bet · GI01SfU16 · 1995-05-18 00:00:00 — I någravägledande beslut har regeringen emellertidbeviljat tidsbegränsade uppehållstillstånd för personer somgjort sig skyldiga till brott och dömts till strängare påföljdän böter eller dömts för upprepad brottslighet. I dessa fallrörde det sig om personer som i normalfallet skulle ha beviljatstillstånd av humanitära skäl och där domstolen inte beslutat omutvisning. I besluten uttalade regeringen bl.a. följande.Om utlänningen begått brott kan det bli aktuellt att övervägaom endast ett tidsbegränsat uppehållstillstånd, som en form avprövotid, skall meddelas. Tidsbegränsade uppehållstillstånd föremellertid med sig nackdelar för såväl samhället som denenskilde. Nackdelarna blir särskilt framträdande om en sådanordning används i större omfattning. Det är omständigheter sommåste vägas in vid bedömningen av om tidsbegränsadeuppehållstillstånd bör beviljas i det enskilda fallet. Å andrasidan kan ett tidsbegränsat uppehållstillstånd vara motiverat ivissa fall för att ge tydliga signaler om att brottslighet inteaccepteras. Så kan vara fallet om det är fråga om brott därpåföljden blir svårare än böter eller när det är fråga om mindreallvarlig brottslighet som är upprepad och systematisk.Ett beviljat uppehållstillstånd kan återkallas. Återkallelseskall ske när utlänningen lämnat oriktiga uppgifter om sinidentitet. Om utlänningen medvetet lämnat andra oriktigauppgifter eller medvetet förtigit omständigheter som varit avbetydelse för att få tillståndet kan detta också återkallas. Omutlänningen inte rest in i landet får återkallelse ske även avandra särskilda skäl, t.ex. om förutsättningarna för tillståndethar väsentligt ändrats. Återkallelse skall vidare ske omutlänningens bosättning i upphör. Enligt bestämmelser i2 kap. 11 § första stycket UtlL får ett uppehållstillstånd sedanutlänningen rest in i landet återkallas med anledning av bl.a.asocialitet eller kriminalitet. De berörda bestämmelserna omåterkallelse av uppehållstillstånd gäller även de utlänningarsom beviljats uppehållstillstånd av asylskäl.Återkallelse av ett uppehållstillstånd enligt 2 kap. 11 §första stycket UtlL får ske endast om frågan väckts innanutlänningen varit bosatt här med uppehållstillstånd.Levnadssättets betydelse i ärenden om uppehållstillstånd förasylberättigadePropositionenI propositionen anförs att det inte finns skäl att ändranuvarande ordning som innebär att asyl får vägras en flyktingendast om synnerliga skäl talat emot.Beträffande de facto-flyktingar och krigsvägrare gäller enligtpraxis att asyl kan vägras med hänvisning till sökandenslevnadssätt. Någon klar praxis har dock inte utvecklats.Regeringen bedömer att asyl bör kunna vägras krigsvägrare och defacto-flyktingar när det föreligger allvarliga anmärkningar motderas skötsamhet och hederlighet och att detta bör komma tilluttryck i utlänningslagen. Enligt propositionen bör det iprincip vara fråga om lagakraftvunnen dom som avserfängelsestraff av inte alltför kort varaktighet för att ettavslag skall övervägas. Hur långt fängelsestraffet skall varaför att ett avslag på asylansökan skall aktualiseras är enligtpropositionen inte möjligt att ange. Det måste alltid bli frågaom en bedömning i det enskilda fallet där straffets längd måstevägas mot utlänningens skyddsbehov. Vidare bedömer regeringenatt allvarlig eller upprepad misskötsamhet som inte ärkonstaterad genom lagakraftvunnen dom inte ensamt bör kunna ledatill avslag. Endast då det är fråga om brottslighet som liggerpå gränsen till vad som ensamt skulle kunna hindrauppehållstillstånd bör annan misskötsamhet kunna vägas in.Enligt propositionen skall det då röra sig om förhållanden somär otvetydigt konstaterade, exempelvis en av utlänningen erkändgärning som kan bedömas komma att leda till en fällande dom. Detkan även vara fråga om annan misskötsamhet där de faktiskaomständigheterna är helt klarlagda.MotionerI motion Sf19 yrkande 1 (delvis) av m.fl. (v)yrkas avslag på den föreslagna ändringen i 3 kap. 4 § UtlL. Iyrkande 2 begärs