bet · GI01UbU19 · 1995-05-11 00:00:00 — Det är enligt utskottets mening rimligt attkursplanerna föreligger, innan ställning tas till om kärnämnetsvenska som andraspråk kan utgöra grund för allmän behörighet.Utskottet utgår dock från att den i kursplanerna angivnakunskapsnivån i svenska som andraspråk kommer att formuleras såatt ämnet kan ligga till grund för allmän behörighet tillhögskolestudier.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag att ämnetsvenska som andraspråk bör vara ett kärnämne och ett alternativtill kärnämnet svenska i de frivilliga skolformerna ochföreslår att med avslag på motionerna 1994/95:Ub53yrkande 3, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 7 och 8 och1994/95:Ub55 yrkandena 4 och 5 antar regeringens förslag tilländring i bilaga 2 till skollagen. beträffande bemyndigandet i 5 kap. 19 § skollagenatt med avslag på motion 1994/95:Ub54 yrkande 1(delvis) antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100) såvitt avser 5 kap. 19 §,2. beträffande komplettering av betygatt avslår motionerna 1994/95:Ub53 yrkande 1,1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 2 och 3, 1994/95:Ub55yrkandena 1 och 2, 1994/95:Ub56 yrkandena 1 och 2 och1994/95:Ub57 yrkande 1,res. 1 (m, c, fp, mp, kds)3. beträffande avgift för prövningatt avslår motion 1994/95:Ub52,res. 2 (v)4. beträffande begreppen studieförberedande ochyrkesförberedandeatt avslår motionerna 1994/95:Ub54 yrkande 4 och1994/95:Ub55 yrkande 6,res. 3 (m, fp)5. beträffande svenska som andraspråkatt med avslag på motionerna 1994/95:Ub53 yrkande2, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 5 och 6, 1994/95:Ub55yrkande 3 och 1994/95:Ub57 yrkandena 2 och 3 godkänner det somregeringen förordat om att svenska som andraspråk skall varaett eget ämne i alla skolformer,res. 4 (m, c, fp, kds)6. beträffande svenska som andraspråk såsom kärnämneatt med avslag på motionerna 1994/95:Ub53 yrkande3, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 7 och 8, 1994/95:Ub55yrkandena 4 och 5 antar bilaga 2 till skollagen i regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1995:356) om ändring iskollagen.res. 5 (m, c, fp, kds) - villk. 4Stockholm den 11 maj 1995På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit:Jan (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochConny (). Komplettering av betyg (mom. 2)(), (), (), UlfMelin (m), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Utskottet delar" och slutar med "motionerna avslås"bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att i ett kunskapsrelateratbetygssystem utgör betyget ett "kvitto" på vissa definieradekunskaper. Om en elev efter avslutad kurs ytterligare förkovrarsig och uppnår kunskaper motsvarande högre betyg bör dessakunskaper enligt utskottets mening avspeglas i ett högre betygoch den verkliga betygsnivån dokumenteras i slutbetyget. Det ärinte rimligt att eleverna skall behöva vänta med att pröva förhögre betyg till efter gymnasietiden. Detta skulle innebära attelevernas studietid förlängs.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att frågor ombehörighet och urval till högre utbildning beslutas lokalt avuniversitet och högskolor. Det finns ingagarantier för att betyg som kompletterats efter avslutadegymnasiestudier likställs med slutbetyg.Mot den nu angivna bakgrunden anser utskottet attmöjligheterna för eleverna att igymnasieskolan höja betyg, s.k. konkurrenskomplettering, börfinnas kvar.De pedagogiska problem och problem av annan art somregeringen menar att man iakttagit anser utskottet hänför sigtill frågor av praktisk art, som det går att lösa på annat sättän genom att införa begränsningar i elevernas rätt att höjasina betyg . Enligt utskottets mening börprövningstillfällena kunna förläggas till elevernas ferietid.Utskottet vill också peka på möjligheten att reglera antaletgånger som en elev får pröva för högre betyg.Vad utskottet har anfört om elevers rätt att kompletterabetyg bör med bifall tillförevarande motioner i berörda delar som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:2. beträffande komplettering av betygatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub53 yrkande1, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 2 och 3, 1994/95:Ub55yrkandena 1 och 2, 1994/95:Ub56 yrkandena 1 och 2 och1994/95:Ub57 