bet · GI01UU16 · 1995-04-06 00:00:00 — Härmed kan yrkande 16 i motionen anses besvarat.Övriga fristående motioner, som väcktes innan propositionenframlades, är i stor utsträckning tillgodosedda med de förslagregeringen presenterar. I anslutning till motion Jo604 (kds)yrkande 12 erinrar utskottet om att Sekretariatet för analys avutvecklingssamarbete genomfört en studie av samarbetemed Öst- och (Ds 1994:134). Ett huvudsyfte medstudien har varit att analysera ändamålsenligheten ochkostnadseffektiviteten i detta samarbete. Betänkandet ingår somen del i det bakgrundsmaterial som proposition 160 bygger på. Ipropositionen understryks också det angelägna i att det svenskastödet går till insatser som är kostnadseffektiva. Motionen börsåledes inte föranleda någon vidare åtgärd.Till den del motion Jo615 (s) faller inom utskottetsberedningsområde vill utskottet understryka det angelägna i attde miljöfrågor som tas upp i motionen noga övervägs avregeringen. I propositionen (s. 92--93) redovisas bl.a. att defem nordiska länderna, och undertecknaten deklaration om samarbete i vad som kommit att kallas deneuroarktiska . Med deklarationen bildades deteuroarktiska . bildades ett regionaltBarentsråd. Det regionala rådet har antagit ett Barentsprogramtill en kostnad av . I likhet medregeringen finner utskottet angeläget. Iövrigt går utskottet inte närmare in på dessa frågor, bl.a. medhänsyn till att utrikesutskottet planerar att behandla liknandemotioner i sitt betänkande med anledning av proposition 160.Som framgår av redovisningen ovan ligger förslagen ipropositionen väl i linje med motion Jo671. Utskottet utgår frånatt motionärernas synpunkter kommer att beaktas i det fortsattaarbetet och föreslår att motionen lämnas utan vidare åtgärd.Stockholm den 28 mars 1995På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), SinikkaBohlin (s), (), (), (), (), (), (), (), (), MaggiMikaelsson (v), (), (), GudrunLindvall (mp), (), () ochOla ().Avvikande meningar1. Anslag till miljösamarbete m.m.Göte , , och (allam) anser att den del av utskottets yttrande under rubrikenUtskottets överväganden som börjar med "Utöver den formella" ochslutar med "U32 yrkande 2" bort ha följande lydelse:En betydande del av stödet till haravsett stöd till miljöinsatser och till kärnsäkerhet. Detta avtvå skäl. Först och främst måste det parallellt medsystemskiftet också ske direkta insatser av miljövårdandekaraktär. Föroreningarna inom det berörda området är av denenorma omfattningen att direkta reningsinsatser behöverstimuleras. Det andra skälet är att också miljön i blirbättre om utsläppen i blir mindre och om utsläppen iluften minskas. Utskottet kan därför inte acceptera regeringensförslag, som i det närmaste innebär en halvering av dennuvarande satsningen på miljövård. Utskottet tillstyrkerförslaget i motion U30 yrkande 10 att anslaget tillmiljöinsatser bestäms till . Vidare anserutskottet, i enlighet med yrkande 5 i motionen, attmiljöinsatserna även fortsättningsvis bör kanaliseras i särskildform och via kompetenta myndigheter. Just dess dubbelsidigavärde motiverar insatser utöver vad som strikt kan betecknas somett stöd till . Förutom ökande insatserbör därför miljöbiståndet även framgent organiseras avmiljömyndigheterna. bör göra ett uttalande i enlighetmed motion U30 yrkande 5. Övriga motioner avstyrks i den mån deej tillgodoses genom detta ställningstagande.2. Anslag till miljösamarbete m.m.Lennart och () anser dels attden del av utskottets yttrande under rubriken som börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med"olika finansieringskällor" bort utgå, dels att den del avutskottets yttrande under rubriken överväganden sombörjar med "När det gäller" och slutar med "U32 yrkande 2" bortha följande lydelse:Enligt 7 kap. 1 § regeringsformen är det visserligenregeringen som i första hand avgör hur ärenden fördelas inomdepartementsorganisationen. Med hänsyn till att riksdagentidigare beslutat om både högre anslag och en annandepartementstillhörighet för