beslut om att den av regeringen föreslagnaändringen i 3 kap. 4 § andra stycket skall ha följandelydelse. "... det beträffande en utlänning som omfattas av 1 § 2eller 3 på grund av brottslighet eller brottslighet i föreningmed någon annan omständighet finns särskilda skäl att intebevilja asyl,".Motionärerna menar att det annars av lagtexten inte framgår attandra allvarliga anmärkningar mot utlänningens levnadssätt änbrottslighet inte ensamt kan utgöra grund för avslag när detgäller de facto-flyktingar och krigsvägrare. I motionenframhålls allmänt att det är en utomordentligt olämpligt valdtidpunkt att nu genomföra viktiga förändringar av vilkenbetydelse vandeln skall tillmätas vid beviljande ochåterkallande av uppehållstillstånd. Motionärerna hänvisar tillatt den flyktingpolitiska kommittén kan förväntas föreslåbetydande ändringar vad gäller reglerna för beviljande avuppehållstillstånd och borde därför i detta sammanhang även seöver reglerna om vandelns betydelse eftersom dessa har ettmycket nära samband med hur reglerna om uppehållstillståndutformas. Även i motion Sf22 yrkande 1 av . (kds) hemställs om att andra allvarliga anmärkningar motden asylsökandes levnadssätt inte ensamt skall utgöra grund föravslag på ansökan när det gäller de facto-flyktingar ochkrigsvägrare.Karl-Göran Biörsmark m.fl. (fp) begär i motion Sf21 yrkande 2beslut att endast lagakraftvunnen dom skall beaktas vid prövningav skötsamhet och hederlighet vad gäller de facto-flyktingar ochkrigsvägrare enligt den nya lydelsen av 3 kap. 4 § UtlL. Imotionen framhålls att de människor som berörs av bestämmelsenär sådana som skulle få asyl och därmed skydd i omundantagsregeln inte tillämpades. Kraven på rättssäkerhet måstedå ställas mycket högt. Det tydligaste och mest klargörandesättet av vad som får vägas in och vad som är ovidkommande vidbedömningarna är enligt motionärerna att dra gränsen vidlagakraftvunnen dom. Enligt motionärerna saknas anledning attändra den av regeringen föreslagna utformningen av lagtext. Vadsom skall beaktas kan klargöras genom de motiv som framhålls imotionen.I motion Sf20 yrkande 1 av m.fl. (m) begärsbeslut att även s.k. incidentrapporter frånflyktingförläggningar skall vägas in vid bedömningen omasylsökande skall beviljas uppehållstillstånd. Motionärernaanför att hot och trakasserier och andra icke acceptablabeteenden på en flyktingförläggning är ett tydligt tecken på attden asylsökande har uppenbara svårigheter att följa de regleroch bestämmelser som är grunden för ett civiliserat samhälle.Detta bör klargöras i utformningen av lagen.Utskottets bedömningSom framgått föreligger inte någon klar praxisnär det gäller hur grov brottslighet eller asocialitet som skallbeaktas för att asyl skall vägras en de facto-flykting ellerkrigsvägrare. Utskottet anser mot bakgrund härav att det finnsskäl att införa en bestämmelse i UtlL om krav på ett hederligtlevnadssätt som förutsättning för asyl. I propositionen angesbl.a. riktlinjer för tillämpningen i de fall i vilka det kan bliaktuellt att vägra en asylsökande uppehållstillstånd på grund avatt han eller hon inte uppfyller de uppställda kraven påskötsamhet och hederlighet. Några uttömmande riktlinjer förvilken grad av allvarlig brottslighet eller misskötsamhet somkan tolereras kan av naturliga skäl inte ställas upp. I ärendenav denna typ förekommer individuella förhållanden avmångskiftande slag och en sammanvägning av faktorer som talar iskilda riktningar måste ske. Vid en sådan sammanvägning måstealltid sökandens skyddsbehov ställas i relation till detklandervärda beteendet.Utskottet tillstyrker sålunda bifall till regeringens förslagi denna del och avstyrker bifall till motionerna Sf19 yrkande 1(delvis), Sf21 yrkande 2 och Sf22 yrkande 1.Utskottets nu intagna ståndpunkt innebär också att utskottetavstyrker bifall till motion Sf19 yrkande 2.I propositionen berörs särskilt de s.k. incidentrapporternasom upprättas på förläggningar för asylsökande. Rapporternainnehåller bl.a. uppgifter om hot mot personal och om