bet · GI01UU24 · 1995-05-18 00:00:00 — I motionens yrkande 1 begärs ett riksdagenstillkännagivande med innebörden att skall söka påverkaRyssland att respektera de mänskliga rättigheterna och accepteraen fredlig förhandlingslösning i . Internationellaobservatörer från , EU eller bör sändas tillTjetjenien och övriga norra för att kontrollera attrespekten för de mänskliga rättigheterna efterlevs. Även svenskaobservatörer bör kunna sändas till området (yrkande 2).Utskottets övervägandenUtskottet hyser oro över situationen i och delarmotionärernas uppfattningen att kriget i visar påallvarliga brister i utveckling mot demokrati ochrespekt för de mänskliga rättigheterna. Övervåldet i Tjetjenienär oacceptabelt och ovärdigt ett demokratiskt samhälle. Stridernai måste upphöra och förhandlingar inledas.Utskottet konstaterar att denna uppfattning framförts från svensksida såväl i offentliga uttalanden av olika slag, exempelvisregeringens utrikespolitiska deklaration av ,som i direkta kontakter med företrädare för den ,senast vid statsministerns besök i i april 1995.Frågan om utvecklingen generellt och av de mänskliga fri- ochrättigheterna i i ljuset av bl.a. ansökan ommedlemskap i behandlades , som också framgåttovan, i utskottets betänkande med anledning av proposition1994/95:160 om samarbete med (bet. 1994/95:UU16). Utskottet noterade därvid bl.a. attutrikesministern, som svar på en interpellation i kammaren den 9mars 1995, konstaterat att det aktuella ryska agerandet iTjetjenien är oförenligt med ett medlemskap i en organisation medde grundläggande värderingar som representerar.Regeringen anser det därför välmotiverat att beslutat att tills vidare suspenderabehandlingen av ansökan om medlemskap i rådet. I sittinterpellationssvar framhöll utrikesministern vidare följande:Suspenderingen av själva ansökningsproceduren får dock inteleda till en isolering av . Stödet tilldemokratiseringsprocessen måste tvärtom intensifieras. Ettavbrott skulle drabba just det vi vill främja --demokratiseringen av . I förlängningen av denna analysligger också att vi bör undvika regelrätta sanktioner. Kontaktermed demokratiska krafter i ger entydigt vid handen attsådana snarare skulle förstärka de negativa tendenserna iRyssland.Mot bakgrund av är ett undertecknande avEU:s interimsavtal med inte helleraktuellt. Utrikesministern framhöll i sitt anförande att detråder enighet om detta ställningstagande i EU:s medlemskrets.Som framhölls i betänkandet delar utskottet regeringensöverväganden i dessa avseenden.Inom , i vars arbete deltar, har medlemsstaternagjort en rad relativt långtgående politiska åtaganden bl.a. vadavser demokrati och mänskliga rättigheter. Efterlevnaden av dessaåtaganden övervakas kontinuerligt inom ramen för . har föranlett att sändasärskilda missioner till området. Missionerna har påtalat att enlång rad OSSE-åtaganden liksom andra internationellaförpliktelser har kränkts i . Allvarliga brott mot demänskliga rättigheterna har konstaterats, liksom övervåld från deryska militära styrkornas sida.OSSE kommer även fortsättningsvis att nära följahändelseutvecklingen i . Efter omfattande konsultationermed har en överenskommelse nåtts om att i formav en s.k. stödgrupp etablera en mer varaktig OSSE-närvaro iTjetjenien. Stödgruppen, som har ett brett mandat och sominledningsvis kommer att bestå av sex personer baserade i ,har som omedelbar uppgift att bistå i ansträngningarna attåstadkomma eldupphör. Mer långsiktigt skall stödgruppen arbetaför att stödja en fredsprocess i riktning mot en politisk lösningav konflikten, inkl. val och en närmare definition av Tjetjeniensrelationer till . Stödgruppen skall även, enligt vadutskottet erfarit, stödja och koordinera det humanitärabiståndsarbetet i och samarbeta med relevantaflyktingorganisationer. Vidare skall stödgruppen övervaka ochfölja upp efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna och verkaför bl.a. återställandet av den konstitutionella ordningen