bet · GI01NU20 · 1995-04-06 00:00:00 — Vidare förordas en höjningav medlen för investeringsstödet avseende solvärme i bostädermed i motion 1994/95:N270 (mp) och med 45miljoner kronor i motionerna 1994/95:N438 (c) och 1994/95:Bo237(v).Utskottet tillstyrker regeringens förslag till nivå påanslaget Insatser för ny energiteknik. Därmed följer att häraktuella yrkanden i nyssnämnda motioner avstyrks.EnergiteknikfondenEnergiteknikfonden, som berörts i det föregående, inrättadesden (prop. 1987/88:90, bet. Från fondenlämnas stöd för att utveckla eller förbereda kommersiellintroduktion av ny energiteknik eller ny miljöskyddsteknik.Fonden har tidigare finansierats genom en särskild skatt på oljaoch senare med medel motsvarande per m3 olja av denallmänna energiskatten på olja. Fr.o.m. föregående budgetårtillförs fonden dessa medel -- av koldioxidskatten påoljeprodukter -- via ett särskilt anslag på statsbudgeten (E 8).Regeringen föreslår i budgetpropositionen (bil. 13 s. 144) ettoförändrat förslagsanslag på för dettaändamål. Som redan behandlats tillförs fonden dessutom medelfrån anslaget Insatser för ny energiteknik.Det nu aktuella förslaget om bidrag till Energiteknikfondentillstyrks av utskottet.EnergiförnyelsefondI tre motioner begärs att en s.k. energiförnyelsefond skallinrättas.Förnyelsen av energisystemet kräver att många aktörer fårchans att konkurrera på lika villkor, anförs det i motion1994/95:N421 (c). Det blir varken tekniskt eller ekonomiskteffektivt om förnyelsen överlåts till enbart de stora aktörernapå energimarknaden, heter det vidare. Motionärerna förordar atten förnyelsefond skall byggas upp genom uttag av en skatt påkärnkraftverk (per kWh). Totalt beräknas dettainledningsvis innebära skatteintäkter på ca 2 miljarder kronor.Medlen skulle användas för stöd till investeringar ivattenkraftverk, vindkraftverk, solvärme- ochsolcellsanläggningar samt elproduktionsanläggningar som tillminst är baserade på biobränslen. Bidrag skulle utgå med25 % av investeringskostnaden.Förslag om inrättande av en energiförnyelsefond framförs också-- med delvis liknande formuleringar -- i motionerna1994/95:N416 (c) och 1994/95:N414 (mp). Enligt dessa förslagskulle fonden byggas upp genom uttag av skatt påkärnkraftsproducerad el och finansiera bl.a. forsknings- ochutvecklingsinsatser inom energiförnyelse- ochenergieffektiviseringsområdet. Bidrag skulle utgå avprojekteringskostnaden.Enligt utskottets mening bör de här berördamotionsyrkandena om inrättande av en energiförnyelsefond inteföranleda något initiativ av . Utskottet finner skälatt även i denna fråga hänvisa till arbete.Motionerna 1994/95:N421 (c), 1994/95:N416 (c) och 1994/95:N414(mp) avstyrks sålunda, den förstnämnda såvitt gäller denna del.Investeringsbidrag till små elproduktionsanläggningarI två motioner berörs särskilt frågan om investeringsbidragtill små elproduktionsanläggningar, t.ex. små vattenkraftverk.För småskalig elproduktion bör det inrättas ett långsiktigt ---- stöd till investeringar ielproduktionsanläggningar som är under 6 500 kW och somutnyttjar förnybara energikällor, sägs det i motion 1994/95:N418(c, fp). Bidrag skulle utgå av investeringskostnaden,men även bidrag till förprojekteringskostnader () skullekunna lämnas. Stödet skulle införas för småskalig vattenkraftden och för övriga produktionsformer när nuvarandeinvesteringsstöd upphör. Det föreslagna stödet bör enligtmotionärerna finansieras genom en skatt på kärnkraften om 0,2öre per kWh.Ett liknande förslag finns i motion 1994/95:N415 (v).Motionärerna erinrar om den s.k. vattenkraftslånefonden, somutnyttjades --1982. Denna fond bidrog starkt tillutbyggnaden av vattenkraften i , påpekas det. De reglersom gällde för denna fond bör , enligt motionärerna, tillämpasbeträffande små produktionsanläggningar.Med erinran om arbete avstyrkerutskottet även motionerna 1994/95:N418 (c, fp) och1994/95:N415 (v).Effektivare energianvändningÅtgärder för effektivare energianvändning, m.m.I samband med det energipolitiska beslutet