bet · GJ01KrU1 · 1995-10-19 00:00:00 — Det långsiktiga målet för projektet är att vid älvsmynning i ett gammalt pannhus som ingått som del i ett bryggeri skapa engöteborgsk motsvarighet till i , ett centrum för engränsöverskridande och experimentell kulturverksamhet med bildkonstensom grundtema.Föreningens avsikt är att projektet skall kunna förverkligas utan att be-lasta kommuns ekonomi. Verksamheten skall främst finansierasmed sponsorers hjälp. Från kommunen har bidrag om läm-nats för detaljritningar inför en första ombyggnadsetapp och för kostnads-beräkning av projektet samt för en skulpturutställning i detfria utanför det i det föregående nämnda . Vidare har StiftelsenFramtidens kultur lämnat som ett planeringsbidrag. Beräk-nad kostnad för upprustning och ombyggnad av byggnaden uppgår till 11miljoner kronor ().Statligt stöd till ett museum för hjulångaren (mot. 1994/95:Kr257)Vissa upplysningar med anledning av motionenHjulångaren och fiolbåten byggdes i och utrustades därefter i . Fiolbåtar hör till de allra tidigasteångbåtarna i . De byggdes för att kunna gå i och genomandra trånga passager. trafikerade mestadels sträckanStockholm-Göteborg. gick hon på grund i och sjönksedan till botten efter att ha dragits loss från grundet. lokalisera-des vraket som ligger . Det visade sig vara intakt bådeexteriört och interiört. Arbetet med att dokumentera påbör-jades och avslutades /90.På uppdrag av en arbetsgrupp, bestående av representanter från Länssty-relsen i , kommun, , , och kanalbolaget har år1991 en rapport sammanställts, vari redovisas metoder och kostnader förbärgning, konservering och bevarande av skeppet. Kostnaderna för arbetet,exkl. konserveringskostnader, beräknades uppgå till ca ,ett belopp som gruppen ansåg borde kunna reduceras till 14 miljoner kro-nor genom frivilligt arbete. Arbetsgruppen förordade att skeppet skullebevaras i en museibyggnad. Vidare ansåg gruppen att en stiftelse skullebildas för projektet.I kommun finns planer på att använda verkstads tommalokaler för att skapa ett centrum som med modern teknik och scenografierintroducerar de senaste resultaten inom olika forskningsgrenar och berättarkreativitetens och uppfinningarnas historia. Som en del i anläggningenskulle fartyget kunna ingå.Vidare har vid industriminne, beläget vid i , en förening , Föreningen , i syfte attbygga en kopia av hjulångaren . Målet för föreningen är attbåten skall trafikera delar av och visa hur dettidiga ångbåtsresandet i gick till. Kostnaden beräknas till mellan12 och , medel som föreningen hoppas få från olikafonder, branschsammanslutningar, i länm.fl.Tidigare riksdagsbehandlingHösten 1995 behandlade kulturutskottet ett motionsförslag, innebärandeatt frågan om skulle bärgas och bevaras som museum bordeutredas (bet. 1994/95:KrU1).Utskottet konstaterade att ett utredningsarbete rörande möjligheterna attbärga och bevara skeppet gjorts på uppdrag av en arbetsgrupp, vari bl.a.Länsstyrelsen i ingått och att arbetar vidaremed frågan i samråd med berörda intressenter. Utskottet som ansåg att detinte ankommer på att ta ställning till frågan om projektets för-vekligande avstyrkte motionen.En ökad satsning på Bergslagen (motion1994/95:Kr272)Vissa uppgifter med anledning av motionenBegreppet förklarades ingående i utskottets betänkande1994/95:KrU1. Begreppet introducerades vid International Co-uncil of Museums´ generalkonferens i . Ett definie-ras rumsligt av sitt geografiska område, inte av en byggnad. Föremålssam-lingarna sammanförs inte på ett ställe utan bevaras på plats och betraktasinte ovillkorligt som bevaransvärda. Ett förvaltas och drivs avinvånarna i ett område, inte av tjänstemän. Det kunskapssökande som ärmuseets grunduppgift har ekologisk innebörd. Kulturutvecklingen ses somett samspel mellan människor och natur. Den erfarenhetsmassa som sam-lats av befolkningsgenerationerna betraktas som en omistlig resurs i nuetoch för en framtida utveckling.Stiftelsen bildades . Stiftare är sjukommuner, nämligen , , , ,, och , länsmuseerna i Dalarnaoch samt länsturistorganet Westmanna Turism. Stiftarnabidrar till driften av verksamheten. Via de två museerna erhåller stiftelsendel av det statliga museibidraget i form av två grundbidrag sammanlagtdrygt . Stiftelsens ändamål är bl.a. att stärka bygdens identi-tet och klargöra Bergslagens särart samt att verka för utvecklingen avEkomuseum Bergslagen till ett attraktivt besöksmål.Ekomuseum Bergslagen består av ett femtiotal kulturmiljöer, spriddaöver de sju kommunerna. Gruvor, hyttor, smedjor, bergsmansgårdar, arbe-tarbostäder m.m. skildrar Bergslagens historia. Åtskilliga av de i Ekomu-seum ingående kulturmiljöerna har enligt beslut av Riksantikvarieämbetetriksintresse och åtnjuter skydd enligt naturresurslagen (1987:12). Engels-bergs bruk som ingår i Ekomueum finns upptaget påUnescos Världsarvslista. Ägare till de olika kulturmiljöerna är de sjukommunerna, föreningar, hembygdsrörelsen m.fl. Stiftelsens roll är attsamordna arbetet och bedriva ett övergripande utvecklingsarbete samtansvara för information och marknadsföring.En rad av de kulturmiljöer som ingår i Bergslagen har un-der senare år erhållit stasbidrag, dels från ordinarie anslag till kulturmiljö-vården, dels från s.k. tidigareläggningsmedel som anvisats av sysselsätt-ningsskäl.I sammanhanget bör tilläggas att genom sitt medlemskap i unionen kommer att få del av den strukturfond som avser det s.k.målområde 2 Bergslagen. Härigenom kan åtgärder inriktas på insatser föratt omstrukturera regioner med industrier på tillbakagång. Möjligheter kansåledes komma att finnas för olika industri- och kulturmiljöer i Bergslagenatt i sysselsättningsskapande syfteerhålla EU-bidrag för att stärka kulturturismen. Enligt en överenskommel-se som träffats mellan regeringen och skallbergslagsstödet omfatta . För att ett projekt skallerhålla EU-stöd krävs att av kostnaderna för projektet får nationellfinansiering av offentliga medel. Beslut om medelstilldelning kommer attfattas av en särskild beslutandegrupp som skall bestå av representanter förberörda kommuner, landsting, länsstyrelse och länsarbetsnämnd.Tidigare riksdagsbehandlingKulturutskottet har behandlat frågor som rör Ekomuse-um Bergslagen, , då utskottet avstyrkte ett motionsför-slag att museet skulle ges nationell status (bet. 1994/95:KrU1). Utskottethänvisade dels till det pågående beredningsarbetet på musei- och kul-turområdet, dels till de principiella ställningstaganden som utskottet gjort imuseifrågor och som bl.a. innebär att det i allmänhet inte finns skäl förriksdagen att göra en klassificering av museerna eller bedöma om museer-na har mer eller mindre riksintresse.Litografisk akademi och litografiskt museum i (mot. 1994/95:Kr256)Vissa upplysningar med anledning av motionenÅr 1958 inrättades en litografisk kollektivverkstad i . I början av1960-talet startade ett samarbete mellan verkstaden och Hellidens folkhög-skola. Folkhögskolan är huvudman för den litografiska verkstadenoch driver en treårig litografskola där. är verkstaden inhyrdi kommunalt ägda fabrikslokaler på . Verkstadenfungerar också som kollektivverkstad för de ca 70 medlemmarna i . I anslutning till verkstaden finns också enpappersverkstad. Föreningen erhåller bidrag från kommun och landstingför verksamheten. Olika kurser och internationella symposier inom detlitografiska området har hållits i samarbete mellan folkhögskolan ochLitografiska verkstadsföreningen.Under 1994 lämnade representanter för kollektivverkstaden och folk-högskolan ett förslag till om inrättande av ett grafisktmuseum. En av kommunen tillsatt arbetsgrupp föreslog mot slutet av åretatt kommunen skulle stödja ett projekt kallat iTidaholm. Detta projekt avsågs bygga på den existerande estetiska utbild-ningen vid kommunens gymnasieskola, den grafiska utbildningen vidfolkhögskolan och den grafiska verkstaden och på samverkan med . Projektet föreslogs också omfatta nationelloch internationell symposieverksamhet, inrättande av ett