bet · GJ01KU1 · 1995-11-16 00:00:00 — Utskottet finner således inteanledning att frångå riktlinjebeslut.När det sedan gäller frågan om BRÅ:s ledning konstaterar utskottet attdet i propositionen inte lämnas någon särskild information om bakgrundentill regeringens val av ledningsform. Utskottet har således att utgå från attvalet av ledningsform innebär en tillämpning av de allmänna principer somanges i propositionen och som kortfattat redovisats i det föregående. Närdet gäller skälen för enrådighetsverk överensstämmer dessa i stort med1994 års riktlinjer.Utskottet vill här konstatera att BRÅ:s verksamhet fåtten ny inriktning; BRÅ håller på att utvecklas till ett kvalificerat expertor-gan i kriminalpolitiska frågor under regeringen (se prop. 1992/93:170,JuU30), och verksamheten har förskjutits från mer grundläggande, lång-siktig forskning till mer tillämpad forskning, utvärdering, statistiska över-sikter och analyser samt kunskapssammanställningar. Tyngdpunkten liggerpå sakområdena brottsprevention och samhällets reaktioner mot brott.Det framstår för utskottet som närmast självklart att BRÅ:s nya ställningoch uppgifter också för med sig ett behov av mer direkt styrning av dessverksamhet. Med dessa utgångspunkter har utskottet inga invändningarmot att BRÅ i fortsättningen styrs som ett enrådighetsverk.Enligt utskottets mening bör behovet avdemokratisk insyn och förankring av detbrottsförebyggande arbetet tillgodoses genom attdet, i enlighet med regeringsförslaget, inrättas ettinsynsråd.Lagutskottets yttrande1995/96:LU1yFörvaltningsmyndigheternas ledningTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har berett samtliga utskotttillfälle att avge yttrande över proposition1994/95:150 bilaga 7, avsnitt 3, om förvaltningsmyndigheternas ledning.Propositionen har i denna del inte föranlett något motionsyrkande.Lagutskottet, som har beslutat att avge yttrande i ärendet, får anföraföljande.Bakgrunden till förslaget är att godkändenya riktlinjer för förvaltningsmyndigheternas ledningsformer i enlighetmed proposition 1993/94:185 Förvaltningsmyndigheternas ledning (bet.1993/94:KU42, rskr. 1993/94:381). I nämnda proposition anmälde dåva-rande regeringen att avsikten var att i 1995 och budgetpropositio-ner låta ta del av hur regeringen avsåg att ändra ledningsformenför olika myndigheter.I 1995 års budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil. 8, s. 11) meddela-de regeringen vilka ledningsformer som bedömdes bli aktuella att använda.Dessa var enrådighetsverk med eller utan råd med insynsuppgift, styrelsemed fullt ansvar för verksamheten samt även styrelse enligt hittillsvarandemodell, dvs. med ett delat ansvar mellan styrelsen och myndighetschefen.Av budgetpropositionen framgick vidare att regeringen avsåg att återkom-ma till med en redovisning av planerade ändringar i förvaltning-smyndigheternas ledningsform sedan en genomgång gjorts av myndighe-terna inom varje departementsområde.En sådan genomgång har därefter kommit till stånd och regeringen harprövat ledningsformen för totalt 114 centrala förvaltningsmyndigheter. Iförevarande proposition redovisas regeringens förslag, och i propositionenföreslås att godkänner de sålunda angivna riktlinjerna för för-valtningsmyndigheternas ledningsformer. Riktlinjerna är sammanfatt-ningsvis följande. Verksamhetens art och regeringens behov av att styramyndigheten på visst sätt skall vara utgångspunkt vid val av ledningsform.Som ledningsform för centrala förvaltningsmyndigheter skall regeringenvälja enrådighetsverk eller styrelse. Såväl enrådighets- som styrelsemodel-len bör vid behov anpassas till de särskilda förutsättningar som råder förden enskilda myndigheten. kan ha ett helt eller ett med myn-dighetschefen delat ansvar för verksamheten inför regeringen. Riktlinjernaför val av ledningsform skall i princip tillämpas även på länsmyndigheterunder en central chefsmyndighet.Av redovisningen i