antogriksdagen också ett femårigt program för ökad energihushållning.Det dominerande inslaget häri är ett stöd till teknikupphandlingav energieffektiva produkter och processer, till vilket 750miljoner kronor avsattes. beslutade (prop.1992/93:100 bil. 13, bet. NU28) att teknikupphandlingsprogrammetskulle förlängas med , dock inom en oförändrad medelsram.I anslutning till energieffektiviseringsprogrammet harregeringen inrättat ett rådgivande organ vid --. Dess uppgift är att svara församordningen av berörda sektorsmyndigheters verksamhet förenergieffektivisering. I ingårföreträdare för -- förutom -- ,, , , för byggnadsforskning och Vägverket.I rapporten för effektivare energianvändning (B1994:8) konstaterar rådet att den specifika elförbrukningen inomvissa energianvändningssektorer har minskat påtagligt till följdav insatser från programmet för effektivare energianvändning. Nyenergieffektiv teknik har upphandlats, spridits ochkommersialiserats inom viktiga användningsområden. Deutvärderingar som har gjorts visar, enligtEnergianvändningsrådet, att programmet fungerar väl.Regeringen meddelar i budgetpropositionen (bil. 13 s. 142)att den anser att programmet bör fortsätta med nuvarandeinriktning. För nästa budgetår föreslås ett anslag på 130miljoner kronor för insatser inom programmet.Regeringens förslag i denna del möter inga invändningar. I ettflertal motioner framförs dock yrkanden om vikten avenergieffektivisering m.m.De två första yrkandena avser främst organisationsfrågor. Imotion 1994/95:N451 (s) efterlyses en samordning avmyndigheternas insatser för omställningen av energisystemet.Motionärerna pekar på att inte bara utan även ochKonsumentverket har ansvar för insatser förenergieffektivisering och introduktion av alternativaenergikällor. Med delvis liknande syfte framställs i motion1994/95:N432 (v) begäran om förslag till integrering av berörda enheter.Motion 1994/95:N424 (s) har . Motionärerna erinrar om den kursverksamhet ienergifrågan som olika studieförbund bedrev införfolkomröstningen 1980 och menar att det nufinns skäl att åter starta en energisparkampanj ifolkbildningsregi.I partimotion 1994/95:Jo641 föreslås att iett uttalande som målsättning skall ange att fram till år 2000skall av dagens energianvändning minskas genomeffektiviseringsåtgärder. vid har visat på att det finns en storpotential för energieffektivisering, anför motionärerna.Liknande synpunkter utvecklas i motion 1994/95:N421 (c), därriksdagen uppmanas uttala sig för betydelsen av de här aktuellainsatserna.Regeringen bör anmodas återkomma till med förslagtill hur energieffektivisering och energisparande skallutvecklas, anförs det i motion 1994/95:N425 (v). Enligtmotionärerna har staten ett särskilt ansvar för att dennautveckling kan påbörjas, vilket i sin tur kan ha en avgörandebetydelse för omdaningen av det svenska näringslivet.Utskottet tar här vidare upp nio yrkanden i Miljöpartietspartimotion /95:N434. energipolitik har hittillsfrämst gått ut på att öka tillförseln av energi, ansermotionärerna. De vill i stället stimulera till effektiviseringoch utveckling av ny teknik för att kunna utnyttjaenergiinnehållet bättre. Tillsammans med hushållning skulledetta möjliggöra en successiv minskning av energianvändningenmed under , anför motionärerna och föreslår tvåuttalanden av i frågan. Andra yrkanden i motionen sombehandlas här går ut på uttalanden av om fotosyntesen,energiinnehållet, exergi (= energins arbetsinnehåll), entropi (=storhet i termodynamiken) samt om användning av rätt energikällatill rätt ändamål.Slutligen behandlas här ett yrkande i motion 1994/95:N403(kds). Enligt motionärerna bör uttala sig för attenergiprognoserna skall kompletteras med modellberäkningar somvisar effekterna av olika insatser.I uppdrag ingår att granska de pågåendeenergipolitiska programmen och analysera behovet av förändringaroch ytterligare åtgärder. Dessutom skall förutsättningarna föroch behovet av energieffektivisering och energihushållning ibl.a. fastigheter och