bet · GI01KU38 · 1995-03-09 00:00:00 — 1994/95KU38ELFTE HUVUDTITELN I detta betänkande behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen om anslag till dagspress och dagstidningar,till lättläst nyhetsinformation samt till myndigheter inom denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten (dvs.sammantaget den del av propositionsbilagasom ligger inom ansvarsområde). Vidarebehandlas motionsyrkanden från den allmänna motionstiden pådessa områden samt i fråga om ägarkoncentration inom massmedia.De motioner som behandlas i inledningsavsnittet gälleråtgärder mot ägarkoncentration i massmedia (m, fp och v) samtpresstödet (s, m, fp och c). Utskottet avstyrker dessamotioner.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motioner om sänkt anslag tilldagspressens driftsstöd. Utskottet avstyrker även övrigamotioner.Med anledning av en motion (s) föreslår utskottet enhälligtatt utbetalningsordningen för dagspressens driftsstöd skalländras. Stödet, som betalats ut kalenderårsvis ibörjan av budgetåret, skall enligt utskottets förslag i ställetbetalas ut i förskott.Till betänkandet har fogats reservationer från m och fp ommaktkoncentration och ägande inom massmedierna och omavveckling av presstödet. I proposition 1994/95:100 bilaga 12 ()föreslår regeringen att (C 20) till Bidrag till och litteratur för /96anvisar ett reservationsanslag på ,(C 32) till och /96 anvisar ett ramanslag på ,(C 33) till Driftsstöd till dagspressen för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på ,(C 34) till Utvecklingsstöd till dagspressen /96 anvisar ett reservationsanslag på1 ,(C 35) till Täckande av förluster vid statligkreditgaranti till dagspressen för /96 anvisarett förslagsanslag på ,(C 36) till Distributionsstöd till dagspressen /96 anvisar ett förslagsanslag på109 ,(C 37) till Stöd till radio- och kassettidningar /96 anvisar ett reservationsanslag på191 ,(D 1) till Radio- och för /96anvisar ett ramanslag på ,(D 2) till och TV /96 anvisar ett ramanslag på ,godkänner vad regeringen föreslår om en medelstilldelningfrån rundradiokontot till /96 på (inkl. moms) som nämnden har attredovisa på statsbudgetens inkomstsida,(D 3) till Avveckling av , ,och Styrelsen för lokalradiotillstånd /96 anvisar ett ramanslag på . 1994/95:K403 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ägarbegränsningar påmassmediaområdet.1994/95:K408 av () vari yrkas att riksdagentill Stöd till radio- och kassettidningar anvisar 10 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit, eller således ,att finansieras genom motsvarande minskning av anslagetDriftsstöd till dagspressen.1994/95:K414 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dagspressens viktiga uppgifter i dendemokratiska processen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att säkra enfortsatt samdistribution av dagstidningar över hela landet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder som motverkar en ökadmonopolisering i tidningsbranschen.1994/95:K417 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av statligt presstöd.1994/95:K418 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om maktkoncentration inom medierna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt stöd till dagspressen,7. att till Driftsstöd till dagspressen /96 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit eller således 627 000 000 kr.1994/95:K805 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om RATS-tekniken och enallterminal för synskadade.1994/95:K806 av förste vice talman m.fl. (m)vari yrkas1. att beslutar att presstödet avvecklas heltfr.o.m. i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar att avvecklasfr.o.m. och att bevakningsuppgifter avseendeännu utestående lån m.m. övertas av Kammarkollegiet i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. att beslutar att för /96 anvisaett förslagsanslag om i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att beslutar