propositionen framgår att regeringen har för avsiktatt - inom lagutskottets beredningsområde - ge ny lednings-form till samt , vilkabåda föreslås bli enrådighetsverk med insynsråd. När det gäller övrigamyndigheter inom utskottets beredningsområde, nämligen Konsumentver-ket och kronofogdemyndigheterna, föreslås att nuvarande styrelsemodellmed delat ansvar tills vidare bibehålls.Av propositionen framgår vidare att regeringens nu framlagda förslaginte helt överensstämmer med de riktlinjer som godkände förraåret och som inledningsvis nämndes. Enligt dessa skall regeringen i förstahand välja formen enrådighetsverk, och endast om vägande skäl motiverardet bör en myndighet ledas på annat sätt och då närmast av en styrelse medfullt ansvar för verksamheten. Vid en samlad bedömning av verksamhe-tens art, behovet av insyn, råd och stöd har dock regeringen funnit att dennuvarande ledningsformen, där en myndighetschef och en lekmannastyrel-se delar på ansvaret för verksamheten, i vissa fall är mest ändamålsenligoch därför bör bibehållas för en rad myndigheter. Enligt regeringens be-dömning utgör inte heller ett sådant delat ansvar något hinder för den avregeringen önskade styrningen av myndigheterna.Mot bakgrund av att statsförvaltningen ständigt är föremål för olikastrukturella och organisatoriska förändringar bör enligt regeringen dennaturliga konsekvensen bli en mer flexibel tillämpning av olika lednings-former. Utgångspunkten bör vara att regeringen utgår från myndighetensverksamhet och mål, sådana de är fastlagda av riksdag och regering, ochdärefter väljer en ledningsform med den grad av styrning som bäst bedömsgagna verksamheten och de uppställda målen. Därutöver framhålls i pro-positionen att ett statiskt synsätt vid val av ledningsform inte bör tillämpas.Inriktningen av de enskilda myndigheternas verksamhet kan behöva ändrasrelativt snabbt och ändrade förutsättningar kan medföra att även lednings-formerna behöver ändras. En myndighet kan således ha olika ledningsformunder olika perioder, även om byte av ledningsform givetvis inte bör skeofta och utan välgrundade orsaker.Lagutskottet vill för sin del understryka vikten av att myndigheter har enklar och tydlig ledningsfunktion, där det inte råder någon tvekan om vemsom har det yttersta ansvaret inför regeringen. Detta krav på ett tydligtansvar är dock svårt att förena med nuvarande ledningsform med ett delatansvar mellan styrelse och myndighetschef. Ett annat viktigt krav somenligt utskottet bör ställas vid val av ledningsform för myndigheter är attsåväl den samhälleliga insynen som det medborgerliga inflytandet garante-ras. Det är således enligt utskottets mening mycket betydelsefullt medlekmannastyrelser, där parlamentariker även i fortsättningen bör kunnaingå. Utskottets synsätt kan sammanfattningsvis sägas innebära att ut-skottet principiellt förordar att formen styrelse med fullt ansvar i förstahand kommer i fråga och att formen enrådighetsverk väljs mer undantags-vis och då förenas med ett insynsråd.När det särskilt gäller myndigheterna inom lagutskottets beredningsom-råde vill utskottet - i enlighet med ovan gjorda uttalanden - ifrågasättaförslaget att ändra ledningsformen till enrådighetsverk för . har bl.a. till uppgift att bevaka konsumentin-tresset inom livsmedelsområdet, och med hänsyn härtill skulle enligt ut-skottets mening en styrelse med fullt ansvar vara en lämpligare lednings-form. I fråga om känner utskottet intesamma tveksamhet inför förslaget att ändra ledningsformen till enrådig-hetsverk. Verkets uppgifter är inte av den karaktären att det nödvändigtvisbör ledas av en lekmannastyrelse. Därtill kommer att det till verket knutnainsynsråd som föreslås torde kunna tillgodose kravet på demokratisk insyni erforderlig omfattning.För och de länsvisa kronofogdemyndigheterna före-slås som ovan nämnts att nuvarande modell med delat ansvar mellan sty-relse och myndighetschef