miljösamarbete med Central- ochÖsteuropa än vad som föreslås framstår det som naturligt attriksdagen har en åsikt i frågan. Utskottet delar uppfattningen imotion U32 att propositionen leder till en avsevärd ochoacceptabel neddragning av tidigare gjorda insatser. Utskottetser det som en absolut miniminivå att anslaget för miljöinsatseruppgår till enligt yrkande 2 i motion U32.Anslaget bör betecknas Miljöinsatser i ochanvisas under fjortonde huvudtiteln. Det sammanhållande ansvaretbör således åvila . Vidare tillstyrkerutskottet motionärernas förslag att regeringen anmodas tillsättaen kommission med direktiv att lägga fram förslag om ett nytttreårsprogram. Direktiven bör ange att kommissionen förbudgetåren 1997--1999 anvisar innehållet i ett program förmiljöinsatser om per budgetår. Detbör ankomma på kommissionen, som bör ges en parlamentariskförankring, att föreslå finansiering av insatserna. Kommissionenbör särskilt beakta hur det svenska miljöbiståndet skallutformas för att åstadkomma maximal utväxling av insatserna iform av optimal samfinansiering med mottagarstaterna, deinternationella finansieringsinstitutionerna och andragivarstater. Utskottet tillstyrker således även yrkandena 3 och4 i motion U32. Övriga motioner avstyrks i den mån de ejtillgodoses genom detta ställningstagande.3. Anslag till miljösamarbete m.m.Maggi () anser att den del av utskottets yttrandeunder rubriken överväganden som börjar med "Med detanförda" och slutar med "till stor del tillgodosedda" bort haföljande lydelse:Utskottet delar emellertid uppfattning imotion U33 att måste prioriteras i miljöarbetet. Motbakgrund av att åtgärdsprogrammet för saneringkostnadsberäknats till ca är de svenskainsatserna starkt otillfredsställande ochotillräckliga. Det är ett grundläggande intresse för bådeSverige och dess omvärld att -- ett uniktbräckvattenhav med en lång kustlinje och en lång historia avnedsmutsning -- blir föremål för kraftfulla insatser. Regeringenbör, som föreslås i motion U33 yrkande 5, återkomma med förslagom hur insatser för drastiskt skall stärkas.Övriga motioner avstyrks i den mån de ej tillgodoses genom dettaställningstagande.4. Anslag till miljösamarbete m.m.Gudrun () anser att den del av utskottets yttrandeunder rubriken överväganden som börjar med "Av bl.a.statsfinansiella" och slutar med "U32 yrkande 2" bort haföljande lydelse:Som anförs i motion U26 griper arbetet och insatserna för enbättre miljö in i många verksamhetsfält. Bland annat krävsomedelbara åtgärder för att stoppa nedsmutsningen ochövergödningen av . Med hjälp av avloppsreningsverk, ettrenare och mer resurssnålt jordbruk samt tekniska lösningar förindustrier kan stora värden räddas. Också åtgärder förkärnsäkerhet och strålskydd är förebyggande miljöåtgärder.Dessa omfattande åtgärder kräver stora ekonomiska insatser.Utskottet ansluter sig till budgetförslag, sombl.a. innebär att avsätts till en särskildfond för olika slags miljöinvesteringar i Central- ochÖsteuropa. Det är en ringa kostnad jämfört med de värden somstår på spel. Den nya biståndsmyndigheten bör ansvara förfördelningen av medlen, som också bör stå till förfogande förenskilda organisationer. bör således, i enlighet medyrkande 1 i motion U26, anslå ytterligare församarbete med , jämfört med regeringensförslag. Övriga motioner avstyrks i den mån de ej tillgodosesgenom detta ställningstagande.Näringsutskottets yttrande1994/95:NU5yBilaga 2Sveriges samarbete med Central- och ÖsteuropaTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett näringsutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1994/95:160 om samarbete medCentral- och jämte motioner i de delar som berörnäringsutskottets beredningsområde.Till näringsutskottet har tidigare hänvisats fem motioner frånallmänna motionstiden med yrkanden angående frihandel medCentral- och , statliga krediter för export till bl.a.Ryssland samt samarbete mellan regioner vid . Yrkandenahar en nära koppling till de frågor som är aktuella. Deberörda motionerna är 