litografiskt muse-um, framställning av litografisk konst i samverkan mellan verkstaden ochkonstnärer, utvecklings-, tryck- och förlagsverksamhet, konstbildnings-verksamhet, lärarfortbildning, m.m. , Hellidens folk-högskola och har kommit överens om attutreda huvudmannaskapet för verksamheten och att lägga fram förslag ifrågan när det kommande litografiska museet öppnas.Tidaholms kommunstyrelse har beslutat att lämna stöd till ett kommandelitografiskt museum. ansökte kommunen hos Boverketssamlingslokaldelegation om investeringsbidrag från anslaget Bidrag tillicke-statliga kulturlokaler. Kommunstyrelsen anmälde att frågan om loka-liseringen av ett framtida litografiskt museum på i anslutning tillden grafiska verkstaden måste utredas ytterligare. I ett första steg skulle istället - enligt bidragsansökningen - ett litografiskt museum samlokalise-ras med Hellidens folkhögskola. I samband med ombyggnad av folkhög-skolans lokaler skulle lokaler kunna skapas för det planerade grafiskamuseet.På sikt avses verksamheten inom den litografiska akadmien i Tidaholmbli självbärande. Nya verksamhetsformer avses testas som projekt ochförsöksverksamhet till vilka medel skall sökas hos olika instanser bådeinom landet och inom EU. Inkomster skall kunna komma fråninträdes- och kursavgifter, uppdragsutbildning, tryckservice åt konstnärer,försäljning, vandringsutställningar, samarbete med organisationer ochföretag, bidrag från kommuner, landsting, länsstyrelse m.fl.Boverkets samlingslokaldelegation beslöt att tilldela Li-tografiskt museum i för tillbyggnad och iord-ningställande av museilokaler i anslutning till Hellidens folkhögskola.Tidaholms kommun och Hellidens folkhögskola har ingått ett avtal föratt gemensamt tillskapa det litografiska museet. Enligt avtalet har en styr-grupp med representanter för kommunen, folkhögskolan och . Utnyttjandet av museilokalerna i Hellidens folkhög-skola skall regleras genom ett särskilt avtal mellan styrgruppen och intres-senterna. Kommunen förbinder sig att till folkhögskolan erlägga 712 000kronor för hyra . Folkhögskolan erlägger en lika stor summa somstartkapital till museet. Man har ännu inte bestämt formen för huvudman-naskap för museet.Ombyggnaden av de blivande museilokalerna beräknas vara klar i okto-ber 1995. Den första utställningen beräknas kunna öppnas i september1996.Tidigare riksdagsbehandlingVid /95 behandlades motion 1993/94:Kr273 om inrättandeav ett grafiskt museum i . anförde i sitt betänkan-de 1994/95:KrU2 att grafiken är en viktig del av svenskt konstliv och attden har betytt mycket för en spridning av konsten till nya grupper. Utskot-tet ansåg att det är viktigt att initiativ tas från olika håll för att vidgamöj-ligheterna att ta del av både äldre tiders grafiska konst och den konst somskapas . Likaledes är det betydelsefullt att konstnärerna får förbättrademöjligheter att arbeta med grafiska uttrycksmedel. Utskottet betonade attinitiativ till regional och lokal museiverksamhet måste tas regionalt ochlokalt och att det också är initiativtagarnas ansvar att se till attinvestering-ar och verksamhet kan finansieras. Utskottet redovisade att det ankommerpå att fördela statsbidrag till regionala museer och attdessa i sin tur kan välja att samverka med lokala museer och att överföraen del av statsbidraget till dem. Vidare redovisades att det ankommer påBoverkets samlingslokaldelegation att besluta om statsbidrag till investe-ringar från anslaget Bidrag till icke-statliga kulturlokaler.Med hänvisning till att kommande förslag från den då arbetande (dir. 1993:24) borde avvaktas, avstyrkte kulturutskottetmotionen. följde utskottets förslag. förslagUtskottet vill inledningsvis erinra om att förslag rörande kulturpolitikensframtida utformning i lagts fram av en parlamentariskutredning, den s.k. , i betänkandet (SOU 1995:84) Kul-turpolitikens inriktning. De utredningsförslag som berör den framtidamuseipolitiken har i sammanfattning redovisats i ett tidigare avsnitt i dettabetänkande. Utskottet