bet · GI01JuU23 · 1995-05-18 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett regeringsförslag omen särskild strafflag om skydd för gravfriden vid vraket efterpassagerarfartyget . Enligt förslaget får dykning ochannan undervattensverksamhet inte bedrivas i vraket eller inomett anslutande område i . Den som bryter mot förbudetskall kunna dömas till böter eller fängelse i högst två år.Utskottet tillstyrker regeringsförslaget.I samband med propositionen behandlar utskottet en medanledning av propositionen väckt motion. Utskottet avstyrkerbifall till motionen. I proposition 1994/95:190 har regeringen() föreslagit att riksdagendels godkänner en i den 23 februari 1995undertecknad överenskommelse mellan , och Finlandom ,dels antar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om skydd för gravfriden vid vraket efter passagerarfartygetEstonia.Lagförslaget, som granskats av Lagrådet, har fogats tillbetänkandet, se bilaga. 1994/95:Ju19 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den expertis som finns ombord iubåtsbärgningsfartyget utnyttjas för information tillanhöriga, beslutsfattare och allmänhet,2. att hos regeringen begär att marinen ges iuppdrag att redovisa möjligheten att säkra Estonia mot dykaregenom täckning med ubåtsnät och genom elektronisk övervakning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att överenskommelsen om ett rättsligtskydd av Estonia om möjligt utvidgas till samtligaländer. InledningNatten till förliste passagerarfartygetEstonia under färd mellan och . Platsen förförlisningen är belägen sydväst om finska Utö. Fartyget fördeestnisk flagg.Vid olyckstillfället fanns, enligt en uppskattning som ärgjord med ledning av tillgängliga passagerar- ochbesättningslistor, över 1 000 personer ombord. Av dessa saknasfortfarande omkring 800. En stor del av de saknade torde finnasi fartygsvraket.Estoniakatastrofen är den största civila olyckan i denna delav världen på mycket , och det är en av historiensallvarligaste fartygsolyckor. Det snabba händelseförloppet, hårtväder, mörker och kyla gjorde att flertalet ombord aldrig kundelämna fartyget och att antalet överlevande blev lågt.Estland, och har ingått en överenskommelse omrättsligt skydd för gravfriden vid vraket efter undertecknades i den 23 februari 1995.Mot bakgrund av överenskommelsen upprättades inomJustitiedepartementet en promemoria daterad den 28 februari 1995om skydd för gravfriden vid vraket efter passagerarfartygetEstonia. Promemorian var föremål för en hearingi Justitiedepartementet.Propositionen grundar sig på promemorian och på vad somframkom vid den nämnda hearingen.I ärendet har inkommit skrivelser från utredningen (C 1994:03) och från StiftelsenEstoniaoffren och Anhöriga samt från ytterligare anhöriga tilloffren.Utskottet har under ärendets beredning inhämtat informationvid en utfrågning med representanter för Justitie- ochUtrikesdepartementen.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en särskild strafflag om skydd förgravfriden vid vraket efter passagerarfartyget . Enligtförslaget får dykning och annan undervattensverksamhet intebedrivas i vraket eller inom ett anslutande område i Östersjön.Den som bryter mot förbudet skall kunna dömas till böter ellerfängelse i högst två år.Lagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1995.Övertäckning av Estonia m.m.På regeringens uppdrag har genomfört enkonsekvensanalys som underlag inför ett samlat ställningstagandeavseende omhändertagande av de omkomna från Estonia. Vidare harSjöfartsverket genomfört en undersökning avEstonia på olycksplatsen. Av utredningsmaterialet i ärendetframgår bl.a. följande.Estonia är och . Hon har tiodäck, varav sex med inredning för passagerare och besättning.Fartyget ligger på styrbords sida med 115--slagsidai en sluttning på havsbotten . Vissadelar av fartygets inre är relativt lättillgängliga genom bl.a.sönderslagna fönster. Det är tekniskt möjligt för enskildadykare att dyka på fartyget för att plundra det.Regeringen beslutade att Estonia inteskall bärgas och att några åtgärder för att ta upp de omkomnainte skall vidtas.I regeringsbeslutet anges vidare att förlisningsplatsen skallbetraktas som en gravplats, och för att säkerställa attgravfriden respekteras skall fartyget täckas över. Regeringenhar i beslutet uppdragit åt att skyndsamt lämnaförslag till regeringen om hur fartyget skall övertäckas ochbevakas.Sjöfartsverket har i en rapport redovisatuppdraget. Av rapporten framgår att under sittarbete med att ta fram ett förslag till övertäckning av Estoniafunnit fyra metoder, som i princip anses tänkbara. Den första äratt täcka vraket med massor (sten, grus och sand). Den andra äratt gjuta in fartyget i betong. Den tredje är att gräva