och avlokal administration.Utskottet välkomnar den aktiva roll spelat för attmöjliggöra en mer varaktig OSSE-närvaro i . Utskottetnoterar också att en svensk överstelöjtnant redan från börjaningår i stödgruppen. Det är utskottets starka förhoppning attstödgruppen skall kunna uppfylla sitt mandat till fullo. Fördetta krävs att är berett att samarbeta med i defortsatta ansträngningarna att åstadkomma en politisk lösning påkonflikten.Utskottet vill i sammanhanget framhålla som särskilt angelägetatt de kommande nationella och lokala valen i kangenomföras under fullt demokratiska former. Utskottet hartidigare med tillfredsställelse noterat regeringens avsikt attundersöka det närmare behovet av stöd till genomförandet av dessaval (bet. 1994/95:UU16). Utskottet utgår från att det nyainternationella och fria val () kankomma att spela en viktig roll härvidlag.I betänkandet om samarbete med (1994/95:UU16) konstaterade utskottet vidare att aktivtdeltar i en rad internationella insatser, främst inomEuroparådets ram, för att främja demokratiutvecklingen iRyssland. Utskottet noterade exempelvis detta organs särskildaprogram för lokal demokrati () och utbildning för tjänstemänavseende frågor som demokrati, mänskliga rättigheter ochrättsstatens grundvalar (). I proposition 1994/95:160 omSveriges samarbete med beskrevsprogrammen och de olika samarbetsformerna utförligare.Sverige har bidragit med tillEuroparådets program och bidrar också, inom ramen för bl.a. OECDoch , till andra multilateralaverksamheter och program som syftar till att utbilda Rysslandm.fl. stater i i rättsstatens grundvalar och tilluppbyggnaden av institutioner för pluralistiska samhällen. Det ärenligt utskottet angeläget att detta stöd fortsätter.Med det anförda betraktar utskottet motion U604 (fp) yrkandena1 och 2 som besvarad.5. IranSammanfattning av motionernaI flera motioner påtalas att förtrycket i fortsätter,trots fördömanden från det internationella samfundets sida. Deniranska regimen har fördömts intemindre än 33 gånger av olika FN-organ för brott mot de mänskligarättigheterna. Många iranier tvingas fly från sitt land.Mullornas terrorism "exporteras" också till andra länder. Imotion U614 (fp) yrkas att med kraft bör protestera motatt inte följer sina åtaganden om att respektera FN:sstadgar om mänskliga rättigheter och erkännandet av minoriteter.Motion U625 (s), som särskilt påtalar förtrycket mot författare iIran, hemställer att hos regeringen skall begäradiplomatiska initiativ mot detta åsiktsförtryck. I motion U620(yrkande 5 i berörd del) anförs att den politiska förföljelsen iIran fortsätter, med godtyckliga och illegala avrättningar,offentliga hängningar, tortyr m.m. Ett riksdagenstillkännagivande begärs härom.Utskottets övervägandenUtskottet har i flera tidigare betänkanden (senast1993/94:UU26) konstaterat att grova kränkningar av de mänskligarättigheterna äger rum i . Utskottet är djup oroat över attinga tecken tyder på att situationen skulle ha förbättrats påsenare tid eller på att regimen i skulle ta kritiken motförhållandena på allvar.Mot bakgrund av den bestående allvarliga MR-situationen i Irandeltar aktivt i det internationellasamfundets ansträngningar att få till stånd en förbättring avläget. är även föremål för behandling i ochi generalförsamlingen. stödjer de resolutioner som antasi dessa fora, senast genom medförslagsställarskap tillresolutionen i FN:s 1995. I denna resolution riktashård kritik mot allvarliga MR-brott i . Bl.a. kritiseras denomfattande tillämpningen av dödsstraffet. Vidare fördömsanvändningen av tortyr, diskrimineringen av religiösaminoriteter, bl.a. bahaierna, liksom inskränkningarna iyttrandefriheten.Sverige fortsätter också att påtala de folkrättsstridiga hotenmot . stödde bl.a. aktivt ett gemensamtEU-uttalande med anledning av 6-årsdagen av fatwan mot Rushdie.Likaså gjordes ett uttalande i fördömande ordalag om fatwan underdet nordiska utrikesministermötet i den 2--3 februari1995. Utskottet