1994/95:K224 (kds) (yrkande 29),1994/95:N233 (s), 1994/95:N242 (s), 1994/95:N262 (s) och1994/95:A470 (s) (yrkande 9). De fem motionerna överlämnas iangivna delar till utrikesutskottet -- under förutsättning avdess medgivande -- med det yttrande som här följer.NäringsutskottetInledningI propositionen föreslås ett nytt program för Sverigessamarbete med omfattande budgetåren1995/96, 1997 och 1998. Regeringen redovisar sina övervägandenrörande det fortsatta östsamarbetets inriktning. I propositionenanges också övergripande riktlinjer för den nyabiståndsmyndighet som enligt tidigare förslag skall bildas ochinom vilken en särskild avdelning skall inrättas med ett samlatansvar för samarbetet med . Vidare lämnasen redogörelse för regeringens syn på roll i Europeiskaunionens (EU) program för samarbete med Central- och begränsar sitt yttrande till frågor rörandehandelspolitik, exportkreditgarantier och regionaltnäringslivssamarbete.HandelspolitikI propositionen anförs att liberalisering av utrikeshandeln ären viktig del av reformpolitiken i östländerna. Avregleringen avutrikeshandeln har kommit långt i många länder bl.a. som enföljd av strävandena att bygga ut förbindelserna med Västeuropa.Enligt vad som sägs i propositionen är tillträde tillmarknaderna i och stabila handelspolitiskaarrangemang med EU av avgörande betydelse för utvecklingen av deaktuella ländernas export. Det konstateras att EU:shandelspolitik med begränsningar inom jordbruks- ochtekoområdena, där länderna inom har godamöjligheter att hävda sig, har förhindrat en kraftigare ökningav handeln. Viktiga liberaliseringar av EU:s handelspolitik haremellertid skett inom ramen för de s.k. Europaavtalen, dvs. deassociationsavtal som EU slutit med flertalet länder i Central-och . kommer att verka för en fortsattutveckling i denna riktning, sägs det i propositionen. Detanförs vidare att de central- och östeuropeiska ländernas vägtill medlemskap i måste underlättas genom bl.a. en mer öppenhandelspolitik.I motionerna 1994/95:K224 (kds) och 1994/95:U31 (kds)understryks att måste fortsätta att verka för frihandeloch flera handelsprogram med . Detframhålls att upprättandet av Europaavtalen är viktiga steg föratt de olika länderna skall kunna närma sig övriga . Dessaavtal måste emellertid, enligt motionärerna, med tiden utvidgasbl.a. så att de utöver industrivaror även omfattarjordbruksvaror.Sedan valt EU-medlemskap är handelspolitiken enangelägenhet för gemenskapen, konstateras det i motion1994/95:U32 (c). Det är viktigt att i EU arbetar för ensådan politik att staterna i kan delta iutbytet på samma villkor som de stater som redan är medlemmar,hävdar motionärerna.Även i motionerna 1994/95:U30 (m) och 1994/95:U33 (v)poängteras betydelsen för de central- och östeuropeiska ländernaav ökad frihandel, dock utan att några yrkanden framställs.I motion 1994/95:U30 (m) anförs att inom EU måstearbeta med all kraft för att kvarvarande handelshinder tas bortså snart som möjligt. Det kommer visserligen att medförapåfrestningar också på och övriga Västeuropasnäringsliv, bl.a. eftersom de central- och östeuropeiskaländerna är konkurrenskraftiga inom de sektorer som är"känsliga". Motionärerna understryker att import från Central-och måste accepteras även på jordbruksområdet.Det saknas en vision för hur skall öppna sig för deprodukter som kan konkurrera med, hävdasdet i motion 1994/95:U33 (v). Försäljning av bl.a.jordbruksprodukter, stålvaror och malm kan ge östländerna deexportintäkter de är i så stort behov av. Att öppna gränserna,dvs. avskaffa tullbarriärer, importkvoter och andrahandelshinder, skulle vara oändligt mycket viktigare än deinsatser som diskuteras i propositionen, anför motionärerna. Deanser att regeringen bör ges i uppdrag dels att inom EU verkaför att dessa handelshinder undanröjs, dels att redovisa vilkakrav skall driva i EU för att stimulera handel mellanSverige/EU och Öst- och har vid två tillfällenbehandlat frågor om handelspolitiska agerande inom EU,nämligen dels i ett yttrande (1994/95:NU1y) tillutrikesutskottet angående medlemskap i , dels i ettbetänkande (1994/95:NU8) om anslutning tillVärldshandelsorganisationen. Utskottet anförde därvid att det ärangeläget att med kraft fortsätter att driva sintraditionellt frihandelsvänliga linje. Utskottet hänvisade ocksåtill att regeringen understrukit betydelsen av frihandel och attden betonat att det är en naturlig uppgift för att verkaför att EU:s handelspolitik på t.ex. teko- och jordbruksområdenasnarast möjligt frigörs samt att tillsammans med andrafrihandelsinriktade länder bör motverka protektionism i allaformer.Näringsutskottet vill nu på nytt markera den avgöranderoll som en fri handel har för främjandet av tillväxt ochvälfärd. De central- och östeuropeiska ländernas framåtskridandetorde i hög grad gynnas av att de kan exportera varor från desektorer inom näringslivet där de är konkurrenskraftiga. Strävanefter en öppnare handel, även när det gäller tekovaror ochjordbruksprodukter, måste därför ha en framträdande plats iSveriges politik i förhållande till dessa länder. Genom atthandelspolitiken utformas gemensamt inom EU är det angeläget attSverige inom unionen med kraft fortsätter att driva enfrihandelsvänlig linje. Vad som anförts ligger i linje medvad såväl i bred enighet som regeringen tidigarebetonat. Utskottet anser därför att de berörda motionerna ihuvudsak är tillgodosedda och att något uttalande frånriksdagens sida inte är erforderligt. Motionerna avstyrks därföri aktuella delar.ExportkreditgarantierFrågan om utformningen av de statliga kreditgarantierna förexport till och de baltiska staterna bör ses motbakgrund av de allmänna regler som gäller förexportkreditgarantier. lämnar därförinledningsvis en översiktlig beskrivning av detta system.Exportkreditnämnden () är en statlig myndighet vars uppgiftär att främja svensk export genom utfärdande av garantier.Garantin är en försäkring som skyddar exportörer mot vissaförlustrisker i exportaffärer. Garantin kan även användas somsäkerhet för lån hos kreditinstitut. För garantin betalas enpremie, som skall avspegla risken och vars storlek beror påbl.a. vilket land garantin avser, kundens betalningsförmåga ochgarantins längd. EKN gör löpande bedömningar av olika ländersbetalningsförmåga och delar därefter in länderna i olikariskklasser. För affärer med länder som anses ha mycket osäkerbetalningsförmåga lämnas inga garantier. Enligt de riktlinjersom har angett för garantigivningen skall den gå ihopekonomiskt; för de långa garantierna -- -- gällerdetta krav . fastställer ramar förEKN:s garantigivning. gäller att EKN kan lämnagarantier uppgående till totalt 92 miljarder kronor.Våren 1993 inrättades en särskild exportkreditgarantiram på1 miljard kronor för de baltiska länderna och ,eftersom EKN på grund av risknivån inte kunde bevilja garantierinom sin normala verksamhet (prop. 1992/93:100 bil. 230,bet. Även den särskilda ramen administreras av EKN.Riksdagen har avsatt till täckande avförlustrisker.I propositionen anförs att den särskilda exportkreditramenbedöms bli fullt utnyttjad relativt snart, och regeringenföreslår därför en utvidgning av ramen med 1 miljard kronor.Utökningen av ramen bedöms medföra behov av avsättningar förförlusttäckning på sammanlagt under dekommande tre åren. För /96 föreslås 70 miljonerkronor, varav täcks genom omdisponering avreserverade medel.EKN har mot bakgrund av en högre risknivå beslutat iakttarestriktivitet med garantigivning till . Om interiskläget förbättras bör, enligt regeringen, de totalaförbindelserna avseende uppgå till högst en fjärdedelav ramen.Den föreslagna utökningen av ramen gör det vidare, enligtregeringen, möjligt för EKN att restriktivt pröva enstakaexportaffärer till , och , somtidigare varit stängda för garantigivning.Regeringen föreslår att vissa garantier till de länder somomfattas av den särskilda ramen skall kunna avräknas mot EKN:sordinarie ram för investeringsgarantier. Förutsättningen är attEKN bedömer att risken är godtagbar mot bakgrund av deriktlinjer som finns för den normala prövningen avinvesteringsgarantier.I motion 1994/95:N262 (s) sägs att en mängd svenska företaghar produkter som på ett effektivt sätt kan hjälpa länderna iöst att få i gång sin industri och handel. Motionärerna nämnersom exempel företagen . För att kunna exportera till är dessaföretag i behov av att få exportkreditgarantier. Enligtmotionärerna behöver reglerna ändras för att sådana garantierskall kunna beviljas.