utbotten under fartyget och delvis sänka ned henne i botten ochdärefter genomföra en övertäckning. Den fjärde och sista metodenär att täcka in fartyget med en nätkonstruktion. De tvåsistnämnda metoderna har inte granskats närmare.Sjöfartsverket föreslår i sin rapport att Estonia täcks med enskalkonstruktion av betong. Regeringen beslutade den 2 mars 1995att uppdra åt att i huvudsaklig överensstämmelsemed vad som redovisats i rapporten upphandla och låta genomföraen sådan övertäckning av vad utskottet erfarit krävs, innan en övertäckning kanske, ytterligare geologiska undersökningar av havsbotten vidvraket.I motion Ju19 (mp) begärs att Marinen ges i uppdrag att kommamed förslag om övertäckning av Estonia med ubåtsnät ochelektronisk övervakning.Sjöfartsverket har, som framgått ovan, inte närmare granskatmetoden med täckning av fartyget med en nätkonstruktion. Irapporten konstaterar verket dock följande i denna fråga. Ettnät skulle, eventuellt i kombination med en stark väv, avsevärtförsvåra en inträngning i fartyget men inte i så hög grad som enövertäckning. Det konstateras att nät kan klippas eller skärassönder. Metoden skulle också, anförs det, medföra etiska problemmed de risker som finns för att eventuella dykare skulle kunnafastna i nätet.I motion Ju19 efterfrågas vidare saklig information ommöjligheterna för enskilda dykare att dyka på fartyget. Härbegärs att regeringen skall utnyttja den expertis som finns inommarinen och därigenom, anförs det, kunna kompensera dennuvarande bristen på viktig information till beslutsfattare,anhöriga och allmänhet för att ge en trovärdig redovisning omhur komplicerat, svårt och dyrt det är att utföra en omfattandedykning vid vraket.Som framgått ovan har i en av sina rapporterkonstaterat att det är möjligt för enskilda dykare att dyka påvraket efter . Som en jämförelse konstateras att det ärkänt att sportdykare dykt på den tyska kryssaren iOslofjorden. Det vraket ligger på ungefär samma djup somEstonia.Här kan anmärkas att regeringen tillkallaten särskild utredare med uppdrag att vara till hjälp medinformation och allmän vägledning till överlevande och anhörigatill offren för katastrofen. Utredaren har antagit namnetVägledning efter Estoniakatastrofen.De här behandlade yrkandena i motion Ju19 rör sådana frågorsom det ankommer på regeringen att avgöra. Utskottet som i ochför sig inte har något att erinra mot regeringens åtgärder utgårfrån att regeringen också i fortsättningen kommer att anlita denbästa tillgängliga tekniska expertisen för att lösa uppkommandeproblem och att också behovet av information till bl.a. deanhöriga kommer att tillgodoses. Motion Ju19 i nu aktuella delarbör således inte föranleda någon åtgärd och utskottetavstyrker bifall till den i nu berörda delar.Överenskommelsen mellan , och SverigeRegeringen beslutade, som framgått ovan, den 15 december 1994att Estonia inte skall bärgas och att några åtgärder för att taupp de omkomna inte skall vidtas.I regeringsbeslutet sägs vidare att platsen där fartygetförliste skall betraktas som en gravplats. För att säkerställaatt gravfriden respekteras anges i beslutet att fartyget skalltäckas över och att särskilda åtgärder skall vidtas i samarbetemed de estniska och finländska regeringarna för att skyddagravplatsen rättsligt.Med anledning av regeringens beslut tog Utrikesdepartementetkontakt med de estniska och finländska regeringarna för attkomma fram till vilka rättsliga åtgärder som kunde vara lämpligaoch möjliga för att skydda fartyget på förlisningsplatsen.Överläggningarna mellan de nämnda länderna resulterade i enöverenskommelse, som undertecknades iTallinn.Överenskommelsen innehåller bl.a. att vraket efter ochett visst anslutande område i skall betraktas som ettsista vilorum för dem som omkom vid katastrofen och som sådanttillägnas tillbörlig respekt. I överenskommelsen sägs vidare attEstonia inte skall bärgas. Verksamhet som stör offrens sistavilorum skall enligt överenskommelsen kriminaliseras.I motion Ju19 begärs att överenskommelsen bör utsträckas tillatt gälla samtliga stater runt Östersjön.I ett frågesvar i kammaren (prot. 1994/95:80,anf. 45) har kommunikationsministern anfört att hon i sinakontakter med kolleger i övriga Östersjöstater tänker verka föratt man även där skall betrakta dykning vid vraket somgravskändning och bestraffa det därefter. Hon har vidare, enligtvad utskottet erfarit, uttryckt samma sak vid ett ministermöte iBryssel.Utskottet vill här uttala att det, såsom förespråkas imotionen, naturligtvis vore önskvärt om övriga Östersjöstaterinför motsvarande reglering som föreslås i propositionen.Kommunikationsministern har, som framgått ovan, utlovat att honi sina kontakter med berörda stater skall verka för att