noterar att också i kraftfulla uttalanden fördömt fatwan mot , devåldsaktioner som fatwan medfört samt i sammanhanget även uttalatsitt stöd för andra förföljda författare, bl.a. Nasrin.Utskottet utgår från att regeringen, såväl bilateralt som imultilaterala sammanhang, fortsätter att påtala de brott sombegås mot de mänskliga rättigheterna i Iran.Med det anförda betraktar utskottet motionerna U614 (fp), U620(mp) yrkande 5 i berörd del samt U625 (s) som besvarade.6. ()Sammanfattning av motionenI motion U607 (mp) refereras till rapporter från AmnestyInternational enligt vilka kränkningarna i ()fortsatte . Mot bakgrund av bristen på demokrati ochrespekt för de mänskliga rättigheterna i begärs attregeringen dels i internationella fora skall uppmärksammaproblemen med behandling av fängslade, dels söka påverkaBurma att förbättra behandlingen av Aung och andrapolitiska fångar. Vidare begärs ett tillkännagivandemed innebörden att den bristande respekten för mänskligarättigheter i bör uppmärksammas i internationellasammanhang (yrkandena 1--3).Utskottets övervägandenUtskottet, som även tidigare behandlat situationen i (bet. 1993/94:UU26), noterar alltjämt med stor oro deåterkommande rapporterna som vittnar om upprörande kränkningar avde mänskliga rättigheterna i detta land. Utskottet välkomnardärför den aktiva roll som spelar för att detinternationella samfundet skall uppmärksamma situationen i Burma.Sverige har tagit initiativ till och samordnar sedandess den återkommande resolutionen i omMR-situationen i landet. I fjolårets resolution upprepades FN:stidigare uppmaning till regeringen att släppa Aung andra politiska fångar. Situationen för frihetsberövadeuppmärksammades särskilt. Landets militärregim (SLORC) uppmanadesbl.a. att lämna Internationella Röda korset (ICRC) tillträde tillfängelserna.En liknande resolution behandlas i FN:s kommission förde mänskliga rättigheterna. Vid kommissionens 51:a möte 1995antogs en resolution med motsvarande innehåll som den somantagits i generalförsamlingen. Kommissionens expert, denjapanske professorn , granskar löpande situationen avseendede mänskliga rättigheterna i Burma.Utskottet konstaterar att vid återkommande tillfällenriktat skarp kritik mot SLORC:s bristande respekt för mänskligarättigheter. I det svenska anförandet om mänskliga rättigheter ienskilda länder i generalförsamlingens tredje utskott hösten 1994kritiserade regeringen fortsatta övergrepp i , bl.a.summariska avrättningar, tortyr och det faktum att hundratalspolitiska fångar fortfarande sitter fängslade. SLORC uppmanadesatt omvandla de två möten med Aung som ägt rum underhösten till en verklig dialog med den politiska oppositionen.Även EU vädjade i sitt tal om politiska reformer, inklusive ettfrisläppande av politiska fångar.Utskottet utgår från att regeringen i lämpliga formerfortsätter att söka påverka att respekteramänskliga rättigheter och inleda en demokratisering i landet.Med det anförda betraktar utskottet motion U607 (mp) yrkandena1--3 som besvarad.7. TibetSammanfattning av motionernaI två motioner, U628 (fp), yrkande 5, och U635 (mp, c, v, kds),yrkande 2, hemställs att regeringen aktivt skall driva frågan omTibets rättigheter i FN och andra lämpliga internationella fora.Brotten mot de mänskliga rättigheterna i bör fördömas (U628(fp) yrkande 1). Stöd till insatser för de mänskligarättigheterna bör lämnas enligt yrkande 2. Vidare anförs i motionU635 (mp, c, v, kds) yrkande 3 att initiativ bör tas i för de mänskliga rättigheterna angående övergreppenmot det tibetanska folket.I motion U635 (mp, c, v, kds) yrkande 1 hemställs också attregeringen skall verka för att förhandlingar mellan den kinesiskaregeringen och upptas. I motion U628 (fp) yrkande 4anförs att i internationella sammanhang bör betraktas somen självständig stat, i motion U635 (mp, c, v, kds) yrkande 4 attDalai Lama bör erkännas som den ende legitime representanten förTibets folk. I yrkande 5 i samma motion anförs att