bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — tvåtredjedelssamhället.Folkbildningen får därför inte ställasåt sidan när de arbetsmarknadspolitisktmotiverade medlen till utbildning ochforskning permanentas efter läsåret1996/97.Enligt motion Fi17 (v) yrkande 11(delvis) bör folkhögskolorna få flerfasta utbildningsplatser.Vänsterpartiets yrkande omfattar ocksåsynpunkter på hur folkhögskolorna kananvändas. Enligt motionärerna bör dekunna fungera som studiecentrum i ettsystem med distansstudier i form av open university . anservidare att folkhögskolor - liksom i daguniversitet, högskolor och kommunalvuxenutbildning - skall kunna genomförabasårsutbildningar som förbereder destuderande för högskoleutbildningar inomde tekniska och naturvetenskapligaområdena (Fi17 yrkande 11 delvis samtFi47). Enligt motion Fi17 bör även vissastudieförbund kunna genomförabasårsutbildning.Kulturutskottet konstaterar i sittyttrande (1995/96:KrU2y) att riksdag ochregering med ettbekymmersamt arbetsmarknadspolitisktläge har kunnat lita tillstudieförbundens och folkhögskolornasförmåga att snabbt och flexibelt kunnaanordna utbildningar med särskildaarbetsmarknadsmedel. Utvärderingar harvisat att utbildningarna har nått deavsedda grupperna. Den fria ochfrivilliga folkbildningens arbetsformerhar visat sig vara väl lämpade försådana arbetsmarknadspolitisktmotiverade utbildningsinsatser.Kulturutskottet delar den positiva synpå folkbildningens insatser som kommertill uttryck i motionerna. I likhet medmotionärerna vill kulturutskottet strykaunder vikten av att sådanautbildningsinsatser har en hög kvalitet.Det är därför viktigt att, när nuregeringen aviserar motsvarande åtgärderför /97,utbildningsanordnarna får besked i godtid om vilka resurser som kommer attställas till förfogande.Utbildningsanordnarna får då bättremöjligheter att planera utbildningen,att anställa lärare och annan personalmed erforderlig kompetens och attanskaffa lokaler och utrustning.Kulturutskottet förutsätter att detaviserade förslaget från regeringen ommedel bl.a. till utbildningsinsatserinom folkbildningen kommer attföreläggas i början av år 1996i samband med att förslag läggs fram ommedel på tilläggsbudget för detförlängda /96. Utskottetanser att det inte är nödvändigt mednågot särskilt uttalande från riksdageni denna fråga, varför de aktuellamotionsyrkandena avstyrks.När det gäller frågan om regeringensaviserade förslag om permanentautbildningssatsningar efter läsåret1996/97 vill kulturutskottet anföraföljande. De hittillsvarande särskiltanvisade medlen har sin grund i detsvåra arbetsmarknadsläget och behovet avkompetenshöjande utbildningsinsatser.Det är svårt att förutsearbetsmarknadsläget . Det finnsemellertid en rad andra faktorer -utöver arbetslöshet - som ökar behovetav kompetenshöjande och utvecklandeinsatser. Där har studieförbunden ochfolkhögskolorna en särskild uppgift attfylla genom sitt flexibla arbetssätt ochsina unika pedagogiska metoder ocharbetssätt i övrigt.Den utredning som omnämns ipropositionen, och som har till uppdragatt föreslå mål för ett nationelltkunskapslyft för vuxna som ett led i enstrategi för ett livslångt lärande, harnyligen inlett sitt omfattande arbete.Kulturutskottet vill också erinra om atten bred utvärdering av folkbildningenännu pågår, både på statens uppdrag ochinom studieförbunden och folkhögskolornasjälva. anser mot dennabakgrund att inte nu hartillräckligt underlag för att göra ettuttalande om nivån på de av regeringenaviserade förslagen om permanentasatsningar på bl.a. folkbildningen /97. Kulturutskottetavstyrker med hänvisning till detanförda de nu aktuella yrkandena imotionerna Fi17 (v), Fi27 (m) och Fi47(v).Vad beträffar folkbildningensarbetsformer vill kulturutskottet erinraom att en särskild utredare hartillkallats för att föreslå åtgärder somkan främja användningen avdistansmetoder inom främstvuxenutbildningen och högskolan.Utredarens huvuduppgift är enligtdirektiven (dir. 1995:69) att