bet · GI01TU24 · 1995-05-04 00:00:00 — Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens samtligaförslag under avsnittet Kommunikationsforskning ibudgetpropositionen. Förslagen innebär att totalt 345,9 miljonerkronor anvisas för främst forsknings- och utvecklingsarbete inomkommunikationssektorn. Av dessa medel avser 49,4 miljoner kronorbidrag till ()och bidrag tillKommunikationsforskningsberedningen (KFB).I betänkandet behandlas åtta motioner som gäller frågor omytterligare anslag, kommunikationsforskningens inriktning ochlokalisering samt olika utredningsfrågor. Samtliga motioneravstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats sex reservationer, nämligen frånv-ledamoten (1) om anslag tillKommunikationsforskningsberedningen, från v-ledamoten (2) omtyngre fordon, från mp-ledamoten (3) om miljöinriktattrafiksystem i övrigt, från v- och mp-ledamöterna (4) omkvinnoperspektiv i trafiksystemet, från v- och mp-ledamöterna(5) om just-in-time-transporter samt från mp-ledamoten (6) omsnabbspårvägar.SJÄTTE HUVUDTITELN KommunikationsforskningFörslag till riksdagsbeslutRegeringen föreslår i proposition 1994/95:100 bilaga 7() i avsnittetKommunikationsforskning (s. 97--105)1. att till Statens väg- ochtransportforskningsinstitut för /96 anvisar ettanslag på (punkt ),2. att till Bidrag till Statens väg- ochtransportforskningsinstitut för /96 anvisar ettramanslag på (punkt ),3. att till Kommunikationsforskningsberedningenför /96 anvisar ett ramanslag på (punkt yrk. 1),4. att i enlighet med vad som anförts ipropositionen bemyndigar regeringen att besluta om den ram somskall gälla för Kommunikationsforskningsberedningens åtagandenvad avser fördelning av forskningsmedel under de kommande sexåren (punkt yrk. 2),5. att till Bidrag till forskning om el- ochhybridfordon för /96 anvisar ettreservationsanslag på (punkt F 4),6. att till Statistik och prognoser för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på (punkt F 5),7. att till Transportinformatik för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på (punktF 6). 1994/95:T221 av m.fl. (mp) vari yrkas29. att beviljar ett anslag på föratt stimulera utvecklingen av nya transportlösningar, som germindre energiåtgång, mindre utsläpp och effektivare transporter,i form av en särskild riskkapitalfond för trafikprojekt,34. att hos regeringen begär en utredning omregionala snabbspårvägar.1994/95:T224 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att initiera och stödja eninformationsinsats om att beskriva kvinnoperspektiv påtrafiksystem,8. att hos regeringen begär att den utreder desamhällsekonomiska konsekvenserna av just-in-time-transporter,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljöförbättra de tyngre fordonen,15. att till Kommunikationsforskningsberedningenför /96 anslår utöver regeringensförslag.1994/95:T225 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beslutar om att samtliganyproducerade bilar som drivs med fossilabränslen även skall kunna drivas med biobränslen ellerelektricitet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beviljar ett anslag på10 till en trafikomvandlingsfond för kommunernaoch för att dessa genom information, planering m.m.skall stödja och uppmuntra efterfrågan på alternativdrivnabilar.1994/95:T904 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare forskning vad gällermiljökonsekvenserna av gummidäck,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall arbeta för att EUeftersträvar miljövänlig produktion av gummidäck.1994/95:T907 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppbyggnaden av ett regionalt centrumför kommunikationsforskning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bygga upp ett regionalt centrumför kommunikationsforskning i ,3. att till Kommunikationsforskningsberedningenför /96 anvisar utöver vadregeringen föreslagit.1994/95:T912 av Per m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nationellt iFalun/med samverkan