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört,2. Avgift för prövning (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet har" och slutar med "motionen avslås"bort ha följande lydelse:Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen avseratt ge rätt till avgiftsfri prövning för elever som inte haruppnått kursplanens mål för det nionde skolåret i grundskolanoch för elever som inte har blivit godkända på en kurs igymnasieskolan. Regeringen informerar om att den även i andrafall överväger åtgärder för att göra möjligheterna att delta iprövningar mer ekonomiskt jämlika, genom att t.ex. maximeraavgiftens storlek.Utskottet vill emellertid ta ytterligare ett steg ochinstämmer därmed i vad motionärerna har anfört om att avgifterför prövningar bör slopas helt. Skolan bör uppmuntra elevernatill att fördjupa sina kunskaper och till att fortsätta sinastudier. Elever som har ambitioner att förbättra sina kunskaperoch som vill satsa på vidare studier skall inte mötas avekonomiska hinder. Enligt utskottets mening är det principielltviktigt att alla elever oavsett ekonomisk ställning har sammamöjligheter.Vad utskottet har anfört om avgiftsfria prövningar börriksdagen med bifall till motion 1994/95:Ub52 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:3. beträffande avgift för prövningatt med bifall till motion 1994/95:Ub52 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört omslopande av avgift för prövning,3. Begreppen studieförberedande och yrkesförberedande(mom. 4)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet konstaterar" och på s. 8 slutar med"yrkande 6" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att alla nationella ochspecialutformade program innehåller en kärna avstudieförberedande ämnen och alla programmen ger också allmänbehörighet till högskolestudier. De nationella programmen ärdock konstruerade så att vissa program är inriktade på att iförsta hand vara studieförberedande, medan andra program läggerstörre vikt vid förberedelser inom särskilda yrkesområden.Elever som har genomgått program som i första hand äryrkesförberedande måste komplettera sina kunskaper för attklara studierna vid många av högskoleutbildningarna. Det finnsenligt utskottets mening en ökad risk för att elever väljer feli förhållande till sina önskemål vad gäller vidare studier, ombenämningarna studieförberedande resp. yrkesförberedande tasbort.Utskottet vill också peka på att det finns en risk för att deyrkesförberedande utbildningarna nedvärderas, om begreppenstudieförberedande och yrkesförberedande tas bort urgymnasieförordningen. Det är enligt utskottets mening viktigtatt det klart framgår att dessa utbildningar förutom denallmänna behörigheten till högskolestudier ger en yrkesinriktadgymnasieutbildning. Det finns enligt utskottet inte någonanledning att ta bort benämningarna studieförberedande resp.yrkesförberedande. Utskottet föreslår därför att medbifall till motionerna 1994/95:Ub54 yrkande 4 och 1994/95:Ub55yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört om begreppen studieförberedande ochyrkesförberedande.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:4. beträffande begreppen studieförberedande ochyrkesförberedandeatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub54 yrkande4 och 1994/95:Ub55 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört,4. Svenska som andraspråk (mom. 5)(), (), (), UlfMelin (m), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "alla skolformer" bortha följande lydelse:Språkfärdighetsnivån hos många barn och ungdomar iinvandrartäta områden är oroväckande låg och tenderar attsjunka. Utskottet anser det därför angeläget att kraftfullainsatser görs i svenskundervisningen.Utskottet erinrar om att enligt de nya läroplanerna, Lpo 94och Lpf 94, skall kursplanerna ange mål och riktlinjer förundervisningen, men inte hur undervisningen skall organiseras.Utskottet vill också framhålla att den nya läroplanen förgrundskolan stärkte skolans och kommunernas ansvar för att allaelever i skall föras fram till godkända kunskaper isvenska. har beslutat om behörighetskrav i svenskamotsvarande betyget Godkänd för studier på alla nationellaprogram fr.o.m. /99 (bet. 1993/94:UbU2 s. 28).Eleverna och deras föräldrar skall kunna kräva att skolan tarsitt ansvar och ger