föreslå enstrategi som långsiktigt främjarutvecklingen i hela landet av demöjligheter till distansutbildning somden moderna informationsteknikenerbjuder. Under arbetet skall projektbedrivas av bl.a. studieförbund ochfolkhögskolor eller i samarbete med dem.Projekten skall syfta till att göra deolika utbildningarna mera flexibla ochtillgängliga för grupper som harsvårigheter att utnyttja dagensutbildningsmöjligheter. studera och överväga behovet avstöd till lokala och regionala centrum,i vilka olika utbildningsanordnare kansamarbeta kring införandet avdistansmetoder. Möjligheterna attutveckla och använda resurssnåladistansmetoder inom de friarestudieformer som kännetecknarfolkbildningen skall också prövas.Kulturutskottet anser mot dennabakgrund att det är för tidigt att nugöra ett uttalande om folkhögskolornasuppgifter i ett framtida system medolika slag av distansutbildning.Resultaten av utredningsarbetet bör inteföregripas, varför motion Fi17 (v)yrkande 11 i denna del avstyrks.När det gäller s.k. basårsutbildningarvill kulturutskottet först påminna omatt vissa universitet och högskolor vidtilldelningen av medel tillgrundutbildning åläggs som särskiltåtagande att anordna och erbjudabehörighetsgivande förutbildning (s.k.basår). Denna basårsutbildning anordnasi enlighet med förordningen (1992:819)om behörighetsgivande förutbildning viduniversitet och högskolor. Antagningtill basåret och den därpå följandegrundutbildningen i högskolan skersamtidigt. Den som klarar basåret medgodkänt resultat har en garanterad platspå grundutbildning i högskolan. Basåranordnas också - med extra statsbidragtill särskilda utbildningsåtgärder motarbetslösheten under /96 -inom vuxenutbildning. Medlenmotsvarar totalt 1 500 helårsplatser.Skolverket fördelar medlen och skalldärvid ta hänsyn till förläggningen avmotsvarande behörighetsgivandeförutbildning vid universitet ochhögskolor och eftersträva en ökadgeografisk spridning. Någon garanteradhögskoleplats är inte kopplad tillbasårsutbildningen inom den kommunalavuxenutbildningen.I proposition 1995/96:25 (s. 77)erinras om att syftet medbasårsutbildningen är att ge studerandemed allmän behörighet de särskildaförkunskaper som krävs för en tekniskeller matematisk/naturvetenskapligutbildning och att ett särskilt mål äratt stimulera kvinnor att söka tillsådan högskoleutbildning. Det sägs ocksåatt fördelen med att anordnabasårsutbildning inom kommunalvuxenutbildning är att utbildningen kanfå en större geografisk spridning. Dennaform av basår bör enligt regeringensmening vidareutvecklas.Kulturutskottet förutsätter attregeringen vid sina överväganden om envidare utveckling av basårsutbildningenoch om en ytterligare spridning avutbildningen i landet tar i beaktandeatt även vissa folkhögskolor ochstudieförbund har utbildning inom detnaturvetenskapliga området och attfolkbildningens arbetssätt och pedagogikkan vara av särskilt värde även inombasårsutbildningen. Kulturutskottetanser dock att inte bör göranågot uttalande i frågan, särskilt motbakgrund av att en omfattande utredningom ett nationellt kunskapslyft för vuxnanyligen startat och av att utskottetinte har underlag för att bedömamöjligheterna att utfärda erforderligtutbildningsbevis över en genomgångenbasårsutbildning vid folkhögskola ochinom studieförbund. Mot bakgrund av detanförda avstyrker kulturutskottetmotionerna Fi17 (v) och Fi47 (v), bådamotionerna i denna del.Vänsterpartiet har i avvikande meningartagit ställning för motionerna Fi17 (v)yrkande 11, Fi27 (m) samt Fi47 (v)yrkandena 1-3.Utbildningsutskottet inser, i likhetmed kulturutskottet, att de berördautbildningsanordnarna har behov avbesked så snart det är möjligt om vilkainsatser de förväntas göra inom ramenför ett särskilt statsbidrag för läsåret1996/97. bör kunna utgå frånatt regeringen beaktar detta utan någotsärskilt tillkännagivande frånriksdagens sida. mening börfinansutskottet föreslå attavslå motion 1995/96:Fi18 (kds) yrkande36.Gemensam