harinhämtat att regeringen avser att överlämna en kulturpolitisk propositiontill våren 1996.Fråga om inrättande av kvinnomuseerI fem motioner tas frågan om inrättande av kvinnomuseer upp.I två motioner, nämligen motionerna Kr204 (c) och Kr218 (s, m, fp, v),redovisas det initiativ som tagits i för att etablera ett kvinno-historiskt museum med Bergslagsprofil. Syftet bakom båda motionerna äratt projektet skall ges statligt stöd.Motionärerna bakom motion Kr205 (mp) föreslår att ett kvinnomuseumskall inrättas i och att museet skall vara ett riksmuseum(yrkande 4). Arbetet med museet bör påbörjas omgående så att verksamhe-ten kan visas upp då skall vara europeisk kulturhuvud-stad. Motionärerna föreslår att museet bl.a. skall finansieras med medel ureuropeiska och internationella fonder.Motionärerna bakom motion A807 (c) anser att det är angeläget att ini-tiativ till att starta kvinnomuseer ges stöd (yrkande 40). I motionen nämnsde planer som finns i detta hänseende i såväl som Stockholm.I motion Kr265 (v) föreslås - utan att lokaliseringsfrågan tas upp - att enutredning skall tillsättas om möjligheten att inrätta ett särskilt kvinnohis-toriskt museum (yrkande 2).Utskottet vill inledningsvis framhålla följande. Enligt utskottets upp-fattning är det av stor betydelse att även ett kvinnoperspektiv anläggs imuseernas utställningsverksamhet och att kvinnornas i lika hög grad sommännens historia speglas av våra museer. Ett sådant synsätt bör enligtutskottets mening prägla museernas verksamhet. Det är därför glädjandeatt flera initiativ med sådan inriktning tagits på olika hålllandet. En rad exempel härpå har lämnats i ett föregående avsnitt i dettabetänkande. De konferenser som ägt rum i och ochsom bl.a. behandlat de frågor som motionärerna aktualiserat bör kunnabidra till att museerna i ökad utsträckning uppmärksammar kvinnornashistoria och tar till vara de möjligheter som finns att anlägga ett kvin-noperspektiv även på utställningar som inte har en historisk inriktning.Då det gäller kravet i motionerna på utredning av möjligheterna att inrät-ta ett särskilt kvinnomuseum vill utskottet erinra om att museiområdet i sinhelhet grundligt har utretts av två statliga utredningar, senast avKulturutredningen vars förslag redovisats i det föregående. Utskottet kon-staterar att motionsförslagen ligger i linje med ett av de sektorsmål somKulturutredningen föreslagit på museiområdet, nämligen att den statligamuseipolitiken skall främja att museerna utvecklas i nära relation till denpågående samhällsförändringen. Utskottet är inte berett att ta initiativsyftande till att det skulle inrättas ett särskilt kvinnomuseum.Beträffande kravet på statlig stöd till kvinnomuseer erinrar utskottet omatt olika bidragsmöjligheter finns för stöd till museiprojekt. Här kan näm-nas möjligheterna att erhålla stöd från och Stiftelsen och - då det gäller om- och nybyggnad - Boverket.Vidare vill utskottet framhålla att bl.a. föreslagit attett nytt grundbidragssystem skall införas, vilket innebär att ett betydligtstörre antal rörliga grundbidrag skapas. Genom rörliga grundbidrag kant.ex. genreprofilering, samarbete över institutionsgränser, geografiskagränser och med parter i omvärlden liksom annat utvecklingsarbete stöd-jas. Ett sådant system skulle medföra en större flexibilitet i bidragstilldel-ningen till de regionala museerna med större möjligheter än till om-prövning i takt med att olika ändamål genomförts (jfr betänkandet Kultur-politikens inriktning s. 354). Enligt utskottets uppfattning skulle det före-slagna nya grundbidragssystemet kunna medverka till att ekonomiskaresurser frigörs för utställningssprojekt av olika slag även på museer somär utanför det regionala systemet, dvs. lokala och andra museer. Det sagdainnebär inte att utskottet tagit ställning till förslag ifråga om grundbidragssystemet. Om utskottet - sedan regeringen lagt framsitt förslag - skulle komma fram till en annan lösning än den av utredning-en föreslagna, får en bedömning göras av hur sådant stöd som förordas i denu aktuella motionerna skall utformas.Vidare vill utskottet med anledning av vad som anförs i motion Kr205om stöd från internationella fonder tillägga att - i den mån kvinnomuseerinrättas - det får ankomma på museets huvudmän att överväga möjlighe-terna att söka bidrag ur utländska såväl som inhemska fonder.