bet · GI01UbU15 · 1995-05-04 00:00:00 — att beslutar att, inom föreslagen ram, anvisamedel för ytterligare platser inom humaniora, samhällsvetenskapoch juridik till ,2. att beslutar att, inom föreslagen ram, anvisamedel till platser för aspirantutbildning för invandrare medakademisk utbildning till /95:Ub17 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utbildningsplatserna kan övergåtill andra studerande än dem som uppbär vuxenstudiestöd,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildningarna,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flera antagningstillfällen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning och utvärdering,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om positiv särbehandling avunderrepresenterat kön.1994/95:Ub18 av tredje vice talman ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att omfördela ytterligare 590 platserinom humaniora, samhällsvetenskap och juridik till Högskolan iHalmstad,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att omfördela 90aspirantutbildningsplatser till /95:Ub19 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurstilldelning till grundläggandehögskoleutbildning,4. att beslutar att antalet basårsplatser skallvara 1 500, i enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:Ub20 av andre vice talman och () vari yrkas1. att för beslutar fördela resurserför 300 platser inom humanistiska, samhällsvetenskapliga ochjuridiska utbildningar utöver regeringens förslag,2. att för beslutar fördela resurserför språkplatser till i enlighet med vad imotionen anförts.1994/95:Ub21 av m.fl. (c) vari yrkas3. att beslutar om fördelning av resurser för 3000 utbildningsplatser inom de naturvetenskapliga och tekniskautbildningsområdena i enlighet med de principer som i motionenangetts,4. att beslutar om fördelning av resurser för 6000 utbildningsplatser inom de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga utbildningsområdena i enlighet med deprinciper som i motionen angetts,5. att beslutar om fördelning av resurser språkplatser och fördelning av resurser för särskildaåtgärder i enlighet med de principer som i motionen angetts,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sommaruniversitet/sommarhögskola.1994/95:Ub22 av och () variyrkas1. att avslår propositionens förslag att inrätta9 000 platser inom naturvetenskaplig och teknisk utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare 1 500 årsstudieplatserinom naturvetenskaplig och teknisk utbildning fr.o.m. hösten1995,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om 4 000 platser inom humanistisk,samhällsvetenskaplig och juridisk utbildning även för vt 1996och ht 1996,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att 20 000 sommaruniversitetsplatserskall inrättas resp. 1996,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om basårsutbildningen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aspirantutbildning ochcollegeår/basår för invandrarstudenter.1994/95:Ub23 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att, inom föreslagen ram, tilldelaMitthögskolan 30 platser ht 1995, 10 platser vt 1996 och 30platser ht 1996 av språkutbildningsplatserna.1994/95:Ub24 av m.fl. (kds) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringens förslag omtillfälliga utbildningssatsningar bör omvandlas till enpermanent utbyggnad av högskolan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sommaruniversitetsplatser.1994/95:Ub25 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omplatstilldelning till Stiftelsen /95:Ub26 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom NT-området vid /95:Ub27 av och () variyrkas att beslutar att till högskolaanvisa resurser för 450 platser till sommarhögskola 1995.1994/95:Ub28 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en noggrann genomgång av varjehögskolas förutsättningar, behov och förmåga vid fördelning avde nya högskoleplatserna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fler platser inom samhällsvetenskapoch humaniora till /,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fort- och vidareutbildningen vidHögskolan i /Uddevalla.1994/95:Ub29 av () vari yrkas attriksdagen beslutar fördela de nya platserna inom humaniora,samhällsvetenskap och juridik så att 250 nya platser.1994/95:Ub30 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat antal utbildningsplatser tillHögskolan i . InledningUtskottet behandlar i detta betänkande samtliga regeringensförslag i budgetpropositionen om anslag till högre utbildningoch forskning för det förlängda /96 (perioden 1juli 1995--). Regeringens förslag innefattarbl.a. en rad särskilda åtgärder för att temporärt ökaomfattningen av den grundläggande högskoleutbildningen, vilkafinansieras