tills vidare bibehålls. Utskottet vill med anled-ning härav understryka att fortsatta överväganden för nämnda myndigheterbör göras med utgångspunkt i utskottets ovan gjorda principiella uttalan-den.Avslutningsvis vill utskottet framhålla att utskottet delar regeringensuppfattning att ändrade förutsättningar hos myndigheterna kan medföra attledningsformerna kan behöva ändras från tid till annan. Sådana ändringarbör dock som framhålls i propositionen ske relativt sällan och endast omdet finns välgrundade skäl för ändring. För att riktigt kunna bedöma fråganom välgrundade skäl föreligger krävs att en kontinuerlig uppföljning avrespektive ledningsform kommer till stånd för de olika myndigheterna.Utskottet vill därför understryka angelägenheten av sådan uppföljning.Stockholm den 19 oktober 1995På lagutskottetsvägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit:Agne (),(),(),(),(),(), EvaArvidsson (s), IngerSegelström (s), TanjaLinderborg (v), (),(),() ,de (), EvaBjörne (m), KerstinHeinemann (fp) ochIngrid Skeppstedt (c).Avvikande meningar1. , de och (alla m)anser att den del av lagutskottets yttrande som börjar med "Lagutskottetvill" och slutar med "principiella uttalanden." bort ha följande lydelse:Lagutskottet är för sin del kritiskt mot att regeringen i förevarande pro-position inte i större utsträckning följer de riktlinjer för förvaltningsmyn-digheternas ledning som godkände . harsålunda redan förordat att ledningsformen enrådighetsverk bör väljas iförsta hand och endast om vägande skäl motiverar det bör en annan led-ningsform övervägas. Det bör i så fall bli fråga om styrelse med fullt an-svar. riksdagsbeslut innebar också att man tog avstånd från dennuvarande uppdelningen av ansvaret mellan styrelse och myndighetschefeftersom en sådan uppdelning inte är tillräckligt tydlig och klar i fråga omledningsfunktionen.Beträffande myndigheterna inom lagutskottets beredningsområde är ut-skottet - i linje med det ovan anförda - givetvis positivt till att lednings-formen för och nuföreslås ändrad till enrådighetsverk.När det däremot gäller övriga myndigheter inom utskottets sfär, närmarebestämt och de länsvisa kronofogdemyndigheterna,föreslås dock att nuvarande ledningsform med delat ansvar mellan styrelseoch myndighetschef tills vidare bibehålls. Enligt utskottets mening börfortsatta överväganden om ändring av ledningsform även för dessa myn-digheter komma till stånd. Utskottet vill också understryka viktenav att dessa överväganden sker i enlighet med de intentioner som som lågbakom beslut våren 1994.2. () anser att den del av lagutskottets yttrande sombörjar med "vill" och slutar med "sådan uppföljning." bort haföljande lydelse:Enligt lagutskottets uppfattning är det med hänsyn till olika myndighe-ters skilda karaktär och förutsättningar vare sig möjligt eller lämpligt attgenerellt förorda en viss ledningsform, såsom enrådighetsverk eller styrel-se med fullt ansvar. Det bör i stället göras en individuell bedömning avvilken ledningsform som är mest ändamålsenlig för varje enskild myndig-het. Vid denna bedömning bör även den nuvarande styrelsemodellen medett delat ansvar mellan styrelse och myndighetschef anses utgöra ett full-gott alternativ.Mot bakgrund av det anförda finner utskottet att regeringens förslag,som innebär en flexibel tillämpning vid val av ledningsform, principiellt ärmycket tillfredsställande.Beträffande förslagen till ändrad ledningsform för myndigheterna inomutskottets beredningsområde, har utskottet ingen erinran vare sig när detgäller eller . mening synes enrådighetsverk med insynsråd vara en lämpligledningsform för båda dessa myndigheter. Med ett insynsråd garanteraskravet på demokratisk insyn och kontroll i erforderlig omfattning.Utskottet har inte heller någon erinran mot att nuvarande styrelsemodellbibehålls för och de länsvisa kronofogdemyndigheterna.Som framhålls i propositionen kan ändradeförutsättningar hos myndigheterna föranleda attäven ledningsformen behöver ändras. Utskottethar härvidlag ingen annan uppfattning men villunderstryka vad som anförs i propositionen om atten sådan ändring inte bör ske ofta och inte utanvälgrundade orsaker. För att riktigt kunna bedömafrågan om välgrundade skäl föreligger krävs att enkontinuerlig uppföljning av respektive led-ningsform kommer till stånd för de olikamyndigheterna. Utskottet vill därför understrykaangelägenheten av sådan uppföljning.Socialförsäkringsutskottets yttrande1995/96:SfU1yFörvaltningsmyndigheternas ledningTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har beslutat bereda samtligautskott tillfälle att yttra sig över proposition 1994/95:150 med förslag tillslutlig reglering av statsbudgeten för /96 m.m., bilaga 7,avsnitt 3 om förvaltningsmyndigheternas ledning.Socialförsäkringsutskottet får anföra följande.Regeringen har gått igenom och prövat ledningsformen för drygt 110centrala förvaltningsmyndigheter. Vid genomgången har den grundläggan-de utgångspunkten varit verksamhetens art och regeringens behov av attstyra myndigheten på ett visst sätt. En annan utgångspunkt har varit att detalltid bör stå klart var det samlade ansvaret inför regeringen för myndighe-tens ledning ligger.Enligt propositionen bör ledningsformen enrådighetsverk övervägas därdet finns behov av en mer direkt och tydlig styrning av myndigheten ochdär politiska beslut måste genomföras utan fördröjning. Detta bör särskiltbeaktas mot bakgrund av de ökade krav på styrning och samordning somEU-medlemskapet ställer på regeringen. Modellen med enrådighetsverkbör kompletteras med ett av regeringen tillsatt insynsråd med demokratiskinsyn som främsta uppgift i de fall ett sådant råd bedöms vara av allmäntintresse.Ledningsformen styrelse med fullt ansvar för verksamheten bör enligtpropositionen främst övervägas för myndigheter som arbetar under affärs-verksliknande förhållanden eller har en verksamhet som innebär stortfinansiellt och självständigt ansvar.Enligt propositionen bör slutligen ett bibehållande av nuvarande styrel-semodell med ett delat ansvar mellan styrelsen och myndighetschefenövervägas för myndigheter där en viss bredd och mångfald är önskvärd iverksamheten och det därför inte finns skäl för regeringen att närmarestyra den. Denna modell kan även väljas för myndigheter där insyn, rådoch stöd har stor betydelse.Utifrån dessa allmänna principer som varit vägledande för regeringensprövning av lämplig ledningsform redovisas i propositionen, såvitt avsersocialförsäkringsutskottets beredningsområde, att regeringen under år1995 avser att ge en ny ledningsform, enrådighets-verk med insynsråd.Utskottet har synpunkter på lämpligheten av att ändra lednings-formen för Invandrarverket.Som framhålls i propositionen kan ändradeförutsättningar medföra att även ledningsformenbehöver ändras, men växling av ledningsform börnaturligtvis inte ske ofta och utan välgrundadeorsaker. Utskottet vill erinra om att i stort sett heladet verksamhetsfält som har handom är föremål för översyn. Ett flertal utredningarhar lämnat förslag på det flyktingpolitiskaområdet, och utredningsförslag om den framtidainvandrarpolitiken väntas . Inom ramenför EU-samarbetet pågår också en radöverväganden om bl.a. asyl- ochinvandringspolitiken som kan få återverkningar påverkets verksamhet. Det finns därför enligtutskottets uppfattning skäl för att behållanuvarande ledningsform tills det är klarlagt vilkauppgifter verket kommer att ha och vartyngdpunkten i verksamheten kommer att ligga.Stockholm den 26 oktober 1995På socialförsäkringsutskottets vägnarMaj-Inger KlingvallI beslutet har deltagit: (),(), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (), (),(), (), UllaHoffmann (v), (), UlfKristersson (m), (),() och Skånberg(kds)yttrande1995/96:SoU1yFörvaltningsmyndigheternas ledningTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har beslutat bereda samtligautskott tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 1994/95:150Reviderad finansplan m.m. (Kompletteringspropositionen) bilaga 7, avsnitt3, om förvaltningsmyndigheternas ledning.SocialutskottetBakgrundGenom det s.k. verksledningsbeslutet (prop. 1986/87:99, KU29, rskr. 226)fastslog principerna för ledningen av de centrala för-valtningsmyndigheterna. Enligt detta beslut skall förvaltningsmyndighe-terna normalt ha en lekmannastyrelse vid sidan om myndighetschefen.Som regel följer ansvarsfördelningen mellan styrelsen och myndighetsche-fen huvudprincipen i verksledningsbeslutet att chefen för myndigheteninför regeringen är ansvarig för myndighetens verksamhet, medan styrel-sens uppgift är att öva insyn i verksamheten och att biträda verkschefenmed sakkunskap och medborgerligt omdöme. Styrelsen skall vidare beslu-ta i vissa särskilt angivna frågor. Beslutsbefogenheten för styrelsen gällergenerellt i fråga om anslagsframställning, avrapportering av genomfördverksamhet och föreskrifter riktade till enskilda, kommuner och landsting.Styrelsen skall dela verkschefens ansvar inför regeringen i samma månsom den tilldelats beslutanderätt. Myndighetschefens och styrelsens ansvaroch uppgifter har efter verksledningsbeslutet närmare preciserats i verks-förordningen (1987:1100) och i respektive myndighets instruktion.Härefter har godkänt nya riktlinjer för förvalt-ningsmyndigheternas ledningsformer enligt förslag i propositionen För-valtningsmyndigheternas ledning (prop. 1993/94:185, KU42, rskr. Ifråga om genomförandet av de nya principerna förklarade den dåvaranderegeringen sin avsikt vara att, efter genomgångar departementsvis av för-valtningsmyndigheterna och efter information till , fatta beslutom deras ledningsform genom ändringar i respektive myndighets instruk-tion. Vidare anmälde regeringen att den hade för avsikt att i 1995 och 1996års budgetpropositioner låta ta del av hur regeringen avsåg attändra ledningsformen för olika myndigheter.Den nuvarande regeringen meddelade budgetproposition(prop. 1994/95:100 bilaga 8) vilka ledningsformer som den bedömde bliaktuella att tillämpa. Dessa var enrådighetsverk med eller utan råd medinsynsuppgift, styrelse med fullt ansvar för verksamheten och även styrelseenligt hittillsvarande modell. I budgetpropositionen anmälde regeringen attden behövde ytterligare tid för att pröva dessa frågor och att den avsåg attåterkomma till med en redovisning av planerade ändringar iförvaltningsmyndigheternas ledningsform sedan en genomgång gjorts avmyndigheterna inom varje departementsområde. Regeringen aviseradevidare att den mot bakgrund av redovisningen kunde komma att föreslå enomprövning av de ovan nämnda riktlinjerna i något avseende.PropositionenI propositionen lämnas en redovisning departementsvis av vilka myndighe-ter som regeringen avser att ge ny ledningsform genomändringar i myndigheternas instruktion. Vid genomgången av myndighe-terna har verksamhetens art och regeringens behov av att styra myndighe-ten på ett visst sätt varit den grundläggande utgångspunkten. En annanutgångspunkt har varit att det alltid bör stå klart var det samlade ansvaretinför regeringen för myndighetens ledning ligger.Som ledningsform för centrala förvaltningsmyndigheter skall regeringenenligt propositionen välja enrådighetsverk eller styrelse. Såväl enrådighets-som styrelsemodellen bör vid behov anpassas till de särskilda förutsätt-ningar som råder för den enskilda myndigheten. kan ha ett helteller med myndighetschefen delat ansvar för verksamheten inför regering-en. Vid val av ledningsform bör regeringen enligt propositionen utgå frånmyndighetens verksamhet och mål sådana de är fastlagda av ochregeringen och därefter välja en ledningsform med den grad av styrningsom bäst bedöms gagna verksamheten och de uppställda målen.Av redovisningen framgår att det är relativt många myndigheter somgörs om till