bet · GJ01SoU1 · 1995-10-26 00:00:00 — De anser i likhet medallergiforskningsgruppen att ett nätverk bör skapas där några kompeten-scentra ges ansvaret för att med en tvärvetenskaplig arbetsmetodik samlaoch stärka forskningen kring allergifrågor och sprida resultaten. Den sär-skilda vård- och allergistiftelsens tillkomst bör enligt motionärerna medfö-ra att forskningen inom området intensifieras. Övrigt stöd till allergiforsk-ningen får därför inte minska. Det är vidare angeläget att den epidemiolo-giska forskningen prioriteras, framhåller motionärerna. De anser att riks-omfattande epidemiologiska studier bör genomföras för att bl.a. få svar påvad det är som orsakar allergier, vilka som är i riskzonen och varför aller-gierna ökar så kraftigt. centrum för epidemiologi ochsocial analys bör enligt motionärerna få i uppdrag att ansvara för att sådanaepidemiologiska undersökningar kommer till stånd.I motion So417 av () hemställs att ger rege-ringen till känna vad som anförs i motionen om prioritering av allergi-forskning och förebyggande åtgärder. Enligt motionären har allergier ochandra typer av överkänslighet blivit vår tids största folksjukdom. Eftersomsjukdomsdebut och utveckling påverkas av miljöfaktorer angår dessasjukdomar alla samhälssektorer. Med aktivt förebyggande arbete bör manpå sikt kunna minska förekomsten av allergier, påpekar motionären, somockså förespråkar en satsning på allergiforskning.I motion So466 av m.fl. (v) yrkas att begäratt regeringen återkommer med förslag om ett nationellt program för attmotverka astma och allergier (yrkande 1). Vidare begärs ett tillkännagi-vande om att skall verka för att arbetet med astma/allergiåtgärderinom EU bedrivs med en hög ambitionsnivå (yrkande 5). Motionärernapåpekar att astma och allergi tillhör vanligaste folksjukdomar. Deanser att i likhet med andra nordiska länder bör ta fram ett natio-nellt program för att motverka astma och allergier. Vidare anser de attSverige bör verka för att svenska krav och regler rörande allergifrågor fårgenomslag inom EU.I motion So484 av m.fl. (kds) begärs ett tillkännagivandeom vad som anförs när det gäller behovet av en handlingsplan för förstärktförebyggande av allergier och astma (yrkande 21). I motionen framhållsatt kunskap och information är nyckelbegrepp när det gäller att minskaallergierna samt därmed besvären för den enskilde och kostnaderna församhället. En sådan handlingsplan som beskrivs i motionen bör därförutarbetas. Även i motion Bo504 av m.fl. (kds) begärs etttillkännagivande om behovet av att en handlingsplan för förstärkt förebyg-gande av astma och allergier utarbetas (yrkande 1).I motion So488 av m.fl. (mp) yrkas att begäratt regeringen återkommer med mål och förslag hur vi skall få ett samhällemed en allergiförekomst som motsvarar 1950-talets nivå, nämligen (yrkande 8). Vidare begär motionärerna ett tillkännagivande om vad somanförs om möjligheter att förebygga allergier (yrkande 11). Till skillnadfrån , då allergiförekomsten endast var , är den nu så högsom , framgår det av motionen. Insatser krävs av såväl politisk sompersonlig art, och bl.a. måste kunskaper om de allergiska sjukdomarnaspridas så att farorna kan undvikas.I motion So500 av m.fl. (mp) yrkas tillkännagi-vanden om nödvändigheten av att undersöka formerna för ett sammanhål-let politiskt arbete i allergifrågan (yrkande 1), om att förutsättningarna sesöver för hur substitutionsprincipen såvitt avser användningen av hälsovåd-liga och allergiframkallande produkter efterlevs (yrkande 3) samt omkravet på forskning om allergier (yrkande 6). Allergier är enligt motionä-rerna den väckarklocka som talar om att vi måste skapa en friskare miljö.Information om allergifrågorna är viktig, men informationen måste ocksåföljas av konkreta åtgärder som grundas på ett sammanhållet politisktarbete. utsätts vi för en uppsjö av kemikalier. Det s.k. kemikalie-samhället har tillsammans med den förorenade miljön skapat problem somden enskilde individen har svårt att skydda sig