att detta vad avser driftsstödetfördelas så att utbetalningar sker med hälften av nu utgåendebelopp avseende detta kalenderår respektive i juli1996 avseende i enlighet med vad som anförtsi motionen.1994/95:K809 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tidpunkter för utbetalning av driftsstöd.1994/95:Kr265 av m.fl. (v) vari yrkas10. att hos regeringen begär förslag till åtgärdermot maktkoncentrationen inom medierna enligt vad i motionenanförts,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om koncentrationstendenserna inom denprivata radio- och TV-sektorn. Presstödet och ägarkoncentration inom massmediaBakgrundSedan 1960-talets slut lämnar staten olika former av direktpresstöd, framför allt till tidningar som har ettkonkurrensmässigt underläge till följd av låg spridning påutgivningsorten och som därmed är mindre attraktiva påannonsmarknaden. Som en följd av olika utredningar harpresstödet reformerats , senast år 1990.Utöver direkt stöd åtnjuter dagstidningsbranschen sedan längeäven olika former av presspolitiskt motiverade indirektastatliga förmåner.Det direkta statliga stödet till dagspressen omfattar fr.o.m.den 1 juli 1990 tre stödformer. Driftsstöd får lämnas tilldagstidningar som har låg hushållstäckning (andratidningar) påutgivningsorten. Utvecklingsstöd inriktas på dagstidningar medsvag ekonomi för att stimulera strukturrationaliseringar iförpressledet och i tryckeriledet. Distributionsstöd lämnastill dagstidningar som samordnar sin distribution med någoneller några andra tidningar.Till vad som ibland benämns indirekt statligt stöd tilldagspressen kan räknas förmånlig skattebehandling jämfört medandra varor och tjänster samt bestämmelser omsamhällsannonsering. (dagstidningar)är undantagna från mervärdesskatt. Medan denallmänna skattesatsen för reklamskatt är , är skattesatsenför reklam i allmänna nyhetstidningar . Ett särskiltgrundavdrag minskar också den skatt som erläggs. I fråga omsamhällsannonsering gäller att, om statliga myndigheter ellerandra statliga organ använder dagspressannonsering för sådaninformation om rättigheter och skyldigheter som är avsedd attnå alla medborgare, annonsering skall ske i samtligadagstidningar. Detta brukar kallas totalitetsprincipen. Vidaregäller att myndigheter i de fall kungörande i ortstidning ärföreskrivet skall införa kungörelsen i alla lokaladagstidningar som är spridda till av hushållen iorten. Denna omfattning av annonseringen brukar kallas denbreda principen.Det direkta statliga stödet till dagspressen fördelas avPresstödsnämnden.Pågående utredningDen parlamentariska -94 (Ku 1993:10) har iuppdrag att utreda den framtida presspolitiken (dir. 1993:118).Utredningen skall undersöka behovet av direkta och indirektastatliga stödåtgärder till dagspressen. Om utredningen anseratt sådana stödbehov finns skall den pröva hur ändamålsenligade nuvarande åtgärderna är och lämna förslag till framtidastatligt engagemang. Uppdraget skall redovisas senast den 12april 1995 (dir. 1994:123).Som underlag för kommitténs ställningstaganden harinledningsvis gjorts en bred studie av de svenska massmedierna(se expertrapporten medielandskap,SOU 1994:94).Pressutredningen har också -- efter ett tillkännagivande avriksdagen (bet. 1993/94:KU27, rskr. 192) -- enligttilläggsdirektiv (dir. 1994:33) haft till uppdrag att övervägabehovet av ytterligare åtgärder från statens sida för attmotverka en sådan ägarkoncentration inom massmedierna som ärskadlig från yttrandefrihets- eller åsiktsbildningssynpunktsamt att, om kommittén ansåg att ett sådant behov fanns, lämnaförslag till hur åtgärderna skall utformas. En möjlighet somnämndes i direktiven var lagstiftning mot ägarkoncentration. --Genom ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 1994:123) uppdrogsemellertid till utredningen att senast den 1 december 1994lämna över en rapport med det underlag som kommittén dittillstagit fram inom ramen för sitt uppdrag enligt