avvikande mening angåendearbetsmarknadsmedel till /97 har anmälts avVänsterpartiets och Kristdemokraternasledamöter i utbildningsutskottet.Finansutskottet delar kulturutskottetsmening på alla punkter och avstyrker -vad gäller folkbildning finansierad medarbetsmarknadspolitiska medel -motionerna Fi27 (m), Fi47 (v) yrkandena1 och 2 samt Fi17 (v) yrkande 11(delvis). avstyrker idetta sammanhang även motion Fi18 (kds)yrkande 36. Motionsyrkandena angåendeandra aspekter av folkhögskolornasarbetsformer och arbetsuppgifter, dvs.Fi17 (v) yrkande 11 (delvis) samt Fi47(v) yrkandena 3 och 4, avstyrkslikaledes av utskottet med hänvisningtill vad kulturutskottet anfört.Barntillägget i svux och svuxaKristdemokraterna kritiserar i motionFi18 att barntillägget i det särskildavuxenstudiestödet (svux) och detsärskilda vuxenstudiestödet förarbetslösa (svuxa) slopats fr.o.m. den 1juli . Enligt motionärerna har dettatillsammans med övriga försämringar avstödet skapat stor osäkerhet ochfinansiella problem hos de studerandemed försörjningsansvar. Många studerandehar sett sig tvungna att sluta sinastudier. Motionärerna begär därför etttillkännagivande om att barntilläggetinom svux och svuxa skall återinföras.I motion Fi23 ställer sig även KarinPilsäter (fp) och ()kritiska till att barntillägget slopats.Beslutet ser de som ett stort misstag.Att ta bort barntillägget är, enligtderas mening, den enskilda nedskärning isvux och svuxa som slår hårdast motkvinnor och framför allt motlågutbildade kvinnor. De bådamotionärerna anser därför att regeringenskall upphäva den beslutade indragningenav barntillägget. De begär etttillkännagivande om detta.Socialförsäkringsutskottet framhåller isitt yttrande (1995/96:SfU2) attutskottet haruppmärksammats på olika negativakonsekvenser av de försämringar ivuxenstudiestödet som genomfördes underföregående . Utskottet hardärför som ett led i sinuppföljningsverksamhet bjudit in bl.a.Centrala () utfrågning för att få dessaförhållanden bättre belysta. En av CSNnyligen framlagd undersökning visar attsedan höstterminen 1994 har antaletstuderande med svux minskat ochsvuxa samt att studiemedel harvalts som finansieringsalternativ av28 % fler vuxenstuderande än tidigare.CSN har ännu inte en klar bild av detslutliga utfallet för höstterminen 1995.Redan nu kan emellertid CSN konstateraatt det totalt sett inte är fråga omnågra volymökningar, vilket enligtrapporten är förvånande med hänsyn tillatt det tillförts medel för att skapamånga fler platser på gymnasienivå. Serman till åldersfördelningen bland demsom uppburit svux och svuxa visar enanalys att antalet personer iåldersgruppen harminskat med medan nedgångenbland dem som är är någotmindre.Socialförsäkringsutskottet återgerockså resultatet av en avFolkbildningsrådet genomförd snabbenkätsom besvarats av 109 folkhögskolor. Denvisar tydligt att skolorna vid höstensantagningar har haft betydligt svårareän tidigare att rekrytera elever urgruppen äldre, kortutbildade och inomdenna grupp framför allt kvinnor medbarn. Vanligtvis söker sig dessa somexternatstuderande till folkhögskolornasallmänna kurser på grundskole- ochgymnasienivå, och det framgår klart attdet är på just dessa kurser, som man harkunnat notera fler återbud och tidigaavhopp än tidigare.Socialförsäkringsutskottet erinrar omdet yttrande som utskottet avgav tillfinansutskottet med anledning av åretskompletteringsproposition. I detsammanhanget framhöllsocialförsäkringsutskottet att villkorenför svux och svuxa ändrats i sådanomfattning att dessa stödformer alltmerförlorat sin betydelse somutbildningspolitiskt medel avsett att geolika grupper av vuxna möjlighet till enkompletterande grundskole- ochgymnasieutbildning för att på så sättstärka deras position i arbetslivet. Fördem som endast kunde få stöd med lägstabelopp kunde studiemedel te sig som ettbättre studiefinansieringsalternativ. Delägsta stödnivåerna i svux och svuxahade därmed i praktiken spelat ut sinroll, framhöllsocialförsäkringsutskottet, som i sittnu avgivna yttrande konstaterar attutvecklingen tycks bekräfta dessafarhågor. De som framför allt har fåttsvårt att finansiera sina studier synesvara de mest prioriterade grupperna inomvuxenstudiestödet, bland vilka mångakvinnor befinner sig. Det finns enligtsocialförsäkringsutskottets mening storanledning för såväl regeringen somStudiestödsutredningen att särskiltuppmärksamma detta och överväga vilkaåtgärder som behöver vidtas för attintentionerna bakom vuxenstudiestödetskall kunna förverkligas.Socialförsäkringsutskottet anser dockinte att det nu finns anledning förriksdagen att förorda att barntilläggeti svux och svuxa återinförs. Den samladebedömningen av hur det tillgängligautrymmet för vuxenstudiestöd bäst kananvändas bör i stället ankomma påregeringen. Socialförsäkringsutskottetanser därför att de bådamotionsyrkandena bör avstyrkas.Finansutskottet gör för egen del ingenannan bedömning änsocialförsäkringsutskottet.Finansutskottet avstyrker såledesmotionerna Fi18 (kds) yrkande 24 ochFi23 (fp) yrkande 2.Resekostnadsersättning för studerandevid SSVI motion Fi39 av m.fl. (fp,m, c, v, mp och kds) begärs attresekostnadsersättningen för elever vidStatens skolor för vuxna (SSV) snarastskall återinföras. Enligt motionärernahar av dem som studerar vidSSV:s skola i tvingats upphöramed sin utbildning, och av dessa uppgeshuvuddelen vara kvinnor.Socialförsäkringsutskottet erinrar isitt yttrande om att de med statligamedel subventionerade reserabatterna förstuderande slopats fr.o.m. innevarandebudgetår. Det gäller såväl stödet tilldet s.k. som medel tillreseersättningar till studerande vid SSVi och () hardärefter genom förhandlingar medtrafikföretagen kunnat nå entillfredsställande lösning för destuderandes reserabatter. De vuxnastuderande som inte uppbär studiemedeleller särskilt vuxenstudiestöd - vilketförutsätter bl.a. studier på minsthalvtid - har emellertid inte fåtttillgång till rabatter på sina resor.Genom att det särskilda stödet förresekostnader för distansstuderande vidSSV slopats måste sådana studerande vidSSV som inte får studiestöd själva heltbekosta resorna mellan hemmet ochskolan. Av de SSV-studerande i Härnösandhar studiestöd.Socialförsäkringsutskottet anser attdet är otillfredsställande att elevervid SSV är den enda studerandegrupp som,med några undantag, inte kan erhållanågra rabatter från trafikföretagen. likhet med motionärernas förslag låtastaten - såsom tidigare - helt bekostadessa elevers resor anser sigsocialförsäkringsutskottet dock intekunna medverka till.Däremot är socialförsäkringsutskottetav den uppfattningen att det borde varamöjligt att ge ett visst bidrag tillresorna så att elevernas resor inte blirförhållandevis dyrare än andrastuderandegruppers. Eftersom det rör sigom vuxenstuderande borde medel för dettakunna lämnas från anslaget E 5Vuxenstudiestöd m.m. Den på detta anslaguppförda anslagsposten Vuxenstudiebidragdr beräknad så att ett visst antalsvuxstöd kan rymmas inom denna. Tasmedel från denna anslagspost måsteantalet stöd minskas inför vårterminen1996. kan försin del acceptera en sådan minskningeftersom det endast rör sig om en mindrebegränsning.Socialförsäkringsutskottet förordarsåledes att finansutskottet i dettasyfte skall ta initiativ till en ändringi studiestödslagen och föreslå attregeringen bemyndigas att föra övermedel från den angivna anslagspostentill en ny anslagspost under anslagetE 7 Bidrag till vissa studiesocialaändamål. Det bör, enligtsocialförsäkringsutskottet, få ankommapå regeringen att utforma de närmareföreskrifterna för det förordaderesekostnadsbidraget.Finansutskottet anser i likhet medsocialförsäkringsutskottet attmotionärernas förslag att staten liksomtidigare helt skall bekosta dessaelevers resor inte är en möjlig väg attlösa de studerandes problem. redovisar harCSN i förhandlingar med trafikföretagenträffat en överenskommelse omreserabatter för studerande som uppbärstudiemedel eller