andra lämpligamått och steg bör vidtas för att stödja den tibetanskaicke-våldskampen för landets befrielse.I motion U628 (fp) yrkande 3 yrkas på att en klausul om respektför de mänskliga rättigheterna bör införas i offentligasamarbetskontrakt med . Motion U628 (fp) yrkande 6 tar uppfrågan om att ge World Parliamentarian on Tibetuppmärksamhet i och i utlandet. I yrkande 7 anförs attTibets kvinnor bör ges egen representation i samband med i Peking.Utskottets övervägandenUtskottet har haft anledning att behandla fråganom den allvarliga bristen på respekt för de mänskligarättigheterna i ; senast i betänkandet 1994/95:UU26uttryckte utskottet sin oro över det allvarliga läget för demänskliga rättigheterna i och Kina.Sverige verkar aktivt för att situationen för demänskliga rättigheterna i och skall tas upp i för de mänskliga rättigheterna. Utskottet konstaterari detta sammanhang att en rad resolutionsutkast, som Sverigevarit med om att arbeta fram i kommissionen rörande situationen iKina och , inte kommit upp till behandling.I årets möte med kommissionen kom resolutionsförslaget omsituationen i inklusive emellertid upp till behandlingsedan ett förslag om att inte behandla förslaget fallit i enproceduromröstning. Substansförslaget föll dock med en röstsövervikt. I resolutionsförslaget, som således inte antogs,uttrycktes oro över rapporter om kränkningar av de mänskligarättigheterna i , inklusive . Utskottet utgår från attregeringen fortsätter att verka för att situationen i Tibetkommer upp för granskning på kommissionens dagordning.Utskottet noterar att det är ett faktum att överhöghetöver inte ifrågasätts av det internationella samfundet ochinte heller av den . skall, enligt denkinesiska konstitutionen, åtnjuta viss självstyrelse som s.k.autonom region i . Utskottet utgår från att regeringenfortsätter att verka för att denna autonomi ges verklig innebörd.En dialog mellan den kinesiska ledningen och vore,om den kom till stånd, enligt utskottets förmenande en positivhändelse som skulle välkomnas av världssamfundet. Utskottetkonstaterar att den kinesiska ledningen dock inte visat någonvilja till sådana förhandlingar.Det förslag som motionärerna i motion U628 (fp) yrkande 3 förfram om en klausul om respekt för de mänskliga rättigheterna ioffentliga samarbetsavtal anser utskottet inte gagna detvällovliga syftet. De flesta bedömare är eniga om att demänskliga rättigheterna är eftersatta i , inklusive . Enklausul om mänskliga rättigheter i samarbetskontrakt med Kinatorde, enligt utskottets bedömning, endast innebära att deåsyftade avtalen inte kan ingås. Detta skulle troligen ha fögaeffekt på situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är angelägetatt omvärlden fortsätter att följa utvecklingen i genombesök och andra bilaterala kontakter. De besök som genomförtsunder senare år i och av bl.a. parlamentariker frånAustralien, , och bidrar till attsituationen uppmärksammas. En svensk regeringsdelegationbestående av såväl juridisk som sinologisk expertis besökte Kinaoch . I den rapport som avlämnades tillutrikesministern rekommenderar delegationenbl.a. att fortsätter dialogen om de mänskligarättigheterna med den kinesiska regeringen på flera plan, bl.a. iform av besöksutbyten med statsvetare, advokater ochkulturarbetare.Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksammar desynpunkter som framförs i andra internationella organ ellerfrivilligorganisationer, som t.ex. vid World ParliamentarianConvention on , vilken motionärerna i motion U628 (fp)yrkande 6 uppger skall mötas i maj 1995.Vad gäller tibetansk kvinnorepresentation i samband med i noterar utskottet att särskildaregler för deltagande i gäller. Utskottet utgårdock från att regeringen på ett ändamålsenligt sätt i samverkanmed andra medlemsstater söker tillvarata de tibetanska kvinnornasmöjligheter att på ett fullvärdigt sätt delta i konferensen.Utskottet noterar emellertid de svårigheter som redan uppståttvad gäller den