emot. Substitutionsprinci-pen, dvs. att alltid välja det minst hälsovådliga ämnet av flera möjliga,måste därför enligt motionärerna få fullt genomslag. Vidare kräver motio-närerna mer forskning om varför vissa allergier ökar.Bakgrund och tidigare behandlingAllergi är en överkänslighetsreaktion som bygger på ärftliga faktorer.Kroppens immunförsvar överreagerar mot vissa ämnen, s.k. allergener.Några av de vanligaste allergenen är pollen, pälsdjur, livsmedel ochkvalster. Överkänslighet kan också utvecklas mot gaser, partiklar, somt.ex. tobaksrök, och symtomen kan utlösas av kyla eller ansträngning. Devanligaste symtomen är eksem, hösnuva, astma och nässelfeber. Årligendör ca 1 200 personer av allergi - främst astma - som direkt eller bidra-gande dödsorsak. har redovisat vetenskapli-ga kunskapssammanställningar rörande omfattningen av allergier ochannan överkänslighet och om orsakerna till allergier. Studier visar att av alla skolbarn har någon form av allergi eller annan överkänslighet.Ungefär 20 % av befolkningen uppger sig ha eksem eller hudutslag. Sedan1960-talet har allergierna fördubblats, och allergi är nu en av de störstafolksjukdomarna.Vårdal - och allergiforskning - bildades efterbeslut av . Stiftelsen har enligt sina stadgar att främja forskningoch forskarutbildning inom vård- och allergiområdet. 500 miljoner kronorhar avsatts till stiftelsen, varav har avsatts för attfrämja forskning om allergier. räknar med att kunna delaut genom olika former av forskningsstöd.Stiftelsen kommer att stödja forskning som syftar till att minska riskenför allergier i samhället och som också ger ökad kunskap om hur allergieruppstår och behandlas. Stiftelsen vill särskilt uppmuntra till ökat samarbe-te mellan svenska forskare inom och utanför landets gränser inom aller-giområdet. Som exempel på sådana samarbetsområden kan nämnas medi-cin, naturvetenskap, teknik, samhälls- och beteendevetenskap samt eko-nomi. Ett sådant samarbete innebär också en samverkan över institutions-,fakultets- och universitetsgränser. ger stiftelsen stöd tillforskning under två olika teman; dels att förebygga och leva med allergier,dels att förstå allergier och annan överkänslighet.I det frågesvar som nämns ovan (se Allmän bakgrund) anförde socialmi-nistern att regeringen arbetar systematiskt för att förebygga uppkomsten avallergier och astma. Hennes bedömning var dock att det för närvarandeinte är aktuellt för regeringen att, utöver det arbete som pågår, utarbeta enhandlingsplan för förstärkt förebyggande av astma och allergier. Honhänvisade därvid till regeringens omfattande stöd till allergisanering avinomhusmiljöer i bostäder och offentliga lokaler såsom daghem och sko-lor, till den tillsatta som skall ta fram enhandlingsplan för att minska hälsoriskerna i miljön, till långsiktigt kun-skapsuppbyggande via forskning samt till det förebyggande arbete sombl.a. Vidare anförde socialministern att demer långsiktiga forskningsbehoven är tryggade i och med bildandet avVårdalstiftelsen. Dessutom har , i ett brett samarbetemed andra intressenter, utarbetat ett program för vilken forskning som ärmest angelägen på området . Stiftelsen använder sig avbl.a. detta program när man skall besluta om stöd (fråga 1994/95:1049).Folkhälsoinstitutets Allergiforskningsgrupp (ALLFOG) tillsattes år 1993av institutet med uppdrag att utarbeta en plan för forskningen om allergioch annan överkänslighet i samt bedöma vilken forskning sombehövdes för att öka kunskaperna. Särskilt skulle ALLFOG försöka iden-tifiera vilken forskning som är angelägen för uppgiftatt bedriva prevention. Såvitt avser den epidemiologiska forskningen an-fördes bl.a. att sådan forskningsmetodik är betydelsefull i ansträngningarnaatt identifiera realistiska mål för förebyggande åtgärder.Våren 1994 behandlade utskottet i betänkandet 1993/94:SoU20 (s. 79 f.)en motion (s) om ökade resurser till forskningom allergi. Utskottet hänvisade till att institutet har ett särskilt program föallergier som bl.a. innefattar allergipreventiv forskning. Motionen