tidigaretilläggsdirektiv. Utredningen har med anledning härav avgettrapporten i dagspress och radio/TV -- fempromemorior och diskussionsinlägg (SOU 1994:145).Uppgifter i propositionenRegeringen förklarar i budgetpropositionen att den har föravsikt att inrätta ett råd för mångfald inommassmedierna. Rådets uppdrag skall innefatta att utreda fråganom lagstiftning mot skadlig maktkoncentration inommassmedierna, att aktivt följa medieutvecklingen och att deltai och stimulera debatt och opinionsbildning när det gällerfrågor om mångfald och maktkoncentration inom massmedierna.Rådet skall svara för initiativ över ett brett fält för attkartlägga och analysera problem på området samt att läggaförslag till åtgärder, genom egna insatser eller genomsamverkan med andra. Rådet kommer också att ha till uppgift attundersöka möjligheterna till frivilliga överenskommelser påmediemarknaden för att upprätthålla och stärka konkurrens ochmångfald i medierna.MotionerFrågan om ägarkoncentration inom massmedieområdet tas upp iflera motioner, liksom frågor om presstödets existens ochutformning.I motion 1994/95:K403 av m.fl. (m) anförmotionärerna att monopol på radio, TV eller media över huvudtaget motverkar utvecklingen och begränsar nyhetsförmedlingen.De kritiserar att den nytillträdda socialdemokratiskaregeringen avbrutit arbete i fråga omåtgärder mot ägarkoncentration inom massmedierna och i ställetavser att tillsätta en särskild kommitté med uppdrag att belysatendenser till maktkoncentration på massmedieområdet.Motionärerna anser att den rimliga slutsatsen av detta är attregeringen önskar driva på utvecklingen mot en lag sominnehåller förslag till ägarbegränsningar, och de anser attmaktkoncentration inte motverkas genom ägarbegränsningar utangenom en vidsträckt etablerings- och tryckfrihet. De begär attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om ägarbegränsningar på massmedieområdet(yrkande 2).I motion 1994/95:K806 anför förste vice talman . (m) att de förhoppningar som ställdes på det statligapresstödet vid dess införande inte har infriats. Presstödet harinte använts för att minska beroendet av statliga bidrag ellertill rationaliseringsåtgärder av seriöst slag utan i ställetför att täcka löpande utgifter. Presstödsreglerna har under sinexistens ändrats ett stort antal gånger, men de har enligtmotionen ändå inte gett avsett resultat. Detta visar att det ärpresstödet som system som är felaktigt och att stödet böravskaffas. Motionärerna anser att så bör ske i etapper /96, och de begär att skall beslutaatt presstödet avvecklas helt fr.o.m. (yrkande1). Till följd därav kan också avvecklasfr.o.m. och bevakningsuppgifter avseende ännuutestående lån m.m. övertas av Kammarkollegiet. Motionärernabegär att skall besluta om detta (yrkande 2).I motion 1994/95:K418 av m.fl. (fp) förmotionärerna fram flera förslag om nya etableringar inometermedia och ett bibehållande av public service-kanalerna. Deanser att mångfalden i medierna ökat kraftigt under de senasteåren men att diskussionen om hur eventuella tendenser tillmonopolisering av det fria ordet kan motverkas är viktig.Samtidigt är det enligt motionärerna viktigt att ha i åtankeatt olika former av ägandebegränsningar dels är svåra attkontrollera, dels leder till olika kvalificerade försök tillkringgående från aktörerna. Om maktkoncentrationstendensernaskulle tillta väsentligt får statsmakterna med stor noggrannhetöverväga åtgärder som begränsar möjligheterna att hadominerande ägarintressen i flera medier på samma ort. Sådanaregler måste dock stå i överensstämmelse med grundlagen.Motionärerna motsätter sig inte regeringens avsikt atttillsätta ett råd med ansvar för mediekoncentrationsfrågor utananser att rådet kan fylla en viktig funktion somkunskapssamlare. De begär att som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionen anförts ommaktkoncentration inom medierna (yrkande 5). -- I fråga ompresstödet anser motionärerna