bet · GI01FiU21 · 1995-04-20 00:00:00 — 1994/95:RB1 och RR5) 1994/95 FiU21 Utskottet tillstyrker att riksbanksfullmäktige beviljas ansvarsfrihet för sinförvaltning under år 1994.Utskottet biträder också fullmäktiges förslag till disposition av Riksbankensresultat samt föreslår att fastställer balansräkning ochresultaträkning.I betänkandet behandlar utskottet också två under allmänna motionstidenväckta motioner, en om en myntreform och en om särskilda avkänningsmärken försynskadade på sedlar och mynt. Båda motionerna avstyrks av utskottet.Redogörelserna m.m.Riksbanksfullmäktiges förvaltningsberättelse förår 1994I berättelsen (redog. 1994/95:RB1) lämnar fullmäktige en redogörelse för denförda kredit- och valutapolitiken samt för bankens verksamhet i övrigt. Vidarelämnar fullmäktige förslag till dispositionen av resultat.Fullmäktige föreslår1. att fastställer i förvaltningsberättelsen återgivnabalans- och resultaträkningar för ,2. att beslutar att av resultat efter upplösning avresultatutjämningsfonden, , skalla) levereras in till statsverket ochb) överföras till dispositionsfonden.Riksdagens revisorers berättelse över granskningen av verksamhetunder år 1994I berättelsen (redog. 1994/95:RR5) tillstyrker revisorer1. att fullmäktige i beviljas ansvarsfrihet för ,2. att fastställer i förvaltningsberättelsen återgivnabalans- och resultaträkningar för år 1994.Riksdagens revisorer har också tillställt utskottet en mer utförliggranskningsrapport (daterad ) som utarbetats gemensamt av Riksbankensrevisionsavdelning och den revisionsbyrå som på revisorers uppdragsvarar för granskningsarbetet, KPMG protokollUtskottet har som underlag för sin prövning även haft tillgång tillriksbanksfullmäktiges särskilda och allmänna protokoll för . 1994/95:Fi601 av () i vilken yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att av tio svenskakronor skapa en ny krona.1994/95:Fi602 av () i vilken yrkas1. att beslutar om sådan ändring av riksbankslagen att riksdagenlöpande kan påverka utformningen av nya sedlar och mynt,2. att ger riksbanksfullmäktige till känna vad i motionen anförtsom införande av avkänningsmärken på nya sedlar och mynt. förvaltningRiksbankens resultat har disponerats i enlighet medriktlinjer som fullmäktige lade fast i anslutning till bokslut.Riktlinjerna har godkänts av . Enligt dessa skall varje årtill statsverket leverera in ett belopp som motsvarar av de fem senasteårens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner. Beloppet skallavrundas till jämt 100-tal . Dessutom skall tilldispositionsfonden avsättas av samma genomsnittliga resultat.Återstoden av årets resultat skall avsättas till ett resultatutjämningskonto.Den resultatpåverkan som uppkommer vid en eventuell uppskrivning/nedskrivningav kronans värde skall inte påverka det årsgenomsnitt som läggs till grund förinleveranserna. I stället skall dispositionsfonden användas för att balanseraden effekt som en ändrad växelkurs har på resultatet. Avsikten härmed är inte skall ta i anspråk ett resultat som uppkommit genom en störreomvärdering av tillgångar och skulder.Riksbanken redovisar för ett negativt resultat förebokslutsdispositioner på --. Exkluderasvalutakurseffekten är motsvarande resultat sämre.Fullmäktige föreslår att detta korrigerade resultat på --12 449 miljoner kronorläggs till grund för beräkningen av inleveransen till statsverket.I enlighet med de fastlagda riktlinjerna föreslår fullmäktige att överförs till dispositionsfonden och 6 200 miljoner kronorlevereras in till statsverket. Eftersom resultat förebokslutsdispositioner var negativt måste för att kunna genomföradetta lösa upp resultatutjämningsfonden med (10 055+6 200+2 394=) 18 649miljoner kronor.Finansutskottet har för egen del inget att erina mot fullmäktiges förslagtill disposition av resultat. Liksom revisorer tillstyrkerutskottet också att fastställer de balans- och resultaträkningar förår 1994 som finns intagna i förvaltningsberättelse. Balansräkningenoch resultaträkningen finns även fogade till detta betänkande som bilaga 