genom överföring av medel förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. I proposition 1994/95:139,som förelades , återkom regeringen med merpreciserade förslag om användningen av dessa senare medel.Utskottet behandlar även denna proposition i betänkandet. Dedelar av budgetpropositionen som gäller förslag om en nyhögskola i södra delen av , utvidgning av rättenatt inrätta professurer samt studiefinansieringen fördoktorander behandlas i utskottets betänkanden /95:UbU11,1994/95:UbU12 resp. 1994/95:UbU13.I betänkandet behandlas också ett stort antal motioner sominte direkt avser anslagen eller regeringens förslag i övrigt.Det gäller frågor om informationsteknik, distansutbildning,kompetensutveckling, förslag till uttalanden av omfortsatta satsningar på de mindre och medelstora högskolornaetc. Dessa förslag tas upp, innan utskottet kommer in påregeringens förslag om särskilda åtgärder och i motionerframförda synpunkter på dessa. Därefter tar utskottet ställningtill de föreslagna besparingarna, vissa andra förslag medanknytning till anslagen samt slutligen alla anslagen underlittera C Universitet och högskolor m.m.I den senare delen av betänkandet behandlas regeringensförslag under littera D Nationella och internationellaforskningsresurser samt anslaget Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område under littera F. Inledningsvistas regeringens förslag till besparingar inom området upp,därefter mer allmänt hållna motioner som rör t.ex.forskningspolitiken. Slutligen behandlas anslagen.1. Informationsteknik och distansutbildningModerata samlingspartiet föreslår i motion 1994/95:Ub903yrkandena 1 och 2 att hos regeringen skall begäraförslag till dels ett program för en bred användning avinformationsteknik i enlighet med de rekommendationer sompresenterades i Vingar åt människans förmåga (SOU 1994:118),dels ett program för informationsteknikens användning i skolanoch den högre utbildningen. Motionärerna anför att Sverigemåste ha de högsta ambitioner när det gäller att dra nytta avden nya tekniken för varje människas och hela samhälletsutveckling. måste , enligt motionärerna,tillhöra den globala utvecklingens absoluta spjutspetsar närdet gäller varje del av utnyttjandet av informationstekniken.För skola och högre utbildning betonar motionärerna bl.a.vikten av att bygga ut skoldatanätet, förnya skolansundervisningsmiljö och utveckla villkoren fördistansutbildning.I samma motion yrkande 7 begärs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avåtgärder i syfte att främja en ökad kunskapsöverföring mellanuniversitet, högskolor och företag. Motionärerna betonar attuniversitet och högskolor bör ställa sina kunskaper inominformationsteknik till förfogande för företagen. De bör vidareha de högsta ambitioner i fråga om deltagande i EU-nät föreuropeiska forskningsinstitutioner.Utskottet vill med anledning av yrkandena anföra följande.Direktiv för Kommissionen för att främja en bred användningav informationsteknik fastställdes vid regeringssammanträde den19 . Dessa innebär att kommissionen skall vararådgivande till regeringen i övergripande och strategiskafrågor inom informationsteknikens område. Den skall vidare varapådrivande och kunskapsspridande i fråga ominformationsteknikens möjligheter i samhällsutvecklingen.Kommissionen skall bl.a. lämna förslag till åtgärder somfrämjar användningen av informationsteknik med särskildinriktning på företagande och arbetsliv samt utbildning ochkompetensutveckling. Vidare har ett Ungdomens IT-råd inrättatsmed uppgift att främja barns och ungdomars användning avinformationsteknik.Utskottet delar motionärernas uppfattning om betydelsen avsatsningar på informationsteknikens område. I direktiven tillIT-kommissionen anförs att regeringen har ett särskilt ansvarför att utvecklingen inom informationstekniken tas till varasom en positiv kraft i samhällsutvecklingen. Regeringen avseratt ge åtgärder som främjar en bred användning avinformationsteknik hög prioritet. Till kommissionens uppgifterhör att initiera pilotprojekt, lämna nya förslag tillanvändning av de medel som förvaltas av Stiftelsen förkunskaps- och kompetensutveckling, föreslå åtgärder ochsamverka med myndigheter och organisationer samt ha kontakt meddet arbete som kommer att bedrivas med att ta fram program inomramen för EU:s strukturfonder.IT-kommissionen skall bl.a. presentera förslag som rörutveckling av företagandet och företagandets villkor samtanalysera behovet av tillämpad forskning och utveckling kringolika typer av IT-användning såsom distansarbete, industrielldesign, nya samverkansformer mellan företag samtprogramvaruteknik. Vidare betonas i direktiven att kommissionenskall uppmärksamma utvecklingen inom EU.Inte heller