att målen för stödet i alltväsentligt har uppfyllts och att det på en rad orter förhindratett monopol för den dominerande tidningen. Att presstödet varitframgångsrikt utifrån uppsatta mål innebär emellertid inte attdet är invändningsfritt. Konkurrensen snedvrids, stödet är dyrtoch statligt branschstöd är i princip fel. Dessutom måstestödet minska av statsfinansiella skäl. Presstödet bör enligtmotionärerna avvecklas men en omedelbar eller mycket forceradavveckling skulle få oacceptabla konsekvenser för mångfaldeninom massmedierna. Neddragningen bör ske över ochenligt tydliga principer så att tidningarna kan anpassa sigtill de nya förutsättningarna. Motionärerna föreslår attpresstödet skall halveras samt begär att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vad i motionenanförts om statligt stöd till dagspressen (yrkande 6).Olof m.fl. (c) anser i motion 1994/95:K417 att ettstatligt presstöd är en nödvändig del i en mediepolitik somskall upprätthålla mångfalden när det gäller dagstidningar ochdärmed i opinionsbildning och nyhetsförmedling inom Sverige.Utan presstöd kan inte en ytterligare tidningsdöd med risk förmonopolsituationer undvikas. Motionärerna, som anser detviktigt att förslag mot ägarkoncentrationen utformas som skaparförutsättningar för mångfald inom pressen och övriga medier,begär att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av statligt presstöd(yrkande 1).Gudrun m.fl. (v) pekar i motion 1994/95:Kr265 på atten expertutredning har presenterats omkoncentrationstendenser i dagspress och radio/TV samtförutsätter att regeringen återkommer till medförslag till åtgärder. De betonar vikten av att det skapasregler på medieområdet som värnar och utvecklar kultur ochskapande. Koncentrationstendenserna inom den kommersiellasektorn av radio- och TV-systemen är tydliga och hotar såvälmångfald som demokrati. Motionärerna anser att hosregeringen skall begära förslag till åtgärder motmaktkoncentrationen inom medierna (yrkande 10) och som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omkoncentrationstendenserna inom den privata radio- ochTV-sektorn (yrkande 13).I motion 1994/95:K414 av m.fl. (s) anförmotionärerna att, i länder där konkurrensen på medieområdetsläppts fri, konkurrensen snabbt upphört och att dagspressen iNorden, där mångfalden på dagspressmarknaden har upprätthållitsi högre utsträckning, är mer spridd och läst. Människor härdeltar också i den demokratiska beslutsprocessen i högreutsträckning än i andra länder. Förhoppningar om att de nyamedierna -- i första hand de lokala kommersiella radio- ochTV-stationerna -- skulle kunna skapa konkurrens och mångfaldinom medierna på rent kommersiell bas har enligt motionärernakommit på skam. De nya medierna svarar inte för någon ökadmångfald eller konkurrens på de områden som är väsentliga ursamhällets synvinkel, utan har bidragit till att stärka deredan starka medieföretagens grepp över de lokalareklammarknaderna. Det är därför nu än mer angeläget att statenbedriver en mediepolitik som slår vakt om mångfalden inomdagspressen. Om statsmakterna överväger att minska detindirekta stödet till dagspressen krävs en förstärkning av detdirekta stödet för att värna mångfalden. Motionärerna anser attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om dagspressens viktiga uppgifter i dendemokratiska processen (yrkande 1) och om åtgärder sommotverkar en ökad monopolisering i tidningsbranschen(yrkande 3). -- I motionen framhålls vidare att en hörnpelare iden statliga presspolitiken är stödet till samdistribution, somutgår till alla tidningsföretag. Meningen med detta stöd är atttidningar skall konkurrera med innehållet, inte meddistributionen. Motionärerna anför att lokalt dominerandetidningsföretag inte anser att den statligasamdistributionsrabatten väger upp de fördelar som en totalkontroll över distributionsapparaten skulle ge företagen.Enligt motionärerna är det ett starkt samhällsintresse