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de här aktuella mo-tionerna.Frågor rörande teaterhistoriska museerI två motionsyrkanden behandlas frågor rörande teaterhistoriska museer.I motion Kr205 (mp) uttalas att det i saknas ett nationellt tea-termuseum (yrkande 6). Motionärerna föreslår att medel härför skall anvi-sas av riksdagen.Motionären bakom motion Kr236 (v) framhåller att Gamla Teatern medTeatermuseet i inte har möjlighet att utan statligt stöd utvecklasin verksamhet och föreslår därför att museets framtid skall behandlas aven utredning vars syfte skall vara att se över samordnings- och resursfrågorför de teaterhistoriska museerna i landet.Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsen av att lokala och re-gionala initiativ tagits på det teaterhistoriska insamlingsområdet.Som framgår av ett tidigare avsnitt i detta betänkande ingår det i Drott-ningholms teatermuseums (DTM) uppgifter att ägna sig åt teaterkonsten ihela landet. DTM:s musei-, biblioteks- och arkivverksamhet syftar till attvara rikstäckande. Museet bedriver kontinuerligt insamling av dokumenta-tionsmaterial från landets samtliga scener. Museet har således - trots sittnamn - nationell karaktär. Museisamlingarna utökas efter hand genomgåvor och begränsade inköp. Visst samarbete förekommer mellan DTMoch andra institutioner såsom i och Göteborgsstadsmuseum (tidigare ). Sålunda görs föremålsre-gistreringen på samma sätt i och . Vidare medverkadeDTM i som Idéteatern i Eskils-tuna anordnade i Eskilstuna.Utskottet har inhämtat att DTM har långt framskridna planer på att till-sammans med etablera sig i nya lokaler i . Härige-nom skulle DTM få möjlighet att nå ut till allmänheten på ett annat sätt änvad som är fallet.När det gäller kravet i motion Kr236 att utreda samordningsinsatserm.m. mellan de teaterhistoriska museerna vill utskottet erinra om att - som redovisats i det föregående - framhållit behovet avett väl utvecklat samarbete inom hela museiväsendet som en förutsättningför att uppnå de sektorsmål för museipolitiken som utredningen föreslår.Utan att föregripa det pågående beredningsarbetet på kulturpolitikensområde vill även utskottet understryka betydelsen av ökat samarbete ochökad samordning mellan museerna. Självfallet är det av stort värde om deregionala insatser som görs på det här aktuella området kan tas till varanationellt. Utskottet är dock inte berett att förorda att en utredning av detslag som föreslås i motion Kr 236 görs.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att kraven i motionsyr-kandena inte påkallar någon åtgärd. Utskottet avstyrker såledesmotion Kr205 yrkande 6 och motion Kr236.Fråga om inrättande av ett presshistoriskt museumMotionären bakom motion Kr255 (s) föreslår att möjligheterna att inrättaett presshistoriskt museum bör undersökas. Enligt motionären är det viktigtatt det inte bara blir ett tekniskt museum utan att även pressens kultur- ochinformationsinsats och folkuppfostrande roll betonas. Vidare bör enligtmotionären svenska språkets förändring genom olika mediers påverkankunna belysas i ett presshistoriskt museum.Utskottet finner det glädjande att initiativ tagits på olika håll i landet föratt skildra pressens betydelse och den tekniska framställningen av tidning-ar i utställningsform. En redogörelse häröver har lämnats i det föregående.Utskottet konstaterar att de i motionen aktualiserade frågorna om pressenskultur- och informationsinsats och folkuppfostrande roll belyses i de sam-lingar som finns inom och i de presshistoriska publikationersom ges ut av och Tidningsutgivareföreningen.Som framgår av detta