mellan statliga verk, företag ochhögskolan.1994/95:A807 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om transportforskning fokuserad påkvinnors resemönster.1994/95:N236 av och (båda mp)vari yrkas1. att hos regeringen begär att den medutgångspunkt i de i motionen anförda exemplen från ochKalifornien finner vägar att gynna elbilen,2. att beslutar att införa begreppet elbil irelevant lagtext, med innebörden "fordon som huvudsakligenframförs medelst elektriskt driven motor",3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöklassning av elbilar.BakgrundInom verksamhetsområde bedrivsoch initieras forskning och utveckling (FoU) med inriktning påtransporter, post och telekommunikationer, meteorologi,hydrologi och oceanografi samt geoteknik. Från departementetshuvudtitel anvisas forskningsanslag tillKommunikationsforskningsberedningen och Statens väg- ochtransportforskningsinstitut samt medel för bl.a. statistik ochprognoser inom trafikområdet.Enligt nuvarande ordning beslutar på grundval avregeringens förslag om treåriga program för forskningen.Nuvarande riktlinjer för forskningen lades fast ochgäller för perioden /94--1995/96 (prop. 1992/93:170, bet.TU34, rskr. Beslutet innebar bl.a. att en beställar- ochutförarmodell infördes för forskningen samt att ökade resursertillfördes kommunikationsforskningen. 1 Anslagsfrågor1.1 ()VTI utför kvalificerad tillämpad forskning och utveckling(FoU) åt myndigheter och andra uppdragsgivare. VTI skall genomdetta arbete bidra till ett effektivare, tillgängligare, säkrareoch miljövänligare trafik- och transportsystem. VTI skall svaraför övergripande miljö- och energikonsekvensbeskrivningar inomtrafik- och transportområdet. VTI:s verksamhet finansierasfrämst med uppdragsintäkter men också med anslag.Enligt regeringen visar årsredovisningen att VTI:sverksamhetsmål i allt väsentligt uppfyllts. Regeringen anser attde riktlinjer som lades fast forskningspolitiskaproposition bör gälla även för /96.Regeringen föreslår att till bidrag till VTI /96, som omfattar --,anvisar ett ramanslag på ca . Anslagetskall disponeras av VTI för myndighetsuppgifter samt för atttäcka vissa övriga kostnader för kompetensutveckling, lokaler,särskild utrustning och administration. Med hänvisning tillkravet på besparingar i statsbudgeten och beräknad minskning avlokalkostnaderna innebär regeringens förslag en minskning avanslaget med ca i förhållande tillplaneringsramen för innevarande budgetår. Regeringen föreslårvidare att för /96 anvisar ett formellt1 000-kronorsanslag under vilket VTI:s uppdragsverksamhetredovisas.Utskottet vill i enlighet med vad som framhölls i samband meddet senaste forskningspolitiska beslutet, erinra om att VTIrepresenterar en värdefull forskningsresurs och forskningsmiljögenom sin tvärvetenskapliga uppbyggnad och den kontinuitet somfinns i verksamheten (bet. 1992/93:TU34).Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisningar för /96.1.2 Kommunikationsforskningsberedningen (KFB)KFB har till uppgift att planera, initiera, stödja ochsamordna övergripande kommunikationspolitiskt motiveradforskning, utveckling och demonstrationsverksamhet. KFB skallockså svara för information och dokumentation inomforskningsområdet.KFB har fr.o.m. /94 fått ändrade uppgifteroch nya mål för verksamheten i enlighet med riksdagensforskningspolitiska beslut år 1993.Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast i 1993 årsforskningspolitiska proposition bör gälla för KFB även /96 (--). Regeringenanser vidare att utgör en utmärkt grundför beredningens fortsatta arbete.I propositionen framhålls att som medlem i EU blirfullt ut delaktig i de gemensamma forskningsprogram som bl.a.omfattar transportområdet. EU-medlemskapet medför också att KFBavlastas uppgiften att inom ram finansiera Sverigesdeltagande i EU:s särprogram för transportforskning. Regeringenföreslår därför en besparing på KFB:s anslag med 22,5 miljonerkronor /96.Regeringen framhåller