industriprocesser studeras. Kommissionenskall därutöver överväga styrmedel som stimulerar till ökadenergihushållning inom ramen för en avreglerad elmarknad.Energikommissionen skall vidare överväga behovet av att detutvecklas bättre energiprognoser.Studieförbunden har möjlighet att genomfolkbildningsverksamhet bedriva kampanjer för att ökamedvetenheten om betydelsen av effektivare energianvändning.Enligt utskottets mening är en effektivareenergianvändning och en ökad energihushållning viktigaförutsättningar för att gällande energi- och miljöpolitiska målskall kunna uppnås. Utskottet ser med tillfredsställelse på attprogrammet för effektivare energianvändning har haft positivaeffekter inom området och tillstyrker regeringens förslag tillanslag för nästa budgetår.Som redovisats skall bl.a. granskaprogrammet för effektivare energianvändning och därvid övervägabehovet av förändringar och ytterligare åtgärder. I avvaktan påkommissionens redovisning bör , enligt utskottetsuppfattning, inte ta initiativ till några förändringar av varesig inriktningen av, organisationen av eller målet förinsatserna för effektivare energianvändning. Med det sagdaavstyrks samtliga här behandlade motionsyrkanden.Energinormer m.m.I två motioner behandlas frågor om energimärkning och normerför maximal energiförbrukning i olika apparater.Motion 1994/95:N451 (s) omfattar tre yrkanden i saken.Motionärerna erinrar om att det i har utvecklats ettsystem för märkning av energisnåla hushållsapparater -- EloffStrömsnål (se mer i det följande). Denna typ av märkning är ettutmärkt sätt att tydliggöra energianvändningen för konsumenten,påpekar motionärerna. De menar emellertid att systemet medmärkning bör kompletteras med normer för högsta tillåtnaenergiförbrukning för att en snabbare utfasning av de mestelkrävande apparaterna skall åstadkommas. I första hand bordefrivilliga avtal med olika branscher om utarbetande av normereftersträvas. I motionen sägs vidare att åtminstone allupphandling inom staten, landstingen och kommunerna bör ta siktepå så effektiv utrustning som möjligt. Med hänvisning tillden s.k. substitutionsprincipen beträffande kemikalierefterlyses slutligen i motionen en prövning om det i ellagen(1902:71 s. 1) bör införas bestämmelser om val av den mestenergieffektiva apparaten vid byte av utrustning, maskiner etc.Också motion 1994/95:N403 (kds) innehåller tre yrkanden i dennu aktuella frågan, av liknande innebörd som i den föregåendemotionen. Enligt motionärerna bör offentliga beställarestimuleras att efterfråga energisnåla produkter. Det andrayrkandet har till syfte att främja märkning avenergiförbrukningen i olika produkter för att underlättakonsumenternas val. I motionen begärs för det tredje att Sverigeinom EU skall verka för införande av energinormer för olikaapparatgrupper.Enligt lagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater, somantogs av (prop. 1992/93:34, bet. LU13),får regeringen meddela föreskrifter om att vissa slag avhushållsapparater skall märkas med information om bl.a.energiförbrukning. Lagen innebär en anpassning till EG:sdirektiv på området. skall EG:sdirektiv om märkning vara i kraft hos medlemsländerna vad gällerkyl- och frysapparater. Enligt direktivet skall märket -- med enangiven utformning -- innehålla information omenergiförbrukning, kapacitet och ljudnivå. Ytterligarehushållsapparater kommer att omfattas av implementeringsdirektivnär standardiserade metoder för mätning av apparaternasenergiförbrukning har framtagits.Det tidigare nämnda systemet för märkning av energisnålahushållsapparater i -- Eloff Strömsnål -- har utarbetatsav i samarbete med och . Systemet innebär att kyl- och frysapparater,diskmaskiner och tvätt- och torkmaskiner som uppfyllerfastställda krav på låg elförbrukning får åsättas ett särskiltmärke för strömsnåla vitvaror. Butiker som är anslutna tillsystemet kan därutöver lämna information om vilka apparater somhar den lägsta elförbrukningen.En arbetsgrupp inom redovisade ifebruari 1994 i rapporten