Även i motion 1994/95:A470 (s) påpekas att Defibrator är beroende av statliga garantier för attkunna exportera till behandlade ett yrkandeav samma innebörd som de som finns i motionerna 1994/95:N262(s) och 1994/95:A470 (s). Utskottet (bet. 1993/94:NU14 s. 7)erinrade därvid om den särskilda garantiramen för ochde baltiska staterna och avstyrkte motionen. följdeutskottet.Näringsutskottet anser att det är angeläget att främja ettutvidgat handelsutbyte med och de baltiska staterna ochtillstyrker därför förslaget om en fördubbling avexportkreditramen till . Enligt utskottetsuppfattning får de nu berörda motionerna därmed anses varatillgodosedda. De avstyrks således av utskottet.Begränsningen av andel av exportkreditramen äruttryck för en restriktiv behandling och strider motambitionerna med Östeuropapolitiken, hävdas det i motion1994/95:U33 (v). Motionärerna anser att svårigheterna i Rysslandmotiverar att mer än en fjärdedel av ramen skall kunna användasför affärer med Ryssland.Som tidigare framgått medger den särskilda exportkreditramenett större risktagande än vad som är möjligt inom EKN:s normalagarantigivning. De av fastlagda riktlinjerna innebäremellertid att risktagandet även i affärer med de baltiskastaterna och måste begränsas som strävan äratt garantierna skall bidra till mottagarlandets ekonomiskautveckling. Enligt näringsutskottets uppfattning är detviktigt att beakta att det föreligger betydande skillnader i deolika ländernas utveckling. har nått långt i sittekonomiska reformprogam, och ekonomin stabiliseras efter hand.Detta har lett till att EKN sedan slutet av kunnatbevilja korta garantier för affärer med inom denordinarie ramen. togs motsvarande stegbeträffande och . kunde samtidigtplaceras i en lägre premieklass. öppnadesEKN:s medellånga och långa garantigivning i viss utsträckningför de tre baltiska länderna.Utvecklingen i är mer bekymmersam än i de baltiskaländerna när det gäller ekonomisk stabilitet ochkreditvärdighet. anser därför, i likhet medregeringen och EKN, att det är rimligt att detta återspeglas ien viss återhållsamhet med garantigivningen. är detangeläget att noggrant följa utvecklingen och ha hög beredskapför omprövning i den takt som förbättringar kan noteras. Medhänvisning till vad som sagts avstyrker utskottet motion1994/95:U33 (v) i denna del.Innebörden av regeringens förslag beträffande avräkning avinvesteringsgarantier är att vissa garantier lämnade till Öst-och skall kunna avräknas från EKN:s ordinarie ramför investeringsgarantier. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bil. 4 s. 171) enoförändrad nivå på denna ram om . Dettaförslag behandlar utskottet (bet.1994/95:NU22). Vid utgången av uppgickgarantiåtagandena inom investeringsgarantiramen till ca 350miljoner kronor. Enligt vad näringsutskottet erfarit finns detdärmed utrymme inom denna ram för garantier till östländernautan att det inverkar på möjligheterna att få garantier förinvesteringar i andra länder.Näringsutskottet tillstyrker mot denna bakgrund vadregeringen anfört om avräkning av investeringsgarantier.Utskottet tillstyrker även övriga förslag i propositionen somrör exportkrediter.Regionalt samarbeteAv propositionen framgår att regeringen bedömer att detregionala samarbetet kommer att bli alltmer betydelsefullt närdet gäller kontakterna med . Regeringenämnar bidra till gränsöverskridande regionalt samarbete genom EUoch genom att främja det regionala samarbetet inom det s.k.