särskiltvuxenstudiestöd. Eleverna vid SSVomfattas inte av rabatten eftersom debedriver distansstudier på mindre änhalvtid och därmed inte är berättigadetill vare sig studiemedel eller svux.Finansutskottet ser inga hinder för atten liknande överenskommelse träffasmellan CSN och trafikföretagen avseendeeleverna vid har inhämtat att CSN idagarna träffat en uppgörelse med SJ,SAS och vilkenfr.o.m. 1996 ger studerande vid SSV iHärnösand och sammaresanderabatter som gäller för övrigastuderande med studiemedel eller svuxeller svuxa. Rabatten omfattar dock inteSSV-studerande bosatta på studieorten,dvs. i och , ejheller de elever som bedriver studier iendast en kurs.CSN räknar med att även de mindretrafikföretagen skall ansluta sig tillden träffade uppgörelsen.Genom avtalet har motionärernas syfte iallt väsentligt blivit tillgodosett.Enligt utskottets mening erfordrasdärför inte något särskilt initiativfrån sida i denna fråga.Finansutskottet avstyrker såledesbifall till motion Fi39 (fp, m, c, v, mpoch kds).NäringspolitikenFöretagandets villkorDen ekonomiska politiken bör imöjligaste mån präglas av stabilitet närdet gäller företagandets villkor, sägsdet i propositionen (s. 81). Det minskarosäkerheten för företagare som satsartid, pengar och engagemang på riskfylldaprojekt. Att starta och driva företag ärett risktagande, där många osäkrakommersiella faktorer måste bedömas ochhanteras. Det finns ett värde i sig iatt staten försöker bidra till attminska denna osäkerhet genom att istörsta möjliga utsträckning se till attde institutionella förutsättningarna ärförutsägbara, heter det vidare. Dettakräver i sin tur, menar regeringen, attförändringar rörande exempelvis skatter,arbetsrätt, stödsystem m.m. genomförsunder så bred politisk enighet sommöjligt för att säkerställa attförändringarna är långsiktigt hållbara.Regeringen betonar att de förändringarsom görs måste genomföras på ett sådantsätt att företagen ges en rimlig tidtill anpassning. Olika företagsformerskall behandlas likvärdigt, anförs detvidare i propositionen. Med dessautgångspunkter avser regeringen attregelmässigt ta initiativ tilldiskussioner med övriga riksdagspartier,fackliga organisationer och berördaföretagsorganisationer innan störreförändringar sker.Stabila spelregler för ökadproduktivitet är rubriken på ett avsnitti motion Fi15 av m.fl. (m).Den snabba svenska tillväxten mellan1870 och 1970 berodde bl.a. på vårförmåga att bygga upp institutioner somfrämjade stabilitet och entreprenörskap,framhåller motionärerna. Under senaretid har politiken däremot präglats avtvära kast. Att har halkat efterövriga beror delvis på attvi har varit dåliga på att värna om marknadsekonomins institutioner, däriblandäganderätten, framgår det av motionen.Kravet på förutsebarhet innebär inte attlagar och regler aldrig skall ändras;dåliga regler skall ersättas av bättre.Men man ska ha rimlig tid på sig för attförbereda sig inför en förändring, menarmotionärerna (yrkande 2).Riksdagen bör göra ett uttalande ombehovet av fasta spelregler förföretagare och företagande, anförs det imotion Fi16 av m.fl.(fp) (yrkande 9). Företagaren vill vetavad som gäller, inskärper motionärerna.Affärsrisken är fullt tillräcklig - attdärutöver behöva oroa sig för ändradepolitiska förutsättningar är en mycketnegativ och hämmande faktor fortsättermotionärerna och kritiserarSocialdemokraternas s.k. återställareoch därpå i vissa fall återställare avåterställarna. Motionärerna konstateraratt regler självfallet måste ändrasemellanåt, men då måste det vara i syfteatt förbättra för företagen.Även i motion Fi18 av m.fl.(kds) yrkas ett tillkännagivande frånriksdagen om behovet av stabilaspelregler (yrkande 30). Motionärernakritiserar regeringens regelförändringart.ex. när det gäller avdragsrätten vidpensionssparande och momsredovisning.