s.k. ackrediteringen till konferensen och att Kinai det internationella multilaterala samarbetet söker förhindraatt aspekter på kvinnans mänskliga rättigheter uppmärksammasunder kvinnokonferensen i . Utskottet utgår dock från attregeringen på lämpligt sätt söker verka för att en ändamålsenlighandläggning kommer till stånd vad avser frivilligorganisationersoch andra intressenters deltagande i konferensen.Utskottet betraktar därmed motionerna U628 (fp) yrkandena 1--7och U635 (mp, c, v, kds) yrkandena 1--5 besvarade.8. IndonesienSammanfattning av motionernaI tre motioner, U211 (mp), U631 (c) och U637 (fp) tas frågorsom rör förhållanden på upp. I motionerna U631 (c)yrkande 1 och U211 (mp) yrkande 3 anförs att i likhet medPortugal och bör kräva att friges och gesmöjlighet att delta i och företräda det östtimoresiska folket isamtalen med FN. I U631 (c) yrkande 2 poängteras vikten av attSverige inom ramen för FN kraftfullt verkar för en permanentnärvaro av FN på ön. bör vidare verka för att Indonesiendrar tillbaka sina trupper från territoriet och för att folketfår utöva sin rätt till självbestämmande (yrkande 3). I motionU631 (c) yrkande 4 och motion U211 (mp) yrkande 8 hemställs attSverige skall ställa sig bakom resolution avden i vilken bl.a. krävs ett erkännande avtimoresernas rätt till självbestämmande och ett frisläppande avXanana Gusmão och alla politiska fångar. bör vidare iinternationella fora och bilaterala kontakter med Indonesienverka för att de rekommendationer som FN:s särskilde rapportör omsummariska avrättningar lämnat i en rapport (U631(c) yrkande 5).I motion U211 (mp) yrkande 1 anförs att böruppmärksamma den odemokratiska situationen i ochVästpapua. I yrkande 2 hemställs att regeringen skall uppfyllaoch förverkliga tidigare beslut vad avser Indonesien.I motion U637 (fp) yrkandena 1 och 4 anförs att ökaduppmärksamhet måste riktas mot det ökande förtrycket och deomfattande övergreppen på de mänskliga rättigheterna i Indonesienoch att i internationella fora aktivt bör driva ÖstraTimors rätt till självbestämmande.Utskottets övervägandenUtskottet har under en lång följd av år behandlat den bristanderespekten för de mänskliga rättigheterna i , isynnerhet vad avser och dess rätt tillsjälvbestämmande (senast i betänkandena /94:UU3 och1993/94:UU26). Utskottet har även i betänkandena omInternationellt utvecklingssamarbete, 1993/94:UU15 och1994/95:UU15, behandlat frågor som rör bistånd till Indonesienoch avser situationen för de mänskliga rättigheternakonstaterar utskottet att är föremål förbehandling i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna.Sverige har från början stött denna process. antogkommissionen enhälligt ett ordförandeuttalande om situationen ilandet. Även i årets möte med kommissionen gjordes ettordförandeuttalande under dagordningspunkten situationen för demänskliga rättigheterna i enskilda länder. I uttalandet uttryckerkommissionen sin djupa oro över att brotten mot de mänskligarättigheterna i fortsätter. uppmanas attefterleva de rekommendationer som lämnats av rapportören omsummariska avrättningar. Kommissionen välkomnar den indonesiskaregeringens inbjudan till FN:s högkommissarie för mänskligarättigheter att besöka . Högkommissarien avsesrapportera om besöket till 1996 års möte med FN:s kommission förde mänskliga rättigheterna. I ordförandeuttalandet noteras ocksåIndonesiens avsikt att fortsätta samarbetet med kommissionensrapportörer och arbetsgrupper.FN:s särskilde rapportör om summariska avrättningar besökte ijuli 1994 och på inbjudan av denindonesiska regeringen. besökte FN:s tortyrrapportörIndonesien och . Tortyrrapportören lämnade i sinrapport till kommissionen flera rekommendationer till denindonesiska regeringen i syfte att förbättra situationen för demänskliga rättigheterna där. Bl.a. uppmanade tortyrrapportörenden indonesiska regeringen att ratificera konventionerom de mänskliga rättigheterna och tortyrkonvention.Rapportören om summmariska avrättningar