betänkande har två parlamentariska utredningar,nämligen och , tagitställning till frågor om den framtida statliga museipolitiken, statens insat-ser på museiområdet, de statliga museernas ansvar m.m. Med hänsyn tilldet anförda och då utskottet inte vill föregripa resultatet av regeringensberedningsarbete avstyrker utskottet den nu aktuella motion Kr270 (v, s, fp, kds) beskrivs som syftar tillatt ett modernt konstmuseum inrättas i en gammal industribyggnad, ettpannhus, vid hamninloppet i . Motionärerna anser att projektetskall erhålla statligt stöd från , m.fl.Enligt utskottets uppfattning är det initiativ som tagits för att göra RödaSten till ett centrum för gränsöverskridande och experimentell kulturverk-samhet med bildkonsten som grundtema intressant. Stiftelsen bidrog med till projektet.Utskottet konstaterar att de projektansvariga även har möjlighet att t.ex.söka statligt bidrag för ny- eller ombyggnad hos som fördelarbidrag från anslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler (elfte huvudtiteln).Vidare konstaterar utskottet att projektet ligger i linje med de slutsatseroch förslag som kommit fram till t.ex. när det gällerkulturens förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obundenkraft i samhället (jfr betänkande s. 89).Med hänvisning till det anförda och i enlighet med utskottets tidigarebedömning att resultatet av regeringens ställningstagande med anledningav förslag inte bör föregripas avstyrker utskottet mo-tion Kr270.Statligt stöd till ett museum för hjulångaren i motion Kr257 (fp) syftar till att hjulångaren somligger på botten skall bärgas, konserveras och visas i ett museum.Lämplig museilokal finns enligt motionären i . I motionen föreslåsatt staten skall engagera sig för att ett sådant museum skall bli möjligt attförverkliga.Utskottet behandlade under föregående ett liknande yrkandeoch konstaterade då bl.a. att ett utredningsarbete gjorts på uppdrag av enarbetsgrupp i vilken bl.a. i fanns represen-terad och att arbetade vidare med frågan i samråd med andraintressenter. Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning härtill och tillatt det inte ankom på att ta ställning till frågan om projektetskulle förverkligas.Utskottet har inte funnit anledning att i detta sammanhang göra en annanbedömning. Motion Kr257 avstyrks således.En ökad satsning på BergslagenFörslaget i motion Kr272 (s) syftar till en ökad statlig satsning på Ekomu-seum Bergslagen. I motionen erinras om att den kulturpolitiska utredning-en i tilläggsdirektiv fått i uppdrag att diskutera hur man kan stimuleraregionala och lokala ambitioner. En ökad satsning på Berg-slagen ligger - menar motionärerna - väl i linje med de ambitioner somfinns i tilläggsdirektiven till . Satsningen kan - fram-hålls det - förena vård av kulturmiljöer och industriminnen med syssel-sättningsskapande investeringar och ökad kulturturism.Utskottet vill erinra om att Bergslagen via länsmuseerna iDalarna och erhåller två grundbidrag, vilket också redovisatsi ett tidigare avsnitt i detta betänkande. Likaledes har en redovisning förstödmöjligheterna för de i Bergslagen ingående kulturmiljö-erna lämnats. Vidare vill utskottet än en gång framhålla att Kulturutred-ningen föreslagit en ändring av grundbidragssystemet i riktning mot ettstörre antal rörliga bidrag med stor flexibilitet vid fördelningen av bidra-gen. Utan att föregripa regeringens ställningstagande till utredningens ochremissinstansernas förslag konstaterar utskottet att den föreslagna model-len för ett nytt grundbidragssystem skulle innebära större möjlighet förmuseer utanför den regionala museiorganisationen att erhålla tidsbegrän-sade grundbidrag.Utskottet anser - med hänvisning till det anförda och i avvaktan på re-geringens ställningstagande till frågan om det framtida statliga museistödet- att motion Kr272 skall avslås av riksdagen.Litografisk akademi och litografiskt museum i TidaholmI motion Kr256 (s) redovisas att en litografisk akademi avses skapas iTidaholm.