Östersjörådet. Vidare kommer genomförandet av Barentsprogrammetoch av olika nordiska närområdesaktiviteter att stödjas.Inom EU:s regionalpolitiska verksamhet finns, enligt vad somsägs i propositionen, särskilda strukturprogram som syftar tillatt underlätta ökade kontakter mellan regioner och enskildakommuner. Dessa kan numera användas även för samarbete medCentral- och Östeuropa.I motion 1994/95:N233 (s) hänvisas till att det ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 16) anges att regeringen har föravsikt att ta initiativ till en samladdiskussion om hur tillväxten i länderna kring kanstimuleras. Lokalt och regionalt har det tagits flera initiativför att förbättra kontakterna över . I motionen nämnsÖstersjökontoret i som ett sådant exempel. I denframtida utvecklingen av kontakterna är det viktigt att främstutnyttja de lokala och regionala organisationer som bildats förändamålet, anförs det i motionen.Även i motion 1994/95:N242 (s) hänvisas till det nämndauttalandet i budgetpropositionen. Motionärerna markerar den rollsom kan spela i ett förstärkt Östersjösamarbete.Motionärerna nämner olika faktorer som gör väl lämpatatt vara en mötesplats för samarbete. Hur denna roll kanförstärkas bör dock utredas närmare, heter det i motionen.I motion 1994/95:U28 (s) påpekas att det inom olika delar avlandet pågår en rad aktiviteter för att bygga ut samarbetet överÖstersjön. I finns ett som får visststatligt stöd. Enligt motionärerna är det angeläget att dettastöd utvidgas till ett antal centra i kustområdet.Enligt uppgift har företrädare för regeringen under våren 1995haft kontakter med representanter för näringslivet för att bl.a.kartlägga de problem som företagen möter vid etableringar i debaltiska staterna och i västra . Vad som framkommit idessa sammanhang avses komma att beaktas vid den närmareutformningen av insatserna för de aktuella länderna för attdärigenom bl.a. underlätta etableringen av svenska företag där.Vad som sägs i propositionen om vikten av regionalt samarbeteligger väl i linje med de synpunkter som framförs i de berördamotionerna. Enligt näringsutskottets uppfattning får detankomma på regeringen och ansvariga myndigheter att närmareavgöra hur det regionala samarbetet kan främjas. Det är härvidviktigt att beakta näringslivets intressen. Utskottet vill ocksåerinra om de möjligheter som finns inom ramen för EU:s regionalaverksamhet. Med hänvisning till vad som anförts får deaktuella motionerna anses vara tillgodosedda. De avstyrks därförav utskottet.Stockholm den 30 mars 1995På näringsutskottets vägnarChrister EirefeltI beslutet har deltagit: (), BoFinnkvist (s), Per (), (), BoBernhardsson (s), (), (),(), (), (),(), (), (), OlaKarlsson (m), () och (). Sammanfattning av betänkandet 1Propositionen 2Motionerna 3Utskottet 111. Inledning 112. Samarbetets målsättning och inriktning 152.1 Gemensam säkerhet 15Propositionen 15Sammanfattning av motionerna 16Utskottets överväganden 212.2 Demokratins kultur 29Propositionen 29Sammanfattning av motionerna 31Utskottets överväganden 342.3 En socialt hållbar ekonomisk omvandling 41Propositionen 41Sammanfattning av motionerna 44Utskottets överväganden 452.4 Miljö och kärnsäkerhet 49Propositionen 49Sammanfattning av motionerna 50Utskottets överväganden 532.5 Regionalt och multilateralt samarbete 60Propositionen 60Sammanfattning av motionerna 61Utskottets överväganden 633. Anslagsfrågor 68Propositionen 68Sammanfattning av motionerna 70Utskottets överväganden 71Hemställan 74Reservationer 791. Snabbt systemskifte m.m. (mom. 1) 792. Samarbetsprogrammets allmänna karaktär och inriktning iövrigt (mom. 2) 813. andel av exportkreditgarantiramen(mom. 18) 824. Miljösamarbetets organisation m.m. (mom. 23) 835. Miljösamarbetets organisation m.m. (mom. 23, 47) 846. Skuldavskrivning till (mom. 24) 857. Kärnsäkerhets- och energistöd (mom. 30) 868. Stöd till färdigställande av kärnkraftverk (mom.32) 869. Anslag för främjande av rättsstaten m.m. (mom. 40,42, 43, 44, 47) 8710. Anslaget G 1. Samarbete med Central- och Östeuropagenom Den nya myndigheten m.m. (mom. 42, 44) 8911. Anslaget G 1.