beträffande kunskapsöverföring mellanuniversitet, högskolor och företag såvitt avser IT harutskottet någon annan uppfattning än motionärerna. Utskottethar i andra sammanhang gett uttryck för hur viktigtkunskapsutbytet är mellan universitet, högskolor och företag(bet. 1993/94:UbU12 s. 22). Det bör dock i första hand ankommapå dessa att ta initiativ som främjar såväl universitet ochhögskolor som näringslivet i detta hänseende.Utskottet som inte har något att erinra mot syftet medförevarande yrkanden anser inte att nu behöver uttalasig i frågan. bör med hänvisning till det anfördasålunda avslå motion 1994/95:Ub903 yrkandena 1, 2 och 7.I motion 1994/95:Ub711 (fp) yrkande 1 söker motionärernariksdagens stöd för ett program för bredare spridning ochanvändning av modern informationsteknik i , som harutarbetats av båda länsstyrelserna, och välkomnar lokala och regionala initiativ i syfteatt öka användningen av IT. Utskottet hänvisar till vad ovananförts om betydelsen av IT-satsningar. Någon särskild åtgärdfrån sida med anledning av motionen anser utskottetinte påkallad, varför motionen bör avslås.Ett led i folkbildningen för IT, dvs. att skapa allmäntillgång till informationsteknik, kan vara att installeradatorer på alla allmänna bibliotek, framhålls det i motion1994/95:T236 (s) yrkande 2. Detta skulle ge många människormöjlighet att komma i kontakt med och kunna hanterainformationstekniken. bör, enligt motionärerna,varje skola och bibliotek vara anslutet till Internet.I regeringens direktiv till anförs att det ärviktigt att skapa förutsättningar för en likvärdig tillgångtill informationsteknik och att det är angeläget attsäkerställa likvärdiga villkor över hela landet när det gällertillgång till modern data- och telekommunikation. Vidareframhålls att en ökad tillgänglighet till databaser och datanätär väsentlig inom folkbiblioteken.Med hänvisning till vad regeringen anför i direktivenavstyrker utskottet yrkandet.I samma motion, 1994/95:T236 (s), yrkande 4 anförs att varjeklassrum bör vara utrustat med dator och att det bör utredas omstaten via CSN kan ge möjlighet till ett lån för inköp avdatorutrustning.Utskottet är inte berett att i detta sammanhang föreslååtgärder i enlighet med motionärernas förslag, varför yrkandetbör avslås.IT i skolanI den moderata partimotionen 1994/95:Ub901 yrkande 23framförs att hos regeringen bör begära förslag ominsatser för att påskynda arbetet med ny informationsteknik iskolväsendet. Motionärerna anför bl.a. att den borgerligaregeringens föreslog en nationell aktion och ensatsning motsvarande nästan för att drivapå utvecklingen i det svenska skolväsendet. Även Centerpartietsmotion 1994/95:Ub304 yrkande 6 förespråkar en fortsättning avIT-kommissionens arbete för att ge skolan förutsättningar föratt utveckla datoranvändningen.Folkpartiet betonar i motion 1994/95:K810 yrkande 2 vikten avutbildnings- och utrustningssatsningar i skolorna. Motionärernaanför att bör verka för att resurser avsätts förlärarutbildning på alla nivåer avseende kvalificerad användningav informationsteknik i undervisningen, att satsning påundervisningsmedel bör genomföras och att internationellapedagogiska erfarenheter bör samlas in. I motion 1994/95:Ub315(fp) yrkande 3 vidareutvecklas vad en IT-satsning i skolan börinnehålla. Den bör sikta på att alla elever skall ha tillgångtill datorer, att flickorna bör arbeta med datorer i särskildagrupper, att lärarna bör få fortbildning och att kommunerna börta upp satsningen på informationsteknik i sina skolplaner.Behovet av fortbildning för lärarna tas också upp i motion1994/95:K811 (kds) yrkande 1. Motionären anser att varje skolaoch kommun bör upprätta en strategi för hur datorer skallutnyttjas i undervisningen.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten avIT-satsningar inom utbildningsväsendet. Skolan spelar enavgörande roll när det gäller att skapa förutsättningar för enlikvärdig tillgång till informationsteknik. Regeringen har iaugusti 1992 uppdragit åt att ansvara förutvecklingen och genomförandet av den nationella datapolitikenpå skolområdet. Det innefattar både det nationellautvecklingsarbetet och det internationella samarbetet. Iuppdraget har regeringen uppmärksammat såväl elevernas somlärarnas datoranvändning, dataläromedel, nordiskt samarbetesamt uppföljning och utvärdering. har regeringenuppdragit åt att svara för utveckling och drift avdet svenska skoldatanätet och att medverka i arbetet med attutveckla det nordiska skoldatanätet, som skall vara anslutettill Internet.Utskottet vill också erinra om den översyn avlärarutbildningen och fortbildningsverksamheten som regeringenaviserar i årets budgetproposition (s. 30). Utskottet utgårfrån att även IT-frågorna kommer att ägnas stor uppmