bet · GJ01AU1 · 1995-10-26 00:00:00 — Vad gäller rekryteringen av män resp. kvinnor till EU-organenutgår utskottet från att ett uppföljningssystem kommer till stånd.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att några särskildariksdagens åtgärder med anledning av motionerna A802 (yrk. 16) ochK224 (yrk. 23) inte bör vara aktuella. Motionerna avstyrks därmed i berör-da delar.Kravet i motion A807 (yrk. 17) om trygghet i den nationella arbetsrätts-liga lagstiftningen anser utskottet i första hand berör många andra aspekterän konsekvenserna för jämställdheten inom EU:s ram. Enligt utskottetsmening är underlaget i motionen alltför ofullständigt för att utskottet skallkunna ta ställning till hela frågeställningen. Motionsyrkandet avstyrksdärmed.Kvinnorepresentation och kvinnliga cheferMotionerKristdemokraterna framhåller i motion A820 (yrk. 8) att målet om en jämnkönsfördelning i statliga styrelser och kommittéer skall ligga fast.Arbetet med att öka kvinnors inflytande i beslutsfattande församlingarmåste stärkas. En jämn könsfördelning på chefsnivå är dessutom en resurs-och kvalitetsfråga. Myndigheternas ansvar bör förtydligas både när detgäller fördelningen av kvinnor och män på olika uppdrag och när det gällerfördelningen på chefsnivå (yrk. 9).Ingegerd m.fl. anför i motion A258 (yrk. 5) att hälften av allachefer bör vara kvinnor och att andelen kvinnliga chefer på en viss arbets-plats skall motsvara andelen kvinnor på den arbetsplatsen. Ansträngning-arna på den statliga sidan bör följas av det privata näringslivet.Utskottets bedömningKonkreta mål för kvinnorepresentationen i statliga styrelser och kommit-téer togs upp i proposition 1987/88:105 Jämställdhetspolitiken inför 90-talet (AU17, rskr. Enligt propositionens bedömning borde målet varaatt kvinnorepresentationen i statliga organ skall ha ökat till minst 30 %fram och till . Slutmålet borde emellertidvara att statliga styrelser och kommittéer m.m. skall ha en jämn könsför-delning. Detta mål borde enligt propositionen kunna uppnås inom en tio-årsperiod.I det nämnda utskottsbetänkandet AU 1987/88:17 uttryckte utskottet sintillfredsställelse över de konkreta och tidsbestämda målen för kvinnorepre-sentationen inom statliga organ.I utskottets senaste betänkande på jämställdhetsområdet, 1993/94:AU17,anförde utskottet följande.Slutmålet om en jämn könsfördelning (50/50) i statliga styrelseroch kommittéer m.m. ligger fast enligt propositionen. Delmålet 30 %kvinnor i dessa organ har uppnåtts. Regeringen bedömer att nästadelmål, kvinnor , kan bli svårare att uppnå.De senaste uppgifterna om styrelserepresentationen redovisades i 1994/95års budgetproposition (1994/95:100) vilken avspeglade förhållandena den1 . Enligt denna redovisning hade kvinnoandelen inom de centra-la myndigheternas styrelser ökat från år . I deregionala myndigheternas styrelser hade kvinnoandelen ökat från år1993 till . Enligt kommittéberättelse (regeringensskrivelse /95:103), vilken avser uppgifter fram till den 15 november1994, uppgick andelen kvinnor bland kommittéernas ledamöter (inkl.ordförande) till . Den totala andelen kvinnor i kommittéerna hardärmed minskat sedan föregående redovisning.Utskottet kan konstatera att det närmast gäller att uppnå delmålet om40 % kvinnor i statliga styrelser och kommittéer. De metoder som stats-makterna satsat på för att öka kvinnore-presentationen har varit framgångsrika. Med hänsyn till de väntadeökade svårigheterna kan det fortsättningsvis behövas ytterligare ansträng-ningar. I fråga om slutmålet har utskottet ingen annan uppfattning än mo-tionärerna, dvs. att målet om en jämn könsfördelning i statligastyrelser och kommittéer bör ligga fast.Motion A820 (yrk. 8) som får anses vara tillgodosedd med det anförda,avstyrks därmed.Frågan om kvinnliga chefer tas upp i motion A258. Utskottet anser försin del att det är av stor vikt att andelen kvinnor i chefsbefattningar ökar. Iförsta hand är det en fråga för det enskilda företaget att utforma programför rekrytering