i etteuropeiskt perspektiv information omenergieffektiviseringsfrågor i anknytning till EU:s aktiviteter.I rapporten berördes bl.a. frågor om normer och märkning rörandeelförbrukningen. har försökt ingå frivilligaavtal om normer med de europeiska organisationerna för vissahushållsapparater. Kommissionen har emellertid funnit att detinte är möjligt att uppnå avtal med tillräcklig effekt och hardärför beslutat att utarbeta förslag till obligatoriska normerför kyl- och frysapparater.Ett förslag till EG-direktiv avseende normer för kyl- ochfrysapparater framlades av ochär nu föremål för remissbehandling i bl.a. Sverige.Som framgår av den lämnade redovisningen pågår i Sverigeinsatser för att främja konsumenternas val av elsnålahushållsapparater. Vidare har att övervägafrågor om styrmedel för ökad energihushållning. Med hänvisninghärtill och till pågående arbete inom EU beträffande normer förelförbrukningen anser utskottet att nu inte börvidta några åtgärder på det aktuella området. De här berördayrkandena i motionerna 1994/95:N451 (s) och 1994/95:N403 (kds)avstyrks därför.Vissa övriga frågorI motion 1994/95:N403 (kds) krävs att iinternationella sammanhang skall driva på för att det skallgöras större satsningar i påenergiförsörjningssystem som är baserade på ett effektivtutnyttjande av förnybara och inhemska energikällor. Enligtmotionärerna bör radikalt förändra sinaprioriteringar i en sådan riktning.Bl.a. i anslutning till uppföljningen av ommiljö och utveckling i spelar en aktivroll i det globala miljöarbetet. Enligt utskottets meningfinns det inte skäl för att i det här aktuellasammanhanget ta upp frågan om satsningar i påenergieffektivisering m.m. Motionen avstyrks därför i nu berörddel.Här behandlar utskottet vidare två yrkanden i motion1994/95:N434 (mp) om internationella initiativ. I detinledande avsnittet har motionärernas krav på en minskning avanvändningen av fossila bränslen behandlats. Enligt två andrayrkanden i motionen bör ta initiativ dels för att minskade globala utsläppen från fossila bränslen, dels för attåstadkomma internationellt samordnade avgifter för utsläppen avkoldioxid, kväveoxider etc.Näringsutskottet hänvisar till behandlingen av dessafrågor i jordbruksutskottet, till vars beredningsområde dessafrågor främst hör. De två här aktuella motionsyrkandena avstyrksdärmed.BränsleförsörjningBiobränsleAnvändningen av biobränslenI sex motioner föreslås olika åtgärder med syfte att främjaanvändningen av biobränslen.I motion 1994/95:N406 (s) efterlyses insatser för en ökning avträfiberanvändningen vid energiframställning. Motionärernapåpekar att det finns ett "tredje sortiment" i skogen beståendeav det virke som blir kvar när sågtimmer och massaved harsorterats ut; detta sortiment borde utnyttjas som bränsle.Ett uttalande av om biobränslenas möjligheter ochvillkor föreslås i motion 1994/95:N421 (c). skogar kanproducera mycket mer biobränslen än vad som sker -- men föratt nå en fördubbling av energin från biobränslen måstebetydande satsningar göras på energiskog och energigrödor pååkermark, anförs det. krävs politiska beslut för att öppnaför bioenergins fortsatta utveckling och användning, heter det imotion 1994/95:N433 (c). Motionären vill att skalluttala sig dels om behovet av en ökning och utveckling avbioenergiförsörjningen, dels om att har en viktig roll föratt främja användningen av bioenergi.Förslag om hur användningen av biobränslen skall öka begärsockså i motion 1994/95:N425 (v). Enligt motionärerna finns detmöjlighet att öka denna användning med genom ökatutnyttjande av skogsråvara utan att skogsmarkens långsiktigaproduktionsförmåga därigenom skulle äventyras. Regeringenborde anmodas återkomma till med utarbetade förslagmed nämnda syfte.Här behandlar utskottet också fyra yrkanden i motion1994/95:N434 (mp). Motionärerna vill öka användningen avträdbränslen men ställer som krav att askan skall återföras tillskogen. De anser vidare att uttag av hela träd, s.k.helträdsuttag, skall förbjudas på mager