avstyrk-tes.Socialutskottet behandlade ett par motionsyrkanden (kds)om inrättande av ett allergicentrum (1994/95:SoU15, s. 70). Utskotteterinrade om att en av verksamhetsgrenar är allergi.Vidare hänvisades till den breda informations- och utbildningsinsats sompågår i samband med Allergiåret 95. Utskottet avstyrkte motionerna ochriksdagen följde utskottet (rskr. 1994/95:294).Utskottets bedömningDen ökande förekomsten av allergier inger oro. Såväl det preventiva arbe-tet som behandlingen av de redan allergisjuka bör därför enligt utskottetprioriteras som forskning och långsiktigt kompetensuppbyggan-de i övrigt ges en central roll i sammanhanget.Utskottet konstaterar att verksamheter bedrivs i bred skala för att på oli-ka sätt försöka förebygga allergi och lindra dess verkningar. Miljöhälsout-redningen har regeringens uppdrag att överväga olika åtgärder såvitt avserde miljörelaterade hälsoproblemen. En av mer omfat-tande verksamhetsgrenar är allergi, och genom Allergiåret -95 har enlångsiktig nationell satsning påbörjats i syfte att bekämpa allergierna.Något initiativ från behövs därför inte med anledning av motio-nerna So466 (v) yrkandena 1 och 5, So484 (kds) yrkande 21, So488 (mp)yrkandena 8 och 11, So500 (mp) yrkandena 1 och 3 samt Bo504 (kds)yrkande 1. Dessa avstyrks.Folkhälsoinstitutets Allergiforskningsgrupp har utarbetat en plan för denframtida allergiforskningen i landet, i vilken även behovet av epidemiolo-gisk forskning beaktas. Genom Vårdalstiftelsens tillkomst har nya resurserför allergiforskningen skapats. Utskottet förutsätter att även andra forsk-ningsstödjande organ också fortsättningsvis beaktar behovet av forskninginom allergiområdet. Något tillkännagivande behövs inte. Utskottet avstyr-ker motionerna So403 (fp) yrkandena 1, 2 och 3, So417 (s) samt So500(mp) yrkande 6.Kommunala insatser m.m.MotionerI motion So403 av m.fl. (fp) yrkas att hos rege-ringen begär att i samarbete med får iuppdrag att ta initiativ till undervisning beträffande allergiprevention förprimärvårdens personal (yrkande 4). Vidare begärs ett tillkännagivande omkommunernas arbete med allergianpassning (yrkande 5). Motionärernaframhåller primärvårdens och mödra- och barnhälsovårdens viktiga rollnär det gäller såväl förebyggande insatser som tidig upptäckt. Bl.a. är deten viktig uppgift för mödra- och barnhälsovården att sprida kunskap omuppkomsten av allergi vidare till blivande och nyblivna föräldrar. Vidaremåste allergianpassning av skolor och daghem få hög prioritet i kommu-nerna, anser motionärerna. Det handlar om att bekämpa fukt- och ventila-tionsproblem och det handlar om städning. Motionärerna föreslår att rege-ringen tar upp överläggningar med Kommun- och Landstingsförbundenom vad som kan göras för att ytterligare prioritera och underlätta arbetetmed allergianpassning.I motion So466 av m.fl. (v) yrkas tillkännagivandenom att stödja bildandet av kommunala allergikommittéer (yrkande 3) ochom att premiera sådana kommittéer (yrkande 4). Motionärerna anser att såmånga kommuner som möjligt bör bilda allergikommittéer för att på lokalnivå motverka problemen.I motion So484 av m.fl. (kds) begärs ett tillkännagivandeom att inrättandet av kommunala allergikommittéer bör stimuleras(yrkande 25). Allergikommittéernas uppgift skall enligt motionärerna varaatt driva på och samordna det allergiförebyggande arbetet. De bör upprättaoch genomföra handlingsplaner för detta arbete. Även i motion Bo504 avUlf m.fl. (kds) hemställs om ett tillkännagivande om att inrättan-det av kommunala allergikommittéer bör stimuleras (yrkande 6).I motion So488 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivandendels om utbildning i allergifrågor av all personal på mödravårds- och bar-navårdscentraler (yrkande 1), dels om att mödravårds- och barnavårdscen-tralerna bör tillhandahålla information och kurser om allergi och över-känslighet (yrkande 2). Vidare yrkas att beslutar att alla blivandeföräldrar bör informeras om rökningens betydelse när det gäller att utveck-la allergier (yrkande 3). Det är viktigt att barn inte i onödan exponeras förmiljöer och ämnen som kan vara allergiframkallande. Föräldrar behöver fåinformation och kunskap i dessa frågor. Det är därför viktigt att personalenpå mödravårds- och barnavårdscentralerna får utbildning i detta ämne,anser motionärerna.Bakgrund och tidigare behandlingAllergiutredningen överlämnade sitt betänkande Att förebyggaALLERGI/överkänslighet (SOU 1989:76). Utredningens sammanställning-ar av epidemiologiska studier och registerdata visar att allergiska besväroch annan överkänslighet numera är så vanliga i befolkningen att man kantala om ett folkhälsoproblem. föreslog bl.a. att allergi-kommittéer skulle bildas på nivå i samverkan mellan kommun,landsting, och andra organisationer. Kommittéer-na borde enligt utredningen upprätta 5-åriga handlingsplaner med inrikt-ning på information och utbildning, forsknings- och utvecklingsarbetesamt initiera och samordna ett åtgärdsinriktat allergiförebygggande arbete.Bl.a. ansåg utredningen att föräldrar bör få information om allergifrågorfrån hälso- och sjukvårdspersonal, dels från allergivården, dels från pri-märvården med mödra- och barnhälsovården, dels från skolhälsovården.Folkhälsoinstitutet har , inom ramen för Allergiåret 95, erbjudit lan-dets alla kommuner att tävla om utmärkelsen . Bl.a.har olika kriterier ställts upp för att en kommun skall kunna bli utnämndtill Allergi-anpassad kommun. För det första skall kommunstyrelsen hafattat beslut om att arbeta allergiförebyggande i samverkan med primär-vården och . För det andra skall en allergikommit-té ha bildats med representanter från kommunen, och . För det tredje skall ett handlingsprogram ha upprättatsoch beslutats inom ramen för kommunens, och verksamhet.Handlingsprogrammet bör innehålla följande sex punkter.1. Beslut om rökfrihet i offentliga lokaler.2. Beslut om djurfrihet i offentliga miljöer.3. Plan för godkänd allergistandard i daghem och skolor. Uppmärksam-het skall riktas mot faktorer som orsakar dålig miljö, såsom bristfälligstädning, dålig ventilation, fukt och husdjur.4. Plan för god arbetsmiljö för alla.5. Plan för utbildning om matallergi.6. Plan för upphandling av allergianpassade produkter.För närvarande har elva kommuner utsetts till "Allergianpassad kom-mun" och många andra kommuner har visat intresse för att arbeta lokaltmed allergifrågorna på andra sätt. Många kommuner i landet arbetar enligtuppgift också aktivt tillsammans med primärvården när det gäller allergi-prevention.Folkhälsoinstitutet har en särskild projektgrupp (Alphyddan) för allergi-anpassad ombyggnad av daghem och skola. Arbetsgruppen representeraren bred sakkunskap beträffande inomhusmiljöns betydelse för allergi ochannan överkänslighet.Som tidigare nämnts (se Allmän bakgrund) har också två miljarder kronoravsatts för att sanera inomhusmiljön i bostäder och offentliga lokaler, bl.a.daghem, fritidshem och skolor. Stödet skall i första hand inriktas på attsanera miljön i lokaler där barn och ungdomar vistas. Medlen skall satsaspå att i bred skala och med etablerad miljöriktig teknik avhjälpa lätt kon-staterade skador och brister till följd av fukt eller dålig luftkvalitet. En deav medlen skall också gå till att utveckla och sprida kunskaper om hurolika hälsorisker i inomhusmiljön kan undvikas i den befintliga och i dentillkommande bebyggelsen (prop. 1994/95:218).Utskottets bedömningInom ramen för Allergiåret -95 pågår en rad aktiviteter i syfte att stimulerakommunerna till ökade insatser på allergiområdet. Flertalet kommuner ärockså enligt uppgift engagerade i olika allergiförebyggande åtgärder. Ut-skottet utgår från att kommunernas arbete i detta avseende kommer attvidareutvecklas utan något initiativ från . Utskottet avstyrkerdärför motionerna So403 (fp) yrkande 5, So466 (v) yrkandena 3 och 4,So484 (kds) yrkande 25 samt Bo504 (kds) yrkande 6 som får anses tillgo-dosedda genom det arbete som pågår.Primärvården har en viktig uppgift att fylla när det gäller att förebyggaoch lindra verkningarna av