allmäntstörande uppträdande. Enligt propositionen fyller rapporternainte de krav som måste ställas på det underlag som itillståndsärenden skall läggas till grund för en bedömning avsökandens levnadssätt. I princip måste, framhålls det ipropositionen, i detta sammanhang ställas krav på att det skallvara fråga om förhållanden som i vart fall lett tillpolisanmälan.Utskottet delar denna uppfattning och avstyrker bifall tillmotion Sf20 yrkande 1.Levnadssättets betydelse vid uppehållstillstånd för andra änasylberättigadePropositionenI propositionen anförs att nuvarande praxis, som innebär attutlänningens skötsamhet och hederlighet vägs in vid prövning avansökan om uppehållstillstånd, bör lagfästas. Härvid bör sammaprinciper gälla i tillämpliga delar som i fråga omasylberättigade utlänningar. Detta innebär enligt propositionenatt förutom lagakraftvunna domar skall endast otvetydigtkonstaterad misskötsamhet beaktas. Vilken tyngd somanmärkningarna skall ha för att uppehållstillstånd skall vägrasfår bli beroende av en bedömning i det enskilda fallet. Enligtpropositionen är dock spännvidden mellan de skäl som ickeasylberättigade utlänningar kan åberopa väsentligt större än närdet gäller krigsvägrare och de facto-flyktingar. I propositionenframhålls att det kan här röra sig om utlänningar som kanåberopa humanitära skäl av sådan styrka att avslag bör kunnakomma i fråga endast om det föreligger sådana skäl som skullemedföra avslag för en flykting. Enligt propositionen kan å andrasidan det vara fråga om en utlänning som åberopar anknytningtill i någon form och där anknytningen ligger pågränsen till vad som skulle kunna läggas till grund för attbevilja tillstånd. I det senare fallet bör enligt propositionenäven mindre allvarliga anmärkningar i fråga om levnadssättetkunna läggas till grund för ett avslag under förutsättning attdet rör sig om otvetydigt konstaterade anmärkningar. När detgäller anknytningsförhållanden där barn finns med i bilden måsteenligt propositionen självfallet stor hänsyn tas till barnenssituation och om de skulle drabbas av en separation frånföräldrarna.MotionerI motion Sf19 yrkande 1 (delvis) av m.fl. (v)hemställs om avslag på den föreslagna ändringen av 2 kap. 4 §UtlL. I motionen anförs att bland asylsökande som i fåttstatus som humanitära fall finns många som våldtagits ellertorterats på annat sätt av polis och militär i hemlandet. Attdet skulle vara möjligt att med stöd av utlänningslagen vägradessa människor uppehållstillstånd med hänvisning till bristandeskötsamhet vore enligt motionärerna förödande för det normsystemsom vårt samhälle byggt på. Den föreslagna regeln ärenligt motionärerna ett gungfly som gör det omöjligt förlagstiftaren att ha någon uppfattning om i vilken riktningtillämpningen kan komma att utvecklas.Karl-Göran Biörsmark m.fl. (fp) begär i motion Sf21 yrkande 1att endast lagakraftvunnen dom skall beaktas vid prövning enligtden föreslagna ändrade bestämmelsen i 2 kap. 4 § UtlL.Motionärerna har inga invändningar mot att brottslighet i dessafall skall väga tyngre än vid en asylprövning beroende påomständigheterna i det enskilda fallet. I motionen pekas dock påatt gruppen av icke asylberättigade bl.a. inkluderar människorsom får uppehållstillstånd av starka humanitära skäl. Vidareanför motionärerna att förslaget i denna del innebär att ocksåannan misskötsamhet skall beaktas och att det finns nackdelarfrån rättssäkerhetssynpunkt med detta oklara begrepp. Motivenbör därför utformas så att det klart framgår att endastlagkraftvunna domar skall beaktas vid tillämpningen av 2 kap. 4§ UtlL. Även i motion Sf22 yrkande 2 av m.fl.