atttidningsföretagen fortsätter med sin samdistribution, ochöverläggningar bör därför tas upp med branschen i syfte attutforma ett stabilt system för fortsatt samdistribution.Motionärerna anser att som sin mening bör geregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avåtgärder för att säkra en fortsatt samdistribution avdagstidningar över hela landet (yrkande 2).Direktiven för rådet för mångfald inom massmediernaDet i budgetpropositionen aviserade rådet för mångfald inommassmedierna har tillsatts. Rådets uppdrag ges i direktivden (dir. 1995:13).Som bakgrund till uppdraget ges en korthistorik, där den tekniska utvecklingen framhålls som denviktigaste enskilda faktorn bakom de senaste årtiondenasförändringar inom massmedieområdet. Vidare pekas på den oro förmediekoncentration som visats på olika håll.Som en utgångspunkt nämns att mångfalden inom massmedierna ären förutsättning för yttrandefriheten och att en koncentrationav makten över massmedierna kan vara ett hot mot denna frihet,och därmed mot demokratin, om den leder till att möjligheternatill opinionsbildning och debatt minskar eller t.o.m. heltmonopoliseras i hela eller delar av samhället. Vidare nämns attsvårigheten att ingripa mot maktkoncentrationen i medierna haruppmärksammats både nationellt ochinternationellt. Konkurrenslagstiftningen i enskilda ländereller internationell reglering inom EU har enligt direktiveninte visat sig tillräckligt användbar för att komma till rättamed problemen inom massmediesektorn, och konkurrens mellanolika företag garanterar inte heller alltid mångfald iinnehållet. Regeringen framhåller att hänsynen tillgrundlagsfästa rättigheter sätter bestämda gränser för vilkastatliga åtgärder rörande ägande och inflytande inommassmedierna som kan genomföras.Rådets uppgift beskrivs inledningsvis vara att skyddayttrandefriheten genom att främja mångfald inom massmedierna.Det skall överväga och föreslå åtgärder för att stärka mångfaldoch konkurrens samt motverka skadlig ägar- ochmaktkoncentration inom massmedierna. Rådet bör bl.a. undersökabehov av och möjligheter till frivilliga överenskommelser påmediemarknaden i detta syfte. Däremot, betonas det, har rådetingen myndighetsfunktion rörande ägarförändringar elleretableringar inom massmedierna.Uppgiften beskrivs vidare vara att följa utvecklingen ochkartlägga och analysera problem när det gäller konkurrens ochmångfald inom massmedierna, särskilt tendenser tillkoncentration av ägande och andra former av inflytande övermedierna. Uppmärksamhet bör riktas mot tendenser tillkoncentration på det internationella, nationella, regionala ochlokala planet inom olika mediesektorer och branscher och mottendenser till ägande inom flera mediesektorer samtidigt.Konsekvenser av ägarförändringar för innehållet i massmediernabör beskrivas och analyseras. Den tekniska utvecklingenskonsekvenser och möjligheter för massmedieutvecklingen skallsärskilt uppmärksammas. Rådet bör också delta i den offentligadebatten om mångfald och maktkoncentration inom massmedierna.Vidare skall rådet enligt direktiven utreda behovet avlagstiftning och/eller åtgärder som kan begränsa skadligkoncentration av ägandet av massmedierna och i detta arbetesärskilt samråda med utredningen om nya medier ochgrundlagarna.Rådet har även till uppgift att följa den internationellautvecklingen, särskilt inom EU och samt de nordiskaländerna, och vara svenskt kontaktorgan till den expertkommittérörande mediekoncentration och mångfald, som Europarådetupprättat och som skall ha korrespondenter i allamedlemsstaterna.Rådets arbete skall redovisas så att ställning till dessfortsatta verksamhet kan tas senast i samband med 1998 årsbudgetproposition. Rådet skall lägga fram förslag till åtgärdernär rådet anser det befogat. Rådet skall vidare återkommanderedovisa sitt arbete genom rapportering till regeringen ommedieägande och mångfald inom medierna. Slutligen meddelas attregeringen avser att