och utveckling av kvinnliga chefer. För att stimulera ut-vecklingen mot ett ökat antal kvinnliga chefer beslutade våren1994 om medel till en näringslivsakademi. Syftet med en sådan akademi äratt verka för kunskapsspridning och opinionsbildning samt att stödja för-ändringsarbete i företagen för att öka antalet kvinnliga chefer. Under be-nämningen Näringslivets ledarskapsakademi har akademin inrättats den 1augusti 1995. Styrelsen består främst av verkställande direktörer i närings-livet samt en ledamot utsedd av regeringen. Ett vetenskapligt råd kommeratt knytas till stiftelsen i syfte att garantera en hög vetenskaplig nivå vid dkurser och seminarier som skall hållas. Vidare kommer ett akademiråd attbildas med företagsledare som representerar olika branscher. Akademirå-det skall ha en rådgivande funktion gentemot styrelsen.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att någon riksdagensåtgärd inte bör vara påkallad med anledning av motion A258 (yrk. 5),vilken således avstyrks i denna del.Beträffande frågan om myndigheternas ansvar vad gäller kvinnliga che-fer vill utskottet först redovisa att de kvinnliga myndighetscheferna i slutetav utgjorde av samtliga myndighetschefer. Regeringens målenligt budgetpropositionen (1994/95:100, bil. 6) är att minst hälften av denya myndighetschefer som regeringen utnämner under mandatperiodenskall vara kvinnor. Utskottet utgår från att myndighetscheferna i sin tursätter upp motsvarande jämställdhetsmål inom sina myndigheter. Det kanvidare nämnas att Statens förnyelsefond beslutat att genomföra ett chefsut-vecklingsprogram för 24 kvinnliga chefer i statlig tjänst under åren 1995och 1996. Målet är att minst hälften av deltagarna efter programmetskall ha fått/vara på väg att få en högre befattning vid den egna myndighe-ten eller i en annan organisation. Ytterligare kan redovisas att räknar med att starta ett mentorskapsprogram förnya eller blivande kvinnliga chefer inom den statliga sektorn.Med hänvisning till den pågående utvecklingen anser utskottet att någonriksdagens åtgärd inte är påkallad med anledning av motion A820 (yrk. 9).Den avstyrks således i denna del.Jämställdhet i arbetslivetLöneskillnader - allmänna frågorMotionerFolkpartiet framhåller i motion A802 (yrk. 2) vikten av en fortsatt analysav skillnaderna mellan kvinnors och mäns yrkesval och löner. Lönedis-kriminering är förbjuden. Det är dags att gå vidare när det gäller mål omlönediskriminering enligt jämställdhetslagen och införa rätt till grupptalan.Kristdemokraterna anser i motion A820 (yrk. 6) att kravet på lika lön förlikvärdigt arbete måste föras fram med all kraft. Att skapa gehör för köns-neutral arbetsvärdering är ett steg på vägen.De offentliga monopolen måste brytas upp så att kvinnor i lika stor ut-sträckning som män kan finna alternativa arbetsgivare, uttalar Per Unckelm.fl. i den moderata kommittémotionen A816 (yrk. Uppgiften är enligtmotionärerna att finna nya former för organisation och finansiering av vårdoch omsorg. Utrymmet för individuell lönesättning måste vidgas.Ingbritt Irhammar m.fl. (c) anför i motion A807 (yrk. 21) att regeringenhar ett särskilt ansvar när det gäller att minska löneskillnaderna mellanmän och kvinnor inom det statliga området. Motionärerna pekar på behovav könsneutrala arbetsvärderingssystem.Även m.fl. (mp) framhåller i motion A810 (yrk. 3) att sta-ten bör vara en föregångare vad gäller lika löner för kvinnor och män.Utredningar och statistik finns redan, anser och (s) i motion A809. För att uppvärdera kvinnornas löner bör enlönestrategi samt ett rättvist arbetsvärderingssystem utarbetas.Utskottets bedömningUtskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller för-bud mot lönediskriminering och behov av könsneutral arbetsvärdering.Utskottet konstaterar att den nuvarande lagen innehåller en bestämmelseom samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare för att utjämna ochförhindra skillnader i löner och andra anställningsvillkor mellan kvinnoroch