(kds) begärs att endast lagakraftvunnen dom beaktas vidbedömning av utlänningars skötsamhet och hederlighet när detgäller uppehållstillstånd för andra än asylberättigade.I motion Sf23 yrkande 1 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om att man i lagtexten skall användauttrycket "hederlig vandel" i stället för det föreslagna"skötsam och hederlig". Motionärerna anför att "hederlig vandel"är ett begrepp som har ett juridiskt innehåll och är ett förallmänheten känt uttryck med reellt innehåll.Sigrid Bolkéus (s) anför i motion Sf11 att bagatellartadebrott som snatterier av engångskaraktär kan vara tillräckligaskäl för att utvisar t.o.m. de barnfamiljersom sökt asyl före och som enligtregeringsbeslut (förordning 1994:189) skall få stanna avhumanitära skäl. Motionären begär ett tillkännagivande om attreglerna för utvisning på grund av brott skallutvärderas, tydliggöras och eventuellt ändras så att de inte fårorimliga konsekvenser eller ger utrymme för godtycke ocholikformig rättskipning.I motion Sf606 yrkande 4 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om att en förseelse av ett barn inteskall innebära att en hel familj skall kunna utvisas.Utskottets bedömningTillämpningen av vilken betydelse vandeln skall tillmätas vidprövningar om uppehållstillstånd har utvecklats i praxis. Attvandelns betydelse i dessa fall nu föreslås komma till uttryck ilagstiftningen innebär enligt utskottets uppfattning att det gestydliga signaler om att det svenska samhället ställer vissa kravpå utlänningar som vill bosätta sig här. Även i dessa fall angesi propositionen riktlinjer för de tillämpande myndigheternasbedömning.Enligt utskottets uppfattning kan en ordning som innebär atthänsyn endast tas till lagakraftvunnen dom förefalla praktiskoch enkel att tillämpa. Detta skulle dock kunna få till följdatt godkända strafförelägganden för exempelvis snatteri utgörskäl för att vägra uppehållstillstånd. Däremot kan den somerkänt brott med högre straffvärde men ännu inte åtalats ochdömts för detta inte nekas ett sådant tillstånd.I den lagrådsremiss som föregick propositionen föreslogregeringen att i 2 kap. 4 § andra stycket UtlL skulle uttrycket"hederlig vandel" användas vid prövningen av vilken betydelse enutlännings levnadssätt skulle tillmätas vid ansökan omuppehållstillstånd. Av propositionen framgår att Lagrådet funnitatt ordet vandel numera måste betraktas som något ålderdomligt.Lagrådet har dessutom ansett att beskrivningen i bestämmelsenvar för snäv på så sätt att det inte torde vara avsett attendast kräva att utlänningen skall vara hederlig utan också atthan skall vara skötsam i sitt levnadssätt. Lagrådet förordadeatt bestämmelsen gavs den lydelse att utlänningen kan förväntas"leva skötsamt och hederligt". Regeringen har i propositionenföljt Lagrådets förslag.Utskottet har förståelse för motionärernas reaktion mot ordet"skötsamt". Betydelsen av ordet är tänjbar. Utskottet anserdärför att uttrycket "hederlig vandel", trots att det kanförefalla ålderdomligt, bättre motsvarar de krav som skallställas på utlänningen enligt propositionen. Det är också ettjuridiskt väl inarbetat begrepp, och utskottet anser inte attuttrycket utesluter att man i bedömningen av utlänningenslevnadssätt kan väga in att han är misskötsam.Den föreslagna lagtexten i 2 kap. 4 § UtlL bör justeras ienlighet med det anförda. Vidare anser utskottet att det finnsskäl för regeringen att följa tillämpningen av den föreslagnabestämmelsen.Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag i denna delmed den ovan angivna justeringen av lagtexten samt tillstyrkeräven bifall till motion Sf23 yrkande 1. Utskottet avstyrkerbifall till motionerna Sf19 yrkande 1 (delvis), Sf21 yrkande 1och Sf22 yrkande 2.De i motionerna Sf11 och Sf606 upptagna frågorna rör såvittframgår tillämpningen av de s.k. vistelsetidsreglerna.Utlänningsnämnden har fattat ett stort antal beslut vad gällerbrotts betydelse vid beviljande av tillstånd på grund avvistelsetiden. Även relativt lindriga brott som snatteri ocholovlig körning har därvid ansetts utgöra sådana särskilda skälatt uppehållstillstånd inte beviljats. Om brott av lindrigarekaraktär legat långt tillbaka i tiden, och inte upprepats, hardet dock inte hindrat att uppehållstillstånd beviljats. vistelsetidsregler utgör en särskild typ av humanitära skälför att bevilja uppehållstillstånd. Utskottet utgår från attpraxis vid tillämpningen av