skogsmark. Odling avenergigrödor och energiskog på skall enligt ett tredjeyrkande få ske endast lokalt i begränsad omfattning.Motionärerna pekar slutligen på potentialen hos industrins s.k.lutar (avlutar ingår som en del i kemikaliecykeln vidframställning av kemisk massa).Utskottet instämmer i vad som sägs i här behandlademotioner om det angelägna i att öka användningen av olikabiobränslen. Mot bakgrund av att utnyttjandet av biobränsleninte leder till ett nettotillskott av koldioxid till atmosfären,är en ökad biobränsleanvändning av central betydelse föromställningen och förnyelsen av energisystemet.Som redovisats inledningsvis skall särskiltstudera de pågående stöden inom biobränsleområdet vad gällerbl.a. deras påverkan på teknikutvecklingen inom området.Stödformernas effektivitet skall också bedömas i jämförelse medandra styrmedel.Med hänvisning till det sagda avstyrker utskottet deaktuella motionsyrkandena om användningen av biobränsle.I fråga om yrkandena i motion 1994/95:N434 (mp) omhelträdsuttag och odling av energigrödor på hänvisarutskottet till behandlingen av dessa frågor ijordbruksutskottet, till vars beredningsområde dessa frågor hör.BiogasI motion 1994/95:N425 (v) begärs även förslag om huranvändningen av biogas skall kunna utvecklas. En sådan ökadanvändning skulle leda till mindre utsläpp av växthusgasersamtidigt som organiskt avfall kan nyttiggöras, påpekarmotionärerna.Biomassa kan förgasas antingen termiskt eller genommikrobiologisk nedbrytning under syrefria förhållanden. Det ärendast produkten i den senare processen som brukar benämnasbiogas. Sådan gas består huvudsakligen av metan och till vissdel av koldioxid. Som råvara används biomassa som har högtvatteninnehåll, t.ex. vissa energigrödor och den våta fraktionenav sorterat avfall. Gasen kan användas till värmeproduktion menockså som motorbränsle.Stöd till forskning och utveckling av biogas lämnas frånenergiforskningsprogrammet och från Energiteknikfonden.Härutöver har stöd utgått till ett stort antalrötgas/deponianläggningar från medlen för främjande avbiobränslebaserad kraftvärmeproduktion.Med åberopande av dessa stödinsatser avslog våren1994 på förslag av utskottet (bet. 1993/94:NU17) en motion avungefär samma innebörd som den nu aktuella.Med samma motivering avstyrker utskottet det här berördayrkandet i motion 1994/95:N425 (v).NaturgasEtt yrkande i motion 1994/95:N421 (c) tar sikte på ettinitiativ av beträffande planerna på ett nordisktnaturgassamarbete. Enligt dessa planer skall naturgas överförasfrån via till och eventuellt vidare tillBaltikum. Enligt motionärerna bör ta vara på möjlighetenatt få tillgång till naturgas, inte för att ge naturgasen enroll som alternativ till biobränslebaserad elkraft utan för attutnyttja den som ett komplement till det övrigaenergiförsörjningssystemet.Energikommissionen skall, som redovisats i det föregående,särskilt bedöma förutsättningarna för ett framtida utnyttjande iSverige av naturgas i bl.a. kraft- och kraftvärmeproduktion samtbehovet av statliga åtgärder på området. skallkommissionen studera de effekter för bl.a. biobränslemarknadensom en utbyggnad av naturgasdistributionen kan ge upphov till.Frågor kring naturgasens framtida roll i den svenskaenergiförsörjningen kommer sålunda att behandlas avEnergikommissionen. Med hänsyn härtill anser utskottet attdet berörda yrkandet i motion 1994/95:N421 (c) inte börföranleda något initiativ av ; det avstyrks alltså.TorvTorv är en inhemsk, rikt förekommande, naturlig ochförnyelsebar energiråvara, sägs det i motion 1994/95:N440 (s).Där erinras vidare om tidigare diskussioner om torvensklimateffekter. Med ett begränsat torvuttag och med krav pååterplantering av skog skapas emellertid, anser motionärerna,tillräckliga säkerheter för att torven inte skall bidra negativttill den s.k. växthuseffekten. Torvens roll i det svenskaenergisystemet bör därför tydliggöras, anför motionärerna ochföreslår ett uttalande av i saken.Torv är en organisk jordart bildad av huvudsakligenförmultnade