avgav bl.a. följanderekommendationer i sin rapport till kommissionen år 1995:Den militära utredningen av säkerhetsstyrkornas mord på civilai bör offentliggöras och en utses. Den indonesiska regeringen börerkänna sitt ansvar för dödsfallen. Straffriheten för denindonesiska militären bör upphävas. Samtliga misstänkta fall avsummariska avrättningar och försvinnanden bör utredas ochbehandlas av det civila rättsväsendet, utan militär inblandning.Indonesien bör upprätta en civil polisstyrka.En drastisk minskning av den militära närvaron på bör ratificera internationella MR-konventioner.Utskottet anser att det är angeläget att de rekommendationersom lämnas av FN:s olika organ för övervakning av de mänskligarättigheterna omsätts i praktiken och efterlevs. Utskottetförutsätter därför att regeringen i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna fortsätter att verka för att Indonesiengenomför de rekommendationer som de båda FN-rapportörerna lämnati sina rapporter. Utskottet utgår också från att regeringen isina ställningstaganden beaktar de synpunkter som förts fram iEuropaparlamentets resolution om förhållandena i ochpå gäller livstidsdomen mot gerillaledaren utskottet att protesterade när den meddeladesoch anser följaktligen att Gusmão liksom andra politiska fångarbör friges. Domen upplevdes som stötande i ett läge därIndonesiens annektering av inte erkänts avvärldssamfundet. Frågan om Gusmão som företrädare för detösttimoresiska folket i FN-samtalen har inrikespolitiskadimensioner. I motion U631 yrkande 1 hemställs att skallkräva att Gusmão skall ges möjlighet att delta i och företrädadet östtimoresiska folket i FN-samtalen. Utskottet anser, liksomtidigare, att varje folk har rätt att välja sina egna företrädarei förhandlingar. Utskottet företräder inte nu någon annanuppfattning i denna fråga.Utskottet anser att det är viktigt att internationella organoch enskilda organisationer ges möjligheter att verka på ÖstraTimor. Utskottet noterar i detta sammanhang att någrainternationella och enskilda organisationer har fått möjlighetatt besöka . Vidare noterar utskottet att projektpågår i regi av internationella organisationer såsom FN-organetUnicef och att såväl som är på plats.Vad gäller FN-samtalen mellan och underFN:s generalsekreterares ledning konstaterar utskottet attSverige stöder dennes ansträngningar att åstadkommaen lösning på konflikten. FN:s roll och möjligheter i konfliktenom är framför allt att verka för att enförtroendeskapande dialog kommer till stånd mellan parterna ochmellan och regeringar. Däremot finns det , enligt utskottets bedömning, inte förutsättningar för att enFN-närvaro på skulle spela en konstruktiv roll.Utskottet anser i likhet med motionärerna att bördra tillbaka sina stridsförband från ön. Detta skulle avsevärtminska spänningen i konflikten.Utskottet utgår från att de synpunkter som framförts iEuropaparlaments resolution om förhållandena i . hanteras av regeringen på lämpligt sätt.Med det ovan anförda får motionerna U211 (mp) yrkandena 1--3samt 8, U631 (c) yrkandena 1--5 och U637 (fp) yrkandena 1 och 4anses besvarade.9. USASammanfattning av motionernaÄven i begås allvarliga brott mot de mänskligarättigheterna, anförs det i motionerna U620 (mp) och U622 (mp).USA gör sig enligt motionärerna skyldigt till bl.a. brott somfolkmord, illegala frihetsberövanden och förföljelse avoliktänkande. I motion U620 (mp) begärs ett tillkännagivande omdödsstraffet i . Enligt motionärerna är opinionen i nu förett utökande av dödsstraff, trots att inget tyder på att detnågonsin haft någon avskräckande effekt. Straffets tillämpningökar i strid mot FN:s rekommendation (yrkande 3).I motion U622 (mp) refereras utförligt till , som enligt motionärerna har blivit en symbol för denordamerikanska indianernas kamp mot orättvisa och förtryck.Enligt motionen är Peltier en politisk fånge som suttitoskyldigt fängslad och blivit nekad möjlighet att fåsitt fall prövat i en ny rättegång.