allergier. Utskottet utgår från att personalen gessådan utbildning att den står väl när det gäller att möta behovet avinformation om allergi och annan överkänslighet. En väl fungerande sam-verkan mellan kommuner och landsting är vidare enligt utskottets upp-fattning en förutsättning för ett effektivt förebyggande arbete på allergiom-rådet. Utskottet avstyrker motionerna So403 (fp) yrkande 4 samt So488(mp) yrkandena 1, 2 och 3.Hanteringen av allergiframkallande ämnenMotionerI motionerna So484 av m.fl. (kds) (yrkande 28) och Bo504 avUlf m.fl. (kds) (yrkande 9) begärs ett tillkännagivande om attallergiframkallande ämnen alltid skall deklareras på konsumentprodukter.En förutsättning för att konsumenterna skall kunna välja bort allergener äratt produkterna är märkta, påpekar motionärerna. Produktinformationenmåste därför förbättras genom att allergiframkallande ämnen deklareras påett lättbegripligt sätt.I motionerna So484 (yrkande 31) och Bo504 (yrkande 12) yrkas även etttillkännagivande om att en heltäckande kartläggning av förekomsten avallergiframkallande ämnen bör göras. Det finns ett stort antal allergifram-kallande ämnen i , påpekar motionärerna. Det totala antalet aller-giframkallande ämnen är dock okänt, varför det enligt motionärerna ärangeläget med en kartläggning som är heltäckande.I motion So488 av m.fl. (mp) yrkas att hosregeringen begär att den utarbetar ett system för märkning av varor sominnehåller allergiframkallande ämnen (yrkande 9). Genom märkningenunderlättar man för de konsumenter som vill undvika allergiframkallandeämnen och ämnen som kan orsaka överkänslighet.I motion So500 av m.fl. (mp) yrkas ett tillkänna-givande om att innehållsdeklarationer bör införas på bl.a. tvål, parfym ochrakvatten (yrkande 4). Den utbredda användningen av parfymer m.m.medför att doftastmatiker utsätts för besvär som kan vara livshotande.Motionärerna påpekar att det är fråga om ett dolt handikapp och att detbehövs bättre information genom krav på innehållsdeklaration av produk-terna. I motion L702 av Per m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivandeom att parfymer och liknande produkter skall förses med fullständigainnehållsdeklarationer och/eller varningstexter såvitt avser allergener. Påparfymer, rakvatten, deodoranter, hårsprayer och andra kraftigt doftandepreparat finns sällan eller aldrig någon innehållsdeklaration, framhålls det imotionen. Många människor reagerar kraftigt på dessa produkter. För attkomma till rätta med problemet föreslår motionärerna informationsbro-schyrer, fullständiga innehållsdeklarationer och varningstexter på produk-terna. I motion So403 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagi-vande om åtgärder beträffande parfymer och astma (yrkande 7). Motionä-rerna påpekar att användningen av parfymer och rakvatten kan vara mycketbesvärande för astmatiker och framhåller vikten av information i ämnetBakgrund och tidigare behandlingEnligt Kemikalieinspektionens produktregister finns ca 52 000 kemiskaprodukter i . Ett 80-tal olika ämnen finns uppförda på inspektio-nens exempellista över allergiframkallande ämnen. Lagen (1985:426) omkemiska produkter innehåller regler om bl.a. hanteringen av kemiska äm-nen. När det gäller produktinformation anges i 8 § att den som tillverkar,importerar eller överlåter en kemisk produkt skall lämna uppgifter avbetydelse från hälso- och miljöskyddssynpunkt genom märkning eller påannat sätt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fårmeddela ytterligare föreskrifter om produktinformationen. Enligt 11 §förordningen (1985:835) om kemiska produkter skall Kemikalieinspektio-nen meddela föreskrifter om produktinformation. Det åligger företagen attsjälva göra bedömningen och klassificeringen av produkter som kan för-modas ha allergiframkallande egenskaper.När det gäller parfymer m.m. anges i 6 § förordningen (1993:1283) omkosmetiska och hygieniska produkter att det är som fårmeddela föreskrifter om produktinformation. har i daglistor över olika typer av ämnen. För