växtdelar. Återbildningen av torv sker långsamt.Sedan länge pågår en debatt om i vilken utsträckning som torvenskall ses som en förnybar resurs och om klimateffekterna vidbrytning resp. förbränning av torv genom utsläpp avväxthusgaser. Torvbränslen används främst i kraftvärme- ochfjärrvärmeproduktion. Av den totala energitillförseln omca var ca baserade på torv.Biobränslekommissionen påpekade i sitt slutbetänkandeBiobränslen för framtiden (SOU 1992:90) att potentialen förproduktion av torv är mycket stor, även om hänsyn tas tillgällande miljömässiga och tekniska restriktioner. Kommissionensatte som en rimlig övre gräns för uttaget av torv en kvantitetmotsvarande den årliga nybildningen, som beräknades till 12--25TWh netto. Därvid bortsågs dock från förhållandet attklimatpolitiska hänsynstaganden kan komma att utgöra enrestriktion . Kommissionen konstaterade att det intefanns tillräcklig vetenskaplig grund för att ta slutligställning i frågan om torvens klimateffekter i olikatidsperspektiv.Enligt utskottets uppfattning saknas det skäl förriksdagen att nu göra något uttalande om torvens roll ienergisystemet. Motion 1994/95:N440 (s) avstyrks således.FörsörjningsberedskapI budgetpropositionen (bil. 13 s. 135) framläggs två förslagom anslag till beredskapsåtgärder inom energiområdet.Till anslaget Handlingsberedskap (tidigare benämntBeredskapslagring och industriella åtgärder) föreslås riksdagenför nästa budgetår anvisa ca . Anslagetdisponeras för åtgärder med syfte att vidmakthålla ochvidareutveckla handlingsberedskapen för att möta störningar ienergiförsörjningen i kriser och krig. Vidare föreslårregeringen att ca skall anslås förberedskapsåtgärder på elområdet; medlen skall tas upp påanslaget Åtgärder inom elförsörjningen.De två här aktuella förslagen om anslag tillstyrks avutskottet.Statens oljelager inrättades med uppgiftatt förvalta statens civila beredskapslager av olja förkrigssituationer. Enligt beslut (prop. 1993/94:141,bet. NU19) skall -- framtill utgången av -- genomföra en avveckling av destatliga lagren. I stället skall lager byggas upp i näringslivetunder en treårsperiod med början den 1 juli 1996.I budgetpropositionen (bil. 13 s. 137) föreslås nu anslag omca resp. ca förmyndighetens förvaltningskostnader resp. kapitalkostnader.Vidare begärs att regeringen skall bemyndigas att besluta omförsäljning av statliga oljelagringsanläggningar som inte längrebehövs för statlig lagring av olja. Det begärdaförsäljningsbemyndigandet avser hela perioden för avvecklingenav statens aktuella oljelager, dvs. Kostnaderför sanering, miljösäkring och efterskydd av berördalagringsanläggningar skall enligt ett ytterligare förslag fåtäckas med inkomster från försäljning av anläggningarna eller,om dessa inkomster inte förslår, med inkomster frånoljeförsäljningar. Svårigheterna att i förväg beräkna ochbudgetera kostnaderna för miljöåtgärder vid anläggningarnamotiverar enligt regeringen att försäljningsinkomsternaredovisas netto på statsbudgeten.Utskottet finner inte anledning till någon erinran motregeringens olika förslag beträffande ochtillstyrker sålunda dessa.Vissa övriga anslagUtskottet behandlar slutligen två förslag ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 141 och s. 149) om formellaanslag på 1 000 kr.Det första anslaget disponeras för täckande av förluster medanledning av lånegarantier inom energiområdet. De berördalånegarantierna har lämnats enligt olika förordningar, bl.a.förordningen (1983:1107) om statligt stöd för att ersätta oljam.m. I propositionen meddelas att under /94 harförluster om ca uppkommit till följd av infriadegarantier enligt nyssnämnda förordning.Det andra förslaget avser stöd till energieffektiviseringari . För innevarande budgetår har under detta anslaganvisats för stöd till åtgärder förenergieffektiviseringar i och . Stöd fårlämnas till beställare i mottagarländerna genom lån tillenergieffektiv teknik för distribution och användning samt tillintroduktion av förnybara energislag i dessa länder.