vid behov begära in underlag eller förslagrörande olika delar av rådets ansvarsområde.Utskottets bedömningFri åsiktsbildning är ett omistligt inslag i ett demokratisktsamhälle. Det är obestridligt att i moderna demokratiermassmedierna spelar en betydande roll för opinionsbildningenoch därmed för möjligheterna att förstärka och fördjupademokratin.Mångfald inom massmedierna med möjlighet för många olikaröster och uppfattningar att göra sig hörda är därför av vitalbetydelse för vårt samhälle. Frågan om hur denna mångfald skallkunna främjas har diskuterats , och en fortsattsådan diskussion är enligt utskottets mening viktig. Detnytillsatta rådet för mångfald inom massmedierna har tilluppgift bl.a. att följa utvecklingen och kartlägga ochanalysera problem när det gäller konkurrens och mångfald inommassmedierna samt delta i den offentliga debatten om mångfaldoch maktkoncentration inom massmedierna. Rådets arbete kommerdärigenom enligt utskottets uppfattning att ge värdefulltunderlag för diskussionen.Till det nya rådets uppgifter hör även att överväga ochföreslå åtgärder för att stärka mångfald och konkurrens samt påolika sätt motverka skadlig ägar- och maktkoncentration inommassmedierna. Utskottet anser därför att yrkandena 10 och 13 imotion Kr265 bör kunna anses i huvudsak tillgodosedda.I motion K418 yrkande 5 anses att rådet kan fylla enfunktion som kunskapssamlare. Motionen bör i denna del kunnaanses tillgodosedd, och utskottet anser inte heller att någottillkännagivande behövs med anledning av motionsyrkandet iövrigt.I motion K403 yrkande 2 anförs att maktkoncentration intemotverkas genom ägarbegränsningar utan genom en vidsträcktetablerings- och tryckfrihet. Utskottet anser i likhet medmotionärerna att en vidsträckt etablerings- och tryckfrihet ärav största betydelse. En total etableringsfrihet påmassmedieområdet är emellertid enligt utskottets uppfattninginte oproblematisk. Som framhålls i rådets direktiv har oronför vad marknadsprocesserna medför på mediernas område varitstor i många länder och i olika politiska läger, ochkoncentration av ägandet inom medierna till ett allt mindreantal företag hotar möjligheterna för skilda grupper ochintressen att komma till tals genom medierna. Att starta nyaföretag kan ha blivit svårare genom de redan verksammaägarintressenas kontroll över marknaden, och en helt frittverkande marknad kan därmed komma att ses som ett hot motyttrandefriheten. Utskottet anser därför att det uppdrag somgetts till rådet är av stor betydelse för att motverka skadligägar- och maktkoncentration inom massmedierna, och utskottetavstyrker motionen i denna del.Bland svenska massmedier har traditionellt dagspressenintagit en särställning när det gäller nyhetsförmedling och isynnerhet opinionsbildning. Även om dagspressens ställning harförändrats betydligt sedan presstödet infördes, är den alltjämtspeciell. Utskottet delar uppfattningen i motion K414 att denya medierna inte svarar för någon ökad mångfald ellerkonkurrens på de områden som är väsentliga ur samhälletssynvinkel. Ett statligt presstöd är enligt utskottets mening avväsentlig betydelse när det gäller att upprätthålla mångfaldeninom dagspressen. Utskottet, som också vill påminna om attPressutredningen -94 skall redovisa sittuppdrag, avstyrker därför förslagen i motionerna K806 yrkandena1 och 2 samt K418 yrkande 6 om att avveckla presstödet.Motionerna K414 yrkandena 1--3 och K417 yrkande 1 får ansestillgodosedda genom vad utskottet anfört.Presstödsnämnden och har enligt förordningen (1988:673) medinstruktion för i huvudsak till uppgift attfördela det statliga stödet till dagspressen i enlighet medpresstödsförordningen (1990:524).Taltidningsnämnden har enligt förordningen (1988:674) medinstruktion för taltidningsnämnden i huvudsak till uppgift attfördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar ienlighet med förordningen (1988:582) om statligt stöd tillradio- och kassettidningar.