män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt.Vidare innebär lagen ett principiellt förbud mot lönediskriminering.Förbudet är uppbyggt så att man antar att det föreligger lönediskrimineringnär en arbetsgivare tillämpar lägre lön eller annars sämre anställningsvill-kor för en arbetstagare än dem som tillämpas för arbetstagare av motsattkön, när de utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Omarbetena betraktas som lika eller likvärdiga måste arbetsgivaren visa attlöneskillnaden beror på de jämförda arbetstagarnas olika sakliga förut-sättningar för arbetet eller att löneskillnaden i vart fall inte har sambandmed könstillhörigheten.För att arbetsgivarna skall kunna leva upp till lagens krav om en icke-diskriminerande lönesättning för arbeten som är att betrakta som lika ellerlikvärdiga måste emellertid någon måttstock finnas för att man skall kunnabedöma vad som är lika eller likvärdigt arbete.Utskottet instämmer med motionärerna att könsneutral arbetsvärderingär ett angreppssätt som kan användas i detta syfte. Arbetsvärdering, som ioch för sig har funnits tidigare, börjar nu i större utsträckning prövas iSverige som ett medel för att motverka lönediskriminering. Det finns ettantal olika system eller metoder för arbetsvärdering, men det är svårt att fåen bild av de samlade erfarenheterna på området.Med hänvisning till att många arbetsplatser vill komma i gång med ar-betsvärdering men inte riktigt vet hur man gör har JämO försökt fyllainformationsbehovet genom att ge ut en handbok. I handboken beskrivssystematisk arbetsvärdering och hur den kan användas för att upptäcka ochförhindra diskriminerande löneskillnader mellan kvinnor och män. Denbeskriver bl.a. hur arbetsvärderingssystem är uppbyggda och vilka kravman bör ställa på ett system.Vidare fick Arbetsmiljöfonden, numera , ett rege-ringsuppdrag att avsätta medel för forskning, utvecklingsarbeteoch kunskapsspridning om lönebildning, arbetsvärdering och löneskillna-der mellan kvinnor och män. Uppdraget avsåg i första hand . Ett nupågående projekt gäller utarbetande av en ny modell för arbetsvärdering.Målet är en flexibel, anpassningsbar grundmodell för arbetsvärdering somskall kunna modifieras vid tillämpningen i den egna arbetsorganisationenmed hänsyn till lokala förutsättningar. En preliminär version beräknas varaklar . Vidare medverkar i arbetsvär-deringsaktiviteter vid ett antal länsstyrelser. Ett antal andra arbetsvärde-ringsprojekt är i gång, främst inom den offentliga sektorn.Även genomför ett treårigt utvecklingsprojekt för attta fram verktyg för det lokala arbetet på arbetsvärderingsområdet m.fl.områden. I arbetet ingår att bevaka och initiera forskningsprojekt och görajämförelser med andra länder. plan utgår från år 1995.Utvecklingen på arbetsvärderingsområdet är således på frammarsch.Nästa steg är emellertid att resultaten från genomförd arbetsvärdering tastill vara för att åtgärda eventuellt diskriminerande lönesättning. Erfarenhe-ter på detta område finns ännu inte samlade.Utskottet vill vidare erinra om att det pågår ett arbete i syfte att förbättralönestatistiken vad avser kvinnors och mäns löner. () har på regeringens uppdrag presenterat en alternativ upp-läggning av lönestatistiken ("Lönestatistik och jämställdhet" i Bakgrunds-fakta till Arbetsmarknads- och utbildningsstatistiken 1995:5).Den i motion A802 (och även i motion A817) diskutera-de rätten till grupptalan rör en fråga som har utretts av den s.k. . Utredningen föreslår i betänkandet Grupprättegång (SOU1994:151) att det införs en möjlighet att föra grupptalan vid allmän dom-stol, när det gäller miljömål vid fastighetsdomstol samt i diskrimine-ringstvister i Arbetsdomstolen. Utredningen är föremål förremissberedning.Med hänvisning till vad som anförts bör någon åtgärd intevara påkallad med anledning av de aktuella motionsyrkandena. MotionernaA802 (yrk. 2), A807 (yrk. 21), A809, A810 (yrk. 3) samt A820 (yrk. 6)avstyrks därmed.Den i motion A816 (yrk. 8) efterfrågade förändringen