dem den undervisning som erfordras. Denundervisning som lärarna i svenska som andraspråk bedriver ärdärvid av central betydelse. Den nya läroplanen för (Lpo 94) införs fr.o.m. . Enligt utskottetsmening finns det därför inte underlag för att dra de slutsatsersom regeringen gör. Utskottet anser således i likhet medmotionärerna att det skall vara en kursplan i ämnet svenska.Samma mål för undervisningen skall gälla för alla elever. Detfinns enligt utskottet anledning att noga följa effekterna avde nya kursplanerna i ämnet svenska. Som utskottet harpåpekat gäller som behörighetskrav för studier på nationellaprogram fr.o.m. /99 betyget Godkänd i svenska.Elever som saknar tillräckliga kunskaper i svenska skall gesindividuellt studieprogram där undervisning i svenska somandraspråk kan vara en viktig del. Det vore naturligt attSkolverket får i uppdrag att utarbeta kommentarmaterial tillstöd för undervisningen.Med hänvisning till vad utskottet har anfört bör riksdagenmed bifall till motionerna 1994/95:Ub53 yrkande 2, 1994/95:Ub54yrkandena 1 (delvis) och 6, 1994/95:Ub55 yrkande 3 och1994/95:Ub57 yrkandena 2 och 3, med anledning av motion1994/95:Ub54 yrkande 5 och med avslag på regeringens förslag inu berört hänseende som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet har anfört om svenska som andraspråk.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:5. beträffande svenska som andraspråkatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub53 yrkande2, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis) och 6, 1994/95:Ub55yrkande 3 och 1994/95:Ub57 yrkandena 2 och 3, med anledning avmotion 1994/95:Ub54 yrkande 5 och med avslag på regeringensförslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört,5. Svenska som andraspråk såsom kärnämne (mom. 6)Vid avslag på reservation 4Beatrice (), (), (), UlfMelin (m), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Utskottet delar" och på s. 10 slutar med "tillskollagen" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att regeringensförslag att göra svenska som andraspråk i gymnasieskolan tillkärnämne riskerar att permanenta de stora problem med svenskaspråket som många invandrarelever har. Inte minst av betygsskälkan dessa elever lockas att delta i undervisningen i svenskasom andraspråk, trots att de kan klara och skulle utvecklas avatt läsa svenska. Enligt utskottets mening bör svenska somandraspråk i stället erbjudas som ett alternativ inom ramen förelevernas egna val. Därigenom skapas möjligheter för elever medannat hemspråk än svenska att få den särskilda stimulans ispråkinlärningen som de kan behöva. Utskottet anser att ocksåen andra variant på den nationella kursen i svenska someleverna kan välja och kommuner och landsting skall erbjuda(prop. 1992/93:250 s. 50) bör utarbetas för att stödjainvandrarelevernas förkovran i att tala och skriva svenska.Skolverket bör av regeringen få i uppdrag att utarbetakursplaner för dels svenska som tillvalsämne, dels en variantav den nationella kursen i svenska.Utskottet vill när det gäller frågan om allmän behörighetframhålla att den måste ha samma innebörd för studerande medinvandrarbakgrund som för andra högskolestuderande.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anfördaregeringens förslag att göra svenska som andraspråk till egetämne och till kärnämne i gymnasieskolan och tillstyrker därmedmotionerna 1994/95:Ub53 yrkande 3, 1994/95:Ub54 yrkandena 1(delvis), 7 och 8 och 1994/95:Ub55 yrkandena 4 och 5.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:6. beträffande svenska som andraspråk såsom kärnämneatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub53 yrkande3, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 7 och 8, 1994/95:Ub55yrkandena 4 och 5 och med avslag på regeringens förslag omändring i lagen (1995:356) om ändring i skollagen som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört.Regeringens lagförslagFörslag tillLag om ändring i skollagen (1985:1100) 1 Lagen omtryckt 1991:1111.2 Senaste lydelse 1992:232.Regeringens lagförslagFörslag tillLag om ändring i lagen (1995:356) om ändring i skollagen(1985:1100)Bilaga 2Härigenom föreskrivs att bilaga 2 till lagen (1995:356) omändring i skollagen (1985:1100)3 skall ha följandelydelse.3 Lagen omtryckt 1991:1111.4 Lydelse enligt 1995:356.