Åtgärder av det slaget skapar enosäkerhet bland de ekonomiska aktörernasom omfattar fler än de direkt drabbade,sägs det i motionen.Motionärerna framhåller också vikten avpositiva attityder till företagande ochefterlyser åtgärder som kan främjasådana (yrkande 6). Ansvaret för attfrämja kunskap om företagande vilarsåväl på skolor och organisationer sompå politiker och företagare. Om ensärskild småföretagarminister, medansvar att granska alla regeringsförslagur småföretagarnas synvinkel, hadeingått i regeringen skulle det hauppfattats som en positiv signal(yrkande 7).Enligt motion Fi28 av ochOlle () bör en avveckling avde selektiva företagsstöden inomregionalpolitiken nu inledas (yrkande1).Näringsutskottet vill i sitt yttrande(1995/96:NU3y) framhålla vikten av attdet skapas sunda och fasta spelreglerför näringslivet. Det gäller t.ex. detallmänna regelverket för företagen,skattesystemet och energipolitiken.Insatserna inom näringspolitiken börfrämst vara av generell karaktär ochavse områden där marknaden har lyckatsmindre väl. I vissa fall kan också behovav mer selektiva, branschinriktadeåtgärder uppstå. Det är mycket angelägetatt beslut om förändringar i regelverketför företagen fattas med så storpolitisk enighet som möjligt, ansernäringsutskottet. Stora ansträngningarbör göras för att uppnåblocköverskridande samförstånd. Som sägsi propositionen bör sålunda beslut omstörre förändringar föregås avdiskussioner med företrädare för deolika riksdagspartierna, fackligaorganisationer ochföretagarorganisationer.Med det anförda avstyrkernäringsutskottet motionerna Fi15 (m),Fi16 (fp) och Fi18 (kds) i berördadelar.Moderata samlingspartiet, Folkpartietoch har i en avvikandemening i huvudsak ställt sig bakomförslagen i de av utskottet avstyrktamotionerna.Finansutskottet delar näringsutskottetsuppfattning och avstyrker således Fi15(m) yrkande 2 (i denna del), Fi16 (fp)yrkande 9 samt Fi18 (kds) yrkandena 6, 7och 30. Mot bakgrund avnäringsutskottets yttrande avstyrks ävenmotion Fi28 (m) yrkande 1.Etikens betydelse för företagande ochtillväxtI motion Fi18 (kds) framhålls att en välfungerande marknadsekonomi förutsätterett samhälle med en grundläggande etisksamsyn. Hederlighet och personligtansvarstagande är viktiga fundament somunderlättar ekonomins funktionssättgenom att det hållertransaktionskostnaderna på en rimlignivå och därmed leder till effektiviteti ekonomin. Skapandet av godainstitutioner, goda normer, vanor ochregler är den viktigaste långsiktigauppgiften för ekonomisk politik ansermotionärerna, som yrkar att riksdagenger regeringen detta till känna.Finansutskottet vill för sin del anföraföljande. Goda institutioner leder tillgoda normer, på ekonomins område liksompå andra områden. Som regeringenframhåller i propositionensinledningskapitel behöverföretagsamheten för sin utveckling ettväl fungerande rättsväsen, godamekanismer för tvistlösning ocheffektiva sanktioner mot osundnäringsverksamhet. Som utskottettidigare har framhållit är också eneffektiv kamp mot ekonomisk brottslighetviktig för sund konkurrens och sundaekonomiska förhållanden. Däremot anserinte utskottet att ett visserligenvälvilligt men allmänt hållettillkännagivande till regeringen i denvaga form som motionen föreslår skulleutgöra något konstruktivt bidrag för attutveckla företagande och tillväxt.Motion Fi18 (kds) yrkande 29 avstyrkssåledes.AP-fondens placeringsrättRegeringen föreslår i propositionen attAllmänna pensionsfonden (AP-fonden) gesmöjlighet att köpa aktier förytterligare . Dettakan ge AP-fonden en högreavkastning som det innebär enbättre riskspridning, anför regeringen.AP-fondens totala fondkapital uppgickvid /95 till 562miljarder kronor. Detta förvaltas till92 % av första till tredjefondstyrelserna och till resp. 1 %av fjärde och femte fondstyrelserna. AP-fonden har av sina tillgångarinvesterade i tillgångsslag som ärdirekt beroende av ränteutvecklingen,exempelvis obligationer. Jämförelseröver visar att aktierhar högre avkastning än räntebärandetillgångar. Som parallell kan nämnas attförsäkringsbolagen har valt att placeraomkring en tredjedel av sina tillgångari aktier.