dessa bestämmelser inte på någotavgörande sätt skiljer sig från vad som i övrigt gäller vidbeviljande av uppehållstillstånd av humanitära skäl.Utskottet avstyrker sålunda bifall till motionerna Sf11 ochSf606 yrkande 4.Tidsbegränsade uppehållstillståndPropositionenI propositionen erinras om att trots avsaknad av en uttryckliglagbestämmelse finns det inte något som hindrar atttidsbegränsade uppehållstillstånd meddelas när det rådertveksamhet om en sökandes skötsamhet och hederlighet. Detta harockså förutsatts genom uttalanden i förarbeten till tidigarelagstiftning. I praxis har dock denna möjlighet använts endastvid ett fåtal tillfällen.Enligt regeringens bedömning bör tidsbegränsadeuppehållstillstånd i större utsträckning än för närvarandemeddelas som en form av prövotid när det råder tveksamhet om ensökandens skötsamhet och hederlighet. Enligt propositionen bördetta ske om sökanden gjort sig skyldig till brott. Ombrottsligheten inte är så allvarlig att domstol beslutar omutvisning bör enligt propositionen i första hand prövas ombrottsligheten skall leda till avslag på ansökan omuppehållstillstånd. Mot bakgrund härav torde skäl att meddelatidsbegränsade uppehållstillstånd i huvudsak föreligga omomständigheterna är sådana att uppehållstillstånd borde vägrasmen det för tillfället inte skulle vara möjligt att verkställaett avlägsnandebeslut. I propositionen anges att så kan varafallet när förhållandena i sökandens hemland gör enverkställighet omöjlig för tillfället men där en ändring avförhållandena bedöms som möjlig inom överskådlig tid. Vidareanförs i propositionen att även i vissa fall när anknytning tillSverige åberopas kan förhållandena vara sådana att det inteframstår som rimligt att trots viss brottslighet avslå ansökanoch att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd under en prövotiddå kan vara lämpligt. Avsikten med den föreslagna lagregleringenär enligt propositionen inte att tidsbegränsatuppehållstillstånd skall beviljas alla utlänningar som gjortsig skyldiga till brott eller annan grov misskötsamhet.Tidsbegränsade uppehållstillstånd bör i princip endast meddelasi de fall som angetts ovan.MotionerGudrun m.fl. (v) hemställer i motion Sf19 yrkande 1(delvis) om avslag på den i propositionen föreslagnalagregleringen i 2 kap. 4 b § UtlL. Motionärerna framhåller attden som beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd sannoliktkommer att få större svårigheter på arbetsmarknaden än andrainvandrare. Genom den föreslagna regleringen riskerar man attbidra till en utslagningsprocess.I motion Sf23 yrkande 2 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om att uttrycket "förväntade levnadssätt" iden föreslagna 2 kap. 4 b § skall ges en tydligare definition. Iyrkande 3 begärs beslut att förväntat levnadssätt i negativbemärkelse endast får användas mot den asylsökande vid tidigaremycket grov brottslighet.Utskottets bedömningPermanent uppehållstillstånd beviljas som huvudregel närtillstånd ges för bosättning i . Tidsbegränsadeuppehållstillstånd ges dock vid uppskjuten invandringsprövningpå grund av anknytning och vid vistelse för studier här i landeteller tidsbegränsat arbete. I propositionen föreslås att enlagreglering innebärande att tidsbegränsade uppehållstillstånd istörre utsträckning än skall få meddelas som en form avprövotid. Av de uttalanden som görs i propositionen framgår dockatt tidsbegränsade uppehållstillstånd skall få meddelas för iprincip ett relativt begränsat antal fall.Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd medför av naturliga skälnackdelar för den enskilde utlänningen. Han kommer i dessa fallatt leva i osäkerhet om framtiden, en osäkerhet som enligtpropositionen dock beror på hans eller hennes eget handlande.Sannolikt kommer också den som har ett tillfälligt uppehållståndatt få större svårigheter på arbetsmarknaden än den som har ettpermanent uppehållstillstånd. Som framgått ovan skall docktidsbegränsade uppehållstillstånd i princip endast användas i defall som redogjorts för ovan.Utskottet tillstyrker regeringens förslag vad avsertidsbegränsade uppehållstillstånd och avstyrker bifall tillmotionerna Sf19 yrkande 1 (delvis) och Sf23 yrkandena 2 och 3.