man därbetraktar dykning vid vraket efter som gravskändning ochbestraffar detta. Syftet med motionen får därmed ansestillgodosett, och utskottet avstyrker bifall till motionen i nuberörd del.Utskottet föreslår att godkänner den i propositionenintagna överenskommelsen mellan , och omm/s Estonia.Rättsligt skydd för gravfriden m.m.I propositionen föreslås att det införs en särskild strafflagtill skydd för gravfriden vid vraket efter passagerarfartygetEstonia. Dykning och annan undervattensverksamhet förbjuds ivraket och inom ett anslutande område () iÖstersjön. Undantag görs för verksamhet som avser att täcka övervraket eller att förhindra förorening av den miljön frånvraket samt verksamhet som avser att skydda vraket, omverksamheten bedrivs av en myndighet i , ellerSverige eller på uppdrag av en sådan myndighet. Den som brytermot förbudet skall kunna dömas till böter eller fängelse i högsttvå år.Föremål som någon har kommit över i samband med otillåtenundervattensverksamhet vid Estonia skall kunna förverkas.Detsamma gäller ersättning som har lämnats till någon för attbedriva sådan verksamhet och egendom som har använts somhjälpmedel, t.ex. dykarutrustning.Utskottet anser, i likhet med regeringen, att med hänsyn tillintresset av att säkra gravfriden för de omkomna bör det, ienlighet med den därom träffade överenskommelsen, införas etträttsligt skydd för vraket efter och området däromkring.Utskottet har således ingenting att erinra mot lagförslagethärom i propositionen. Utskottet vill dock erinra om följande.Vraket ligger på finländsk kontinentalsockel och i finländskfiskezon. Detta ger jurisdiktion när det gällerutvinning av naturtillgångar från havsbotten och dess underlagliksom när det gäller de levande resurserna i vattenpelaren. Iövriga hänseenden är området del av det fria havet som ingenstat har rätt att lägga under sin suveränitet och där de såkallade fria-havsrättigheterna, t.ex. alla staters rätt attnavigera fritt, inte får inskränkas. Den behöriga användningenav det fria havet kan, som det anförs i propositionen, inteheller anses störa gravfriden vid Estonia. Den fria sjöfartenskall alltså kunna fortgå som förut.När det gäller jurisdiktionen vill utskottet påpeka följande.Vraket efter Estonia ligger i ett område som inte tillhör någonstat, och brott mot den föreslagna lagen sker sålunda utanförSveriges territorium.Regler om svensk strafflags tillämplighet i rummet finns i 2kap. I fråga om brott som begåtts utomlandsinnehåller 2 och 3 §§ bestämmelser om när svensk domstol ärbehörig att döma över sådan gärning. I lagförslaget föreslås enbestämmelse av innebörd att svensk domstol skall vara behörigatt döma över gärning enligt lagen, även om nu nämndabestämmelser i inte är tillämpliga. Här slås ipropositionen fast att svensk domstol, med hänsyn till intressetav att skydda gravfriden vid Estonia, bör vara behörig att dömavem som helst som stör gravfriden. Utskottet har här ingen annanuppfattning. En annan sak är, som det anförs i propositionen,att det i vissa situationer inte är möjligt att utövastraffrättslig kontroll över utländska fartyg. Utskottet villhär peka på att det enligt folkrätten finns ett principielltförbud för en stat att utöva makt mot andra staters fartyg pådet fria havet. I praktiken kan det, som framförs ipropositionen, i vissa fall bli svårt att få till stånd etträttsligt förfarande i om inte fartyget angör svenskhamn eller annars kommer in på svenskt inre vatten. Här kan,anförs det, den informationsskyldighet som åligger de treÖstersjöstaterna enligt den träffade överenskommelsen sålunda hasin betydelse. Utskottet vill avslutningsvis också erinra om desärskilda regler för åtals väckande som gäller för brottförövade utom riket. I vissa fall kommer åtal således inte attfå väckas utan särskilt åtalsförordnande från Riksåklagareneller regeringen (se 2 kap. 5 § andra stycket ochförordningen [1993:1467] med bemyndigande för Riksåklagaren attförordna om väckande av åtal i vissa fall).I övrigt har utskottet inte något att anföra med anledning avpropositionen och motionen. beträffande övertäckning av Estonia m.m.att avslår motion 1994/95:Ju19 yrkandena 1 och 2,2. beträffande överenskommelsen om med avslag på motion 1994/95:Ju19 yrkande 3godkänner den i proposition 1994/95:190 intagna överenskommelsenden mellan , och om m/sEstonia,3. beträffande lagförslagetatt antar regeringens förslag till lag om skydd förgravfriden vid vraket efter passagerarfartyget den 18 maj 1995På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), Lars-ErikLövdén (s), (), (), SigridBolkéus (s), (), (), GörelThurdin (c), (), (m), SiwPersson (fp), (), (), LarsBjörkman (m), (), () ochTanja Linderborg (v).Regeringens förslag till lagtext