1resp. bilaga 2.I den granskningsrapport som har utarbetattillsammans med och som revisorer under hand hardelgivit utskottet aktualiseras en redovisningsteknisk fråga. I likhet medtidigare år ingår i resultaträkning i posten utländska rörelsensränteintäkter även valutakurseffekter. Dessa kan i nuvarande redovisningssysteminte särredovisas. I granskningsrapporten framhåller de båda revisionsorganenatt det är viktigt att man i ett nytt redovisningssystem kan särskiljakurseffekter från ränteintäkter, eftersom kurseffekterna påverkar dispositionenav resultat. Utskottet delar denna uppfattning. Enligt vadutskottet inhämtat håller på att se över sitt redovisningssystembl.a. i syfte att få till stånd en sådan förändring, och något särskiltinitiativ från sida är därför inte påkallat.Utskottet har vid sin granskning av i övrigt intefunnit något som föranleder särskilt uttalande. I likhet med Riksdagensrevisorer tillstyrker utskottet därför att fullmäktige beviljas ansvarsfrihetför sin förvaltning under 1994.MyntreformI motion Fi601 av () begärs att en myntreform genomförsvarvid en ny krona skall motsvara tio av dagens.Samme motionär har väckt motioner av snarlik innebörd.På förslag av finansutskottet har dessa avslagits av . Utskottet har isakfrågan inte ändrat uppfattning och avstyrker därför motionärens förslag.Avkänningsmärken på sedlar och myntI motion Fi602 av () påtalas behovet av särskildaavkänningsmärken på sedlar och mynt för synskadade. När nya sedlar och mynt tasfram är det enligt motionären viktigt att utformningen av dessa diskuteras medde synskadades organisationer. Några sådana överläggningar hölls inte när20-kronorssedeln togs fram, påpekar motionären. Han föreslår att någon typ avavkänningsmärke skall införas på den nya 50-kronorssedel som förnärvarande överväger att införa. Detta borde bli föremål för en utredning,anser motionären som också begär att finansutskottet skall lägga fram förslagom de ändringar av riksbankslagen som behövs för att aktivt skallkunna gå in och påverka utformningen av nya sedlar och mynt.Finansutskottet vill i denna fråga framhålla följande. Det är angeläget attutformningen av sedlar och mynt anpassas till synskadade och andrahandikappades särskilda behov. Så har också skett, framför allt när det gällermynt där bl.a. allergikers och synskadades behov påverkat formen, präglingenoch valet av legering. Sedelvalörerna skiljs åt, förutom av motiv, färg ochtryckeriteknik, också av storlek. Sålunda är 20- och 100-kronorssedlarna båda72 mm breda men 130 resp. . På motsvarande sätt är 500- och 1000-kronorssedlarna båda men 150 resp. 160 mm långa.Genom 5 § lagen (1988:1385) om riksbank har delegerat tillRiksbanken att bestämma utformningen av de sedlar och mynt som banken ger ut.Som motionären framhåller utreder behovet av en ny50-kronorssedel. Enligt vad utskottet inhämtat har företrädare för tvåsynskadeorganisationer vänt sig till och begärt företräde för att fåredovisa sina synpunkter på den nya sedelns utformning liksom på de ändringarman vill få till stånd i den nuvarande 20-kronorssedeln. har ställtsig positiv till en sådan kontakt.Med hänvisning till det anförda finner utskottet det inte påkallat med någotsärskilt initiativ från sida. Motion Fi602 (s) avstyrks avutskottet. beträffande ansvarsfrihet för förvaltningatt beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet förförvaltningen av ,2. beträffande balans- och resultaträkningaratt fastställer i bilagorna 1 och 2 återgivnabalansräkning och resultaträkning för ,3. beträffande dispositionen av resultatatt beslutar att av resultat efter upplösning avresultatutjämningsfonden, , skalldels levereras in till statsverket /95,dels föras över till dispositionsfonden,4. beträffande myntreformatt avslår motion 1994/95:Fi601,5. beträffande avkänningsmärken på sedlar och myntatt avslår motion 1994/95:Fi602.Stockholm den 20 april 1995På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit:Per-Ola (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),Per (),() och ().Riksbankens bokslut