Återkallelse av uppehållstillståndPropositionenDe nuvarande bestämmelserna om återkallelse avuppehållstillstånd med hänvisning till utlänningens levnadssätthar enligt propositionen visat sig svåra att tillämpa. Enligtregeringens bedömning är det angeläget att denna möjlighet finnsoch också kan tillämpas när det gäller utlänningar som gjort sigskyldiga till mycket allvarlig misskötsamhet utan att det därförföreligger ett av domstol meddelat beslut om utvisning.Regeringen anser dock att reglerna för återkallelse inte börvara en återspegling av förutsättningarna för tillstånd. För attett beviljat uppehållstillstånd skall kunna återkallas måsteenligt propositionen krävas betydligt allvarligare anmärkningarmot utlänningens skötsamhet än vad som krävs för att det förstatillståndet skall vägras. Återkallelse bör enligt propositionenkomma i fråga endast om utlänningen dömts till ettfängelsestraff av avsevärd längd eller om det annars föreliggerotvetydigt konstaterade anmärkningar i fråga om levnadssättet.Består anmärkningarna enbart av en brottmålsdom där domstolenefter övervägande inte beslutar om utvisning bör dockuppehållstillståndet inte återkallas. Det skulle enligtpropositionen framstå som stötande om en domstol och enförvaltningsmyndighet på samma bakgrundsmaterial skulle kommafram till olika resultat i fråga om utlänningens rätt att stannakvar här. En brottmålsdom där domstolen inte beslutat omutvisning bör dock kunna vägas in i bedömningen när det förutomdomen även föreligger andra allvarliga anmärkningar.I propositionen anförs vidare att ett problem när det gälleråterkallelse av uppehållstillstånd har inte sällan varit attStatens invandrarverk () på ett alltför sent stadium fåttkännedom om anmärkningar i fråga om utlänningens levnadssätt.Tidsfristen för återkallelse föreslås därför utsträckt från tvåår till tre år.MotionerI motion Sf19 yrkande 1 (delvis) av m.fl. (v)hemställs om avslag på förslaget till ny lydelse av 2 kap. 11 §1 och 2 UtlL. I motionen framhålls att bestämmelsen är såallmänt formulerad att det vore farligt för rättssäkerheten attinföra bestämmelsen. I yrkande 3 hemställs om avslag påförslaget att förlänga tidsfristen för återkallelse från två årtill . Motionärerna anser att det förhållandet att påett alltför sent stadium får kännedom om anmärkningar påutlänningens levnadssätt är ett administrativt problem som intekan motivera en utsträckt tidsfrist. Även i motion Sf23 yrkande5 av m.fl. (mp) hemställs om avslag påpropositionen såvitt avser utsträckning av tidsfristen föråterkallelse av uppehållstillstånd.Gullan m.fl. (m) begär i motion Sf20 yrkande 2 beslutatt återkallelse av uppehållstillstånd skall speglaförutsättningen för tillståndet. I motionen anförs att det är avyttersta vikt att myndigheterna inte på några villkor accepteraratt människor kommer till och söker skydd här för attsedan missbruka vår gästfrihet. Att acceptera detta är enligtmotionärerna att skapa en grogrund för främlingsfientlighet.I motion Sf21 av m.fl. (fp) anförs attvid återkallelse av upphållstillstånd skall enligt regeringensförslag otvetydigt konstaterade anmärkningar tillsammans med ettlagfört brott kunna leda till utvisning oaktat en domstolsamtidigt funnit att brottet i sig inte föranleder utvisning.Motionärerna ifrågasätter om det är nödvändigt att utvidgamöjligheterna att återkalla uppehållstillstånd närförutsättningarna för att utvisa en utlänning som dömts förbrott utvidgats och möjligheterna att beviljatillfälliga uppehållstillstånd vid tveksamhet om skötsamhet ochhederlighet nu lagregleras. Det är enligt motionärerna angelägetatt regler om återkallelse på ett genomtänkt sätt är koppladetill reglerna för beviljande av uppehållstillstånd ochmöjligheterna att utvisa en utlänning när han döms för brott. Iyrkande 3 hemställs om avslag på den föreslagna ändringen av 2kap.