mot färre offentli-ga monopol och flera alternativa arbetsgivare, som enligt motionen skullegagna kvinnorna, är en fråga som utskottet behandlat vid flera tillfällentidigare. Utskottet vill liksom tidigare betona att det är väsentligt - försåväl samhället som de enskilda - att kvinnornas kunskaper och erfarenhe-ter bättre tas till vara både inom den offentliga och inom den privata sek-torn. De frågor som tas upp i motionen angående den offentliga sektornsuppgifter, storlek och finansiering hör enligt utskottets mening i allt vä-sentligt hemma i ett annat sammanhang. Utskottet avstyrker därmed mo-tion A816 i aktuell del.Lagregler om rekrytering m.m.MotionerEnligt och () i motion Ub622 (yrk.1) ger inte jämställdhetslagen tillräckligt tydliga resultat inom universitets-och högskolevärlden. Även när en kvinna och en man är i princip likvärdi-ga förordas mannen trots intentionerna i jämställdhetslagen. Därför bör 9 §jämställdhetslagen ändras så att underrepresenterat kön verkligen har före-träde vid lika kvalifikationer.I motion A806 (yrk. 2, 3) begär m.fl. (mp) ett tillkännagi-vande till regeringen att negativ särbehandling av kvinnliga präster ses somdiskriminering samt att positiv särbehandling bör införas vid tillsättningarinom kyrkan.Utskottets bedömningI motion Ub622 (yrk. 1) tas frågor upp om företräde för underrepresenteratkön vid rekrytering till forskartjänster. Utskottet vill i detta sammanhangnämna att jämställdhetslagen ger möjligheter för arbetsgivaren att vidanställning utse t.o.m. en mindre meriterad person, nämligen om det skersom ett led i jämställdhetsarbetet (16 §). Som utskottet tidigare noteratkommer frågor om förutsättningarna för könskvotering och positiv särbe-handling i EU-länderna att aktualiseras mot bakgrund av den 17 oktober1995 meddelade domen från EU-domstolen.Utskottet har ovan i samband med diskussionen av inriktningen av jäm-ställdhetsarbetet uttalat att utvecklingen mot faktisk jämställdhet är oro-väckande långsam. Därför bör alla vägar att påskynda arbetet prövas. Dettagäller självklart även universitets- och högskoleområdet.Jämställdhetsfrågor inom skolan, den högre utbildningen och forskning-en har behandlats av (prop. 1994/95:164,UbU18, rskr. 405).I enlighet med utbildningsutskottets förslag beslutade att anvi-sa en resursförstärkning på för inrättande av nyaprofessurer och forskarassistenttjänster. Vid engångssatsningen på ca 30nya professurer bör, enligt riksdagsbeslutet, s.k. positiv särbehandlingkunna tillämpas för underrepresenterat kön, dvs. Det harunderstrukits att detta inte innebär att personer utan tillräcklig kompetensskall kunna tillsättas på grund av att de tillhör ett visst kön. Vidare harriksdagen begärt en översyn av regeringen beträffande meritvärderingenvid tillsättning av forskartjänster med särskilt beaktande av kvinnors vill-kor. Utskottet instämmer i utbildningsutskottets uppfattning att införandetav mål för rekrytering av professorer skapar incitament till aktiva jäm-ställdhetsinsatser inom universitet och högskolor för att komma tillrätta med den ojämna könsfördelningen bland professorerna.De olika satsningarna på åtgärder som syftar till jämställdhet inom uni-versitet, högskolor och forskning bör enligt utskottets mening kunnakomplettera jämställdhetslagens bestämmelser. Motion Ub622 (yrk. 1)avstyrks därmed.När det gäller kyrkan och jämställdheten har utskottet ingen annan upp-fattning än motionärerna till motion A806, nämligen att diskriminering avkvinnor vid tillsättning av tjänster, även tjänster inom kyrkans område, ärförbjuden. Lagen säger vidare uttryckligen att arbetsgivaren särskilt skallanstränga sig för att få sökande av det underrepresenterade könet och sökase till att andelen arbetstagare av det könet efter hand ökar. Utskottet utgårfrån att även kyrkan är hörsam inför lagen. Det kan i detta sammanhangnämnas att samtliga biskopar deltog i den jämställdhetsutbildning, somanordnats i samband med kyrkomöte.