vissa ämnen råder enligt verketsföreskrifter en plikt att deklarera innehållet. I syfte att EU-anpassa be-stämmelserna på området kommer det att i princip krävas full-ständiga innehållsdeklarationer såvitt avser ämnen som ingår i kosmetiskaprodukter. Dessa bestämmelser börjar tillämpas i enlighetmed EU:s rådsdirektiv /35/föreslog i sitt betänkande Att förebyggaALLERGI/överkänslighet (SOU 1989:76) såvitt avser kemiska produkterbl.a. att produktinformationen skulle förbättras genom att allergiframkal-lande ämnen alltid deklareras på produkterna samt att en heltäckandekartläggning av förekomsten av allergiframkallande ämnen skulle göras(s.118). Beträffande övriga konsumentprodukter påpekades det att listanpå produkter, som behöver ha sitt innehåll deklarerat så att överkänsligapersoner kan undvika vissa ämnen, kan bli mycket lång. Allergiutredning-en uppmanade därför tillverkare och importörer av konsumentprodukter attta fram redovisning av innehåll i sina produkter. Redovisningen bordeenligt utredningen innehålla en särskild "allergideklaration", dvs. uppgiftom i vilken mån produkten innehåller allergiframkallande ämnen och hurprodukten skall hanteras. Utredningen föreslog också bl.a. att och Kemikalieinspektionen skulle följa den fortsatta utvecklingennär det gäller konsumentprodukterna och deras allergiframkallande effek-terUtskottets bedömningMånga människor lider av överkänslighet mot parfymer och andra starktdoftande hygienpreparat. Kunskaperna om vidden av detta problem börenligt utskottets mening ges en vidare spridning än . När detgäller sådan överkänslighet finns därför anledning att särskilt betona vik-ten av information.Såvitt avser information på konsumentprodukter pågår inom flera områ-den ett arbete i syfte att anpasssa de inhemska bestämmelserna till gällandeEU-normer. I dessa sammanhang är allergifrågorna föremål för uppmärk-samhet.Utskottet förutsätter att regeringen och berörda myndigheter utan någottillkännagivande från sida noga följer dessa frågor och avstyr-ker sålunda motionerna So403 (fp) yrkande 7, So484 (kds) yrkandena 28och 31, So488 (mp) yrkande 9, So500 (mp) yrkande 4, Bo504 (kds) yrkan-dena 9 och 12 samt L702 (mp).Åtgärder avseende trafik och tomgångskörningMotionerI motion So500 av m.fl. (mp) yrkas tillkännagivan-den om trafikens negativa påverkan på astmatiker och allergiker (yrkande8) samt att en lagändring bör göras för att möjliggöra mer heltäckanderestriktioner mot tomgångskörning i kommunerna (yrkande 9). Mångamänniskor besväras av och reagerar negativt på avgaserna från motorfor-don och motorredskap. Därför bör det enligt motionärerna ges laglig möj-lighet att införa restriktioner mot tomgångskörning. I motion T225 avMarianne m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande om att införaett nationellt förbud mot tomgångskörning mer än en minut (yrkande 9).Förbud mot tomgångskörning, som är en ange-lägenhet, bör enligt motionärerna bli föremål för nationell lagstiftning.Även i motion T408 av () tas frågan om förbud mottomgångskörning upp. I motionen begärs tillkännagivanden dels om infö-rande av ett nationellt förbud mot tomgångskörning (yrkande 1), dels omökade möjligheter att beivra överträdelser av tomgångsförbudet (yrkande2). Det är enligt motionären både lämpligt och praktiskt att besluten somrör tomgångskörning får gälla generellt över hela landet. Vidare ansermotionären att reglerna bör ändras så att överträdelser av förbud mot tom-gångskörning lättare skall kunna beivras. Motionären föreslår ett ägar-ansvar motsvarande det som föreligger vid felparkering.I motion Kr3 av () begärs ett tillkännagivande om trafi-kens betydelse för uppkomsten av allergier (yrkande 3).Bakgrund och tidigare behandlingMed sanitär olägenhet avses enligt 1 § hälsoskyddslagen (1982:1080) enstörning som kan vara skadlig för människors hälsa och som inte är ringaeller helt tillfällig. Definitionen avser alla former av störningar som kaninverka skadligt i såväl fysiskt som psykiskt hänseende på en människashälsa.