enrådighetsverk. Regeringen anser dock att nuvarande led-ningsform, där en myndighetschef och en lekmannastyrelse delar på ansva-ret för verksamheten, bör bibehållas för en rad myndigheter. En samladbedömning av verksamhetens art, behovet av insyn, råd och stöd har letttill att regeringen finner den nuvarande formen av styrelse för närvarandevara mest ändamålsenlig i dessa fall.Såvitt angår socialutskottets område anges i propositionen bl.a. att rege-ringen avser att ge , (), () och () ny ledningsform. Sålunda anges att , RMV ochIPM skall göras om till enrådighetsverk med insynsråd samt att SMI skallgöras om till enrådighetsverk utan insynsråd.Regeringen föreslår i propositionen att godkänner regeringensriktlinjer för förvaltningsmyndigheternas ledningsformer.Socialutskottets bedömningEnligt verksledningsbeslut skall förvaltningsmyndigheterna nor-malt ha en lekmannastyrelse vid sidan om myndighetschefen. Styrelsen harbeslutsbefogenheter i vissa frågor samt övar insyn i verksamheten ochbiträder verkschefen med sakkunskap och medborgerligt omdöme. Avpropositionen framgår att regeringen nu har för avsikt att göra om ett fler-tal myndigheter till enrådighetsverk.Socialutskottet delar regeringens uppfattning att de centrala förvalt-ningssmyndigheterna skall ha en klar och tydlig ledningsfunktion och attdet i huvudsak måste ankomma på regeringen att välja ledningsform. Ut-skottet anser dock att nuvarande ledningsform med en myndighetschef ochen lekmannastyrelse som delar på ansvaret för verksamheten har en radfördelar. Lekmannainflytandet bevaras som den speciella kun-skap och kompetens som finns hos styrelseledamöterna tillförs verksamhe-ten. Såvitt avser ett flertal myndigheter under finnsenligt utskottets uppfattning ett särskilt värde av demokratisk insyn och enförankring av myndighetens verksamhet och beslut i de samhälleliga vär-deringarna genom en parlamentariskt sammansatt styrelse. Verksamhetenrör inte sällan utsatta människor.Den nuvarande ledningsformen - dvs. en myndighetschef och en styrel-se som delar på ansvaret - bör därför enligt utskottets mening bibehållasför ytterligare några myndigheter under . För och anser socialutskottet att det är motiverat att behållanuvarande styrelsemodell. Även såvitt avser SMI och IPM anser utskottetatt nuvarande ledningsform är ändamålsenlig.Några myndigheter har redan nu inrättats som enrådighetsverk. Utskottetanser att det föreligger behov av att dessa myndigheter utvärderas sedanverksamheten pågått för att utröna om en tillfredsställande insyn ochpåverkan från allmänintresset varit möjlig med den ledningsform somvalts.Utskottet föreslår att det anförda ges regeringen till känna.Stockholm den 26 oktober 1995På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), IngridAndersson (s), (), HansKarlsson (s), (), ChristinaPettersson (s), (), MarianneJönsson (s), (), (), (), (),(), (), SofiaSteiner (s), (v) och EvaJulin (mp).Avvikande meningSten (), (), (), (), () och () anser att dendel av utskottets bedömning som börjar med "delar" ochslutar med "till känna." bort ha följande lydelse.Socialutskottet ansluter sig till regeringens bedömning.Utskottet vill dock framhålla att verksamheten vid myndigheter underSocialdepartementet ofta rör utsatta människor där det kan vara av särskiltvärde med insyn och förankring av myndighetens verksamhet och beslut ide samhälleliga värderingar som en parlamentarisk styrelse säkerställer.Utskottet anser därför att det föreligger behov av att de myndigheter inomSocialdepartementets område som har inrättats som enrådighetsverk utvär-deras sedan verksamheten pågått för att utröna om tillfredsställandeinsyn och påverkan från allmänintresset varit möjlig med den ledningsformsom valts.Utskottet föreslår att det anförda ges regeringen till känna.Riksdagens Utdrag urkulturutskott Protokoll 1995/96: 3Sammanträdesdag: 1995-10-19Sammanträdestid: 09.00-10.30Närvarande: se bil.