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion A806(yrk. 2, 3).Lagregler för att komma till rätta med kollektiva löneskillnaderMotionerVänsterpartiet anser i motion A817 (yrk. 2, 3) att nya regler bör utarbetassom gör det möjligt att rättsligt angripa kollektiv lönediskriminering. Detär endast lönerna på samma arbetsplats som kan angripas.Även jämförelser med likvärdiga arbeten hos andra arbetsgivare bör tillå-tas, anser motionärerna. Arbetet att ta fram systematiska arbetsvärde-ringsinstrument bör intensifieras. föreslår att gerregeringen i uppdrag att utarbeta ett förslag till lagstiftning mot könsrelate-rade löneskillnader efter modellen i , . Alla arbetsgivaremed fler än 100 anställda bör enligt motionärerna åläggas att först genom-föra en arbetsvärdering för kvinno- resp. mansdominerade arbeten ochdärefter göra upp en plan för årliga lönejusteringar för att uppnå lika lönför arbeten av lika värde.Ingegerd m.fl. (s) framhåller i motion A258 (yrk. 3) att lö-neskillnaderna mellan män och kvinnor måste minska. Jämställdhetslagenbör ses över på nytt. Bl.a. bör det införas skyldighet att kartlägga och ana-lysera löneskillnaderna på alla arbetsplatser.Ewa m.fl. (mp) begär i motion A810 (yrk. 1) skärpta åtgärdermot lönediskrimineringen, bl.a. sanktionsmöjligheter mot företag somuppvisar omotiverade löneskillnader mellan könen.Utskottets bedömningUtskottet instämmer med i motion A817 att arbetet med attta fram systematiska arbetsvärderingsinstrument bör intensifieras. Utskot-tet har ovan under rubriken - allmänna frågor redovisatvilka ansträngningar som pågår på detta område. Utskottet har i dettasammanhang gjort bedömningen att utvecklingen på arbetsvärderingsom-rådet är på frammarsch. Beträffande lagmodell för lika lön kannämnas att en kortfattad redogörelse för detta system finns i betänkande (SOU 1993:7). lagstiftning innebärett krav på att könsneutral arbetsvärdering tillämpas och att felaktiga lönersystematiskt rättas till . Avsikten med Ontariola-gen är enligt utredningen inte att ge någon skulden för en historiskt beting-ad lönediskriminering utan snarare att tillhandahålla en effektiv teknik föratt ta bort den.Utskottet har av JämO inhämtat viss information om vunna erfarenheterav Ontariosystemet. När systemet infördes var löneskillnaderna större iKanada än i . Enligt gjorda stickprovsundersökningar har Ontario-modellen bidragit till att utvecklingen mot ökade löneskillnader har stop-pats upp och börjat vända. Inom företagen har positiva effekter rapporte-rats genom en ökad medvetenhet om rättvis behandling.Den svenska lagen bygger på att det står arbetsgivaren fritt att i samrådmed arbetstagarorganisationerna komma fram till vilken metod som skallanvändas för att principen om lika lön skall kunna upprätthållas på denaktuella arbetsplatsen. Av det skälet finns det inte anledning för lagstifta-ren att anvisa just Ontariomodellens teknik. Självklart kan arbetsmark-nadsparterna i vissa fall ändå finna systemet värt att arbeta efter. Utskottetförutsätter för sin del att den planerade propositionen på jämställdhetsom-rådet tar upp frågor om könsdiskriminerande lönesättning.Av anförda skäl avstyrker utskottet motion A817 (yrk. 2, 3).Lagstiftning om kartläggning och analys av löneskillnaderna på alla ar-betsplatser, vilket föreslås i motion A258, kan förutsättas tillhöra sådanafrågor som tas upp i samband med den planerade jämställd-hetspropositionen. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motionA258 (yrk. 3).Sanktionsmöjligheter mot företag som uppvisar omotiverade löneskill-nader mellan könen begärs i motion A810. Utskottet urskiljer två linjer ifrågan.- En enskild arbetstagare som anser sig lönediskriminerad kan väcka talanmot arbetsgivaren för otillåten könsdiskriminering enligt jämställdhets-lagens 18 §. Vinner arbetstagaren framgång i detta blir följden sanktio-ner i form av skadestånd som avser både den ekonomiska förlusten ochden kränkning som diskrimineringen inneburit. Därtill blir arbetsgivarenskyldig att fortsättningsvis betala en icke-diskriminerande lön. Ett sådantfall kan förväntas få konsekvenser även för övriga arbetstagaresom befinner sig i samma situation som den diskriminerade arbetstaga-ren.