vidare att den resursförstärkning somberedningen fick i samband med att sektorsforskningsansvaretövertogs från dåvarande fr.o.m. /94uppgick till . Enligt regeringensmening är det uppenbart att denna resursnivå är klartotillräcklig mot bakgrund av den stora betydelse som forskningeninom telekommunikations- och informationsteknologiområdet i dagmåste tillmätas. Det program för en förstärkt forskning inominformationsteknologiområdet som KFB redovisat ger enligtregeringens bedömning en god grund för att breddaforskningsbasen inom detta område. Regeringen föreslår etttillskott av anslagsmedel till KFB förinformationsteknikforskning på 37,5 miljoner kronor.Sammantaget anser regeringen att KFB bör tilldelas ettramanslag på för /96.Hänsyn har därvid också tagits till en beräknad minskning avberedningens egna lokalkostnader.Enligt propositionen är det angeläget att KFB kan besluta omfördelning av medel för forskningsprojekt som löper över enlängre period. Regeringen anser därför att det ävenfortsättningsvis skall vara möjligt för beredningen att fattasådana beslut för en sexårsperiod. Det är dock inte rimligt,vare sig från konstitutionell eller saklig synpunkt, attberedningen låser betydande delar av sitt anslag för engagemangsom sträcker sig bortom den planeringsperiod som gäller förramanslaget. Ett sådant bemyndigande har senast lämnats avregeringen till KFB i regleringsbrevet för /95och gäller åtaganden /98--1999/2000 inom en totalram av högst . I propositionen föreslås attregeringen bör bemyndigas att i regleringsbrevet närmareprecisera en högsta ram för sådana åtaganden under budgetåret1995/96 för perioden fram t.o.m. budgetåret 2001.I motionerna T224 (v) och T907 (v) föreslås att anslaget tillKFB ökas med utöver regeringens /96. Medlen bör användas till att förstärkaforskningen beträffande bl.a. samordning och interaktion mellanolika kommunikationsslag, vilka kommunikationer vi skall ha iframtiden, vilka satsningar som är lämpliga i olika delar avlandet samt miljöfrågor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att underanslaget Kommunikationsforskningsberedningen anvisar 197,7miljoner kronor för /96. Utskottet vill härvidsärskilt framhålla betydelsen av den föreslagna satsningen påinformationsteknikforskning. I ett skede då informationsteknikenär på stark frammarsch i samhället är det viktigt att KFB kanleva upp till sitt sektorsforskningsansvar.Beträffande förslagen i motionerna T224 (v) och T907 (v) omatt anslaget till KFB bör ökas med ytterligare 45 miljonerkronor /96 för forskning om bl.a. samordningmellan olika trafikslag och trafikmiljöfrågor vill utskottetframhålla att forskning om de frågor som nämns i dessamotionsförslag faller inom KFB:s sektorsforskningsansvar. KFB:suppgift är härvid att inom ramen för tilldelade resurserprioritera mellan olika FoU-projekt. Utskottet vill ocksåhänvisa till regeringens kommunikationskommitté som kommer attbehandla vissa av de frågeställningar som tas upp i dessamotionsförslag. Med hänvisning till det anförda och till detstatsfinansiella läget avstyrker utskottet motionsförslagen.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen att regeringenbemyndigas att besluta om ram för KFB:s åtaganden vad avserfördelning av forskningsmedel under de kommande sex åren.1.3 Bidrag till forskning om el- och hybridfordonRiksdagen beslutade att KFB skulle inleda ettfyraårigt program för forskning, utveckling och demonstrationbeträffande användningen av el- och hybridfordon. Riksdagenbeslutade att programmet skulle omfatta totalt 120miljoner kronor för fyraårsperioden /94--1996/97. Hittillshar för två budgetår anvisat totalt 39 miljonerkronor för dessa ändamål. För /96 föreslårregeringen att anvisas för programmetsfortsatta genomförande.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.1.4 Statistik och prognoserEnligt forskningspolitiska beslut år 1993inrättades under den 1 juli 1993Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet inomtransportsektorn (DPU). Enligt direktiven har DPU ansvar för attutarbeta prognoser för trafikutvecklingen, planeringsmetodersamt samhällsekonomiska bedömningar av effekter av utvecklingenav transportsystemet. I DPU:s ansvar ingår vidare att utarbetanulägesbeskrivningar och statistik rörande transporter ochtrafik och att samordna riksomfattande resvaneundersökningar.Medel till DPU:s verksamhet anvisas över anslaget till statistikoch prognoser.Regeringen anser att kan ligga tillgrund för kommande verksamhet i de delar som gäller nuvarandeuppgifter. Mot bakgrund bl.a. av informationsteknikens växandebetydelse och strävandena att i ökad utsträckning tillämpa enhelhetssyn på kommunikationerna bör DPU:s analys- ochplaneringsuppgifter vidgas till att omfatta helakommunikationssektorn med dess olika kommunikationsmedier, dvs.förutom fysiska transporter även post- och televerksamhet m.m.Även med hänsyn till de uppgifter DPU redan fullgör när detgäller planeringen inom transportsektorn anser regeringen attdet ligger närmast till hands att DPU ges ansvaret även för attställa samman det planerings- och beslutsunderlag somstatsmakterna behöver inom övriga delar avkommunikationssektorn. Det är därvid en fördel att DPU redanhar ett samlat statistikansvar för hela kommunikationssektorn.För dessa tillkommande analys- och planeringsuppgifter börenligt propositionen DPU:s anslag ökas med 3 miljoner kronor.DPU är fr.o.m. innevarande budgetår ansvarigt för officiellstatistik inom området transporter och kommunikationer.Uppbyggnaden av en mer tillförlitlig och heltäckande statistikom telekommunikationer och därtill anknuten informationsteknikbör forceras enligt regeringen. För sistnämnda ändamål ochövriga statistikuppgifter föreslås att anslaget förstärks med 9miljoner kronor.Enligt regeringens uppfattning finns det starka såvälformella som praktiska skäl för att verksamheten bör bedrivas imyndighetsform. Mot denna bakgrund och med hänvisning till attdelegationens verksamhet föreslås utvidgas ytterligare anserregeringen att DPU bör ombildas till myndighet. Sammantagetföreslås att till anslaget Statistik och prognoseranvisar för /96.Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det finnsbetydande fördelar med att ge DPU ett samlat ansvar för analys-och planeringsuppgifter samt statistik för helakommunikationssektorn. Därmed skapas förbättrade möjligheter föratt beslutsunderlaget skall kunna tillgodose behovet av enhelhetssyn på området. Utskottet har ingen erinran mot förslagetatt DPU ombildas till en myndighet. Utskottet tillstyrker ocksåden föreslagna medelsanvisningen.1.5 TransportinformatikRegeringen har tillsatt en delegation som arbetar med frågorom informationsteknikens användning i trafik- ochtransportsystemet. Enligt kommittédirektiven (dir. 1994:41)skall delegationen utreda frågor om informationsteknikenstrafikpolitiska konsekvenser och behovet av att utforma ettregelverk kring informationsteknikens användning i trafiken samtbereda förslag till särskilda insatser för att främjaanvändningen av sådan teknik i transportsektorn. Uppdraget skallvara avslutat före utgången av . Medel för delegationensverksamhet anvisas över anslaget Transportinformatik (anslagetbenämndes /95 Informationsteknologi). Riksdagenhar för innevarande budgetår anvisat påanslaget. Regeringen föreslår för /96 enmedelsanvisning på 3 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.2 Kommunikationsforskningens inriktningI det följande behandlas motionsförslag som väckts om bl.a.FoU-verksamhetens inriktning och om olika utredningsfrågor.2.1 Miljöinriktat trafiksystemI motion T904 (fp) om miljövänliga gummidäck refererastill en undersökning som varit knuten tillKemikalieinspektionen. Denna undersökning behandlar bl.a. detkemiska innehållet i gummidäck till bilar och miljöeffekterna avden gummimassa som sprids utmed vägarna i samband meddäckslitaget. En del av kemikalierna från däckslitaget somhamnar i miljön kan vara skadliga. Det gäller bl.a. s.k. HA-oljasom används som mjukgörare i däck. Enligt motionen börmiljökonsekvenserna av gummidäck bli föremål för ytterligareforskning. Forskning bör ske om bl.a. miljövänligaregummisorter. Vidare bör enligt motionen arbeta för attEU eftersträvar miljövänlig produktion av gummidäck. Bakgrundentill detta är främst att importerar en stor del avdäcken från EU-området.Utskottet anser att de frågor som tas upp i motionen ärviktiga. Det är som motionärerna framhåller angeläget medytterligare forskning om miljövänliga gummidäck inte bara medhänsyn till tänkbara miljökonsekvenser utan också med anledningav däckens stora betydelse ur trafiksäkerhetssynpunkt. Utskottetförutsätter att sådan forskning kan komma till stånd utan någotinitiativ från sida. Utskottet förutsätter också attregeringen, när den så finner lämpligt, kommer att arbeta föratt EU eftersträvar en miljövänlig produktion av gummidäck. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att motionen intepåkallar någon åtgärd från sida. Den avstyrksföljaktligen.I motion T224 (v) framhålls att de tyngre fordonen måstemiljöförbättras. Det är viktigt att de tyngre fordonen minskarbränsleförbrukningen och att motorer som kan köras påbiobränslen utvecklas.Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det ärviktigt att minska miljöproblemen från de tyngre fordonen. Storaansträngningar måste göras för att utveckla ny teknik vad gällermotorer, drivsystem och drivmedel. Sådant arbete pågår bl.a.inom ramen för KFB:s forskningsverksamhet. Något initiativ frånriksdagens sida med anledning av motionsyrkandet är inteerforderligt varför det avstyrks av utskottet.I tre motioner från lämnas förslag som syftartill att uppnå ett miljöinriktat trafiksystem i övrigt.I motion T221 (mp) föreslås att anvisastill en särskild riskkapitalfond för trafikprojekt för attstimulera utvecklingen av nya transportlösningar som ger mindreenergiåtgång, mindre utsläpp och effektivare transporter. Detgäller bl.a. forskning kring drivmedel. Det framhålls att svenskuppfinnartradition är mycket god men att det behövs ökat stödför att olika idéer skall kunna prövas och utforskas.Småföretagen utgör en stor potential i sammanhanget.Enligt motion T225 (mp) bör besluta att samtliganyproducerade bilar som drivs med fossilabränslen även skall kunna drivas med biobränslen ellerelektricitet. I motionen föreslås också att 10 miljoner kronoranvisas till en trafikomvandlingsfond som skall användas avkommunerna och för information, planering m.m. för attstödja och uppmuntra efterfrågan på alternativdrivna bilar.Bakgrunden är enligt motionärerna att det finns ett stortintresse för alternativdrivna bilar men att en verkligefterfrågan på dessa förhindras på grund av kunskaps- ochkapitalbrist.I motion N236 (mp) framhålls att regeringen med utgångspunkt ide i motionen anförda exemplen från och Kalifornienbör finna vägar att gynna elbilen. Som exempel anförs bl.a.Kaliforniens krav på biltillverkare som säljer mer än 35 000nya bilar . av deras försäljning skall varabilar med nollutsläpp. Vidare refereras till exempel frånFrankrike om förbud mot all innerstadstrafik utom den som skermed elbil för att minska luftföroreningarna samt om samverkanmellan franska staten och biltillverkarna ochPeugeot-Citroën för att hålla nere priset på elbilar förkonsumenterna.I motion N236 (mp) föreslås vidare att begreppet elbil införsi relevant lagtext med innebörden "fordon som huvudsakligenframförs medelst elektriskt driven motor". Detta påverkar bl.a.kommunernas möjligheter att utforma parkeringsbestämmelser omt.ex. gratisparkering för elbilar, anser motionärerna. Ävenelhybridbilar bör kunna tolkas in i bestämmelserna. Vidareföreslås att en miljöklass 0 eller 0,5 bör införas för elbilareller el- och elhybridbilar.Enligt utskottets mening råder enighet om att trafiksystemetmåste utformas så att miljökonsekvenserna hålls på en acceptabelnivå. En intensiv forskning och andra åtgärder är nödvändiga omett miljöanpassat transportsystem skall kunna utvecklas.I det arbete med ett miljöanpassat transportsystem, somregeringen bl.a. redovisat för i en särskild skrivelse(skr. 1994/95:120), ingår olika åtgärder såväl på FoU-områdetsom på andra områden. har iuppdrag att behandla trafikens miljöfrågor och lägga framförslag till hur ett miljöanpassat transportsystem skall kunnaåstadkommas.Utskottet vill erinra om forskningspolitiskabeslut i vilket miljöfrågorna angavs som ett prioriterat område.Exempelvis är de satsningar som sker inom ramen för KFB:sforskningsverksamhet vad gäller bl.a. biobränslen och el- ochhybridfordon viktiga delar i arbetet med att utveckla ettmiljöanpassat transportsystem. Utskottet vill härvid erinra omatt beslutade om en resursnivå påsammanlagt till ett fyraårigtforskningsprogram beträffande el- och hybridfordon. I avsnitt1.3 i detta betänkande har utskottet förordat att riksdagenanvisar till KFB för nästa budgetår inomramen för detta forskningsprogram. Sammantaget finns enligtutskottets mening goda förutsättningar för att forskningen skallkunna lämna verkningsfulla bidrag till arbetet med attmiljöanpassa transportsystemet.I fråga om motionsförslaget om att en miljöklass 0 eller 0,5bör införas för elbilar eller el- och elhybridbilar, harutskottet erfarit att i sittdelbetänkande om ett vidareutvecklat miljöklasssystem i EU(SOU 1995:31) föreslagit att miljöklassning av el- ochhybridbilar införs. Betänkandet har överlämnats tillregeringen.Utskottet vill erinra om att det inte ankommer på riksdagenoch regeringen att i detalj lägga fast vilken forskning somskall utföras med statliga bidrag. Denna uppgift har delegeratstill bl.a. myndigheter som har till uppgift att beställa ochfinansiera forskning, såsom KFB på kommunikationsområdet. Inomramen för den inriktning som fastlades i det senasteforskningspolitiska beslutet ankommer det på KFB attbeställa och finansiera forskning inom kommunikationsområdet.Utskottet är med hänvisning till det statsfinansiella lägetinte berett att förorda att anvisar ytterligare medelför att stimulera utvecklingen av nya transportlösningar och föratt uppmuntra efterfrågan på alternativdrivna bilar.Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatetav bl.a. pågående forsknings- och utvecklingsarbete avstyrkerutskottet motionerna T221 (mp), T225 (mp) och N236 (mp) i nubehandlade delar.2.2 Kvinnoperspektiv i trafiksystemetEnligt motion T224 (v) är frågan om en fungerandekollektivtrafik en viktig jämställdhetsfråga. En satsning påspårbunden trafik innebär en satsning på kvinnorna, de äldre,barnen och ungdomarna. Dessa grupper är mer beroende av enfungerande kollektivtrafik än andra. Mot denna bakgrundframhålls i motionen att regeringen bör initiera och stödja eninformationsinsats för att beskriva trafiksystemet utifrån ettkvinnligt perspektiv.I motion A807 (c) behandlas frågor om transportforskningfokuserad på kvinnors resemönster. Det framhålls att det ärnödvändigt att utveckla alternativa allmänna transportsystem somanpassas till boendemiljöerna och baseras på olika kategoriersbehov bl.a. av rörlighet. Kvinnor har här en speciell rolleftersom de koncentrerar sig mer på stadens livskvalitet än påfarten. Transportforskningen har inte varit särskilt inriktad påkvinnors resmönster. Det är inte alldeles klarlagt i hur storutsträckning resebeteende reflekterar resebehov.Transportforskningen är enligt motionen viktig för att få frammaterial för att bättre kunna fokusera planeringen kringkvinnors resebehov.Utskottet har tidigare, senast (bet.1993/94:TU25), behandlat frågor om kvinnoperspektiv itrafiksystemet och särskilt sådana frågeställningar som nämns imotion T224 (v). Utskottet vill framhålla att resvanorna skiljersig åt mellan män och kvinnor. Utskottet vill erinraom att skillnader i resvanor också föreligger mellan olikaåldersgrupper och geografiska områden.