- Utskottet vill i detta sammanhang också ta upp jämställdhetslagens 2 §som säger att arbetsgivare och arbetstagare särskilt skall verka för att ut-jämna och förhindra skillnader i löner och andra anställningsvillkormellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som likaeller likvärdigt. Bestämmelsen är inte förenad med någon sanktionsmöj-lighet, varken genom skadestånd eller möjlighet till vitesföreläggande.Utskottet som för sin del inte kan se att sanktionsregler skulle främja enökad samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare i dessa frågor av-styrker därmed motion A810 (yrk. 1).JämställdhetsplanMotionerIngbritt Irhammar m.fl. (c) anser i motion A807 (yrk. 29) att utbildning iarbetslivet blir allt viktigare. Eftersom kvinnor och deltidsanställda kom-mer i andra hand vid företagens utbildningssatsningar bör likvärdiga ut-vecklingsmöjligheter ingå i arbetsplatsernas jämställdhetsplan.I motion A815 av m.fl. (s) begärs att jämställdhetslagenändras så att jämställdhetsplaner skall upprättas också i företag med färreän tio anställda.Margit () framför i motion A805 att den aktiva jämställdhets-politiken kan leda till en mer könsuppdelad arbetsmarknad genom attkvinnor söker sig till offentlig tjänst och män till manligt domineradearbetsmarknader. Nya anvisningar behövs därför för arbetsplatsernas jäm-ställdhetsplan.Utskottets bedömningUtskottet instämmer med motionärerna i motion A807 (yrk. 29) att ut-veckling och utbildning är medel i jämställdhetsarbetet. Jämställdhetsla-gen säger att arbetsgivaren genom utbildning, kompetensutveckling ochandra lämpliga åtgärder skall främja en jämn fördelning mellan kvinnoroch män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier av arbetstagare.Jämställdhetsplanen bör enligt lagen innehålla en översikt över den ut-bildning och de kompetensutvecklingsåtgärder som anses behövliga påarbetsplatsen och som planeras påbörjas . Därvid är det viktigtatt jämställdhetsplanernas mål är mätbara och att konkreta åtgärder före-slås.Utskottet anser mot denna bakgrund att motionärernas krav till stor delär tillgodosedda och att några åtgärder inte kan anses erforder-liga. Motionsyrkandet avstyrks därmed.Med anledning av kravet i motion A815 att alla arbetsgivare - såledesinte bara de med tio och fler anställda - skall vara skyldiga att upprättajämställdhetsplaner vill utskottet först redovisa vad som sades i anslutningtill införandet av jämställdhetslag. Enbart de riktigt små verk-samheterna borde undantas från denna skyldighet enligt propositionen(prop. 1990/91:113 s. 74 f.). Behovet av en skriftlig jämställdhetsplan förde minsta arbetsplatserna måste bedömas som ringa. Arbetsgivaren tordeenligt propositionen i de flesta fall ändå ha en löpande god överblick avhur resurser och kompetens kan utnyttjas.Med hänsyn till att erfarenheter nu kan ha vunnits av hur gränsdragning-en mellan riktigt små och andra verksamheter har fungerat ur jämställd-hetssynpunkt anser utskottet att det är rimligt att en hopsummering averfarenheterna äger rum. Om utvärderingen så föranleder utgår utskottetfrån att regelsystemet angående skyldigheten att upprätta jämställdhetsplantas upp i den proposition på jämställdhetsområdet som planeras till år1996.Med hänvisning till vad utskottet uttalat bör någon åtgärdinte anses påkallad med anledning av motion A815, som således avstyrks.Nya anvisningar för jämställdhetsplanerna kan aktualiseras i sambandmed den planerade jämställdhetspropositionen. Beträffande bakgrundentill ett sådant behov har utskottet en annan syn än den som framförs i mo-tion A805. Enligt utskottets uppfattning syftar de aktiva jämställdhetsåt-gärderna till ett mer jämställt arbetsliv. Utskottet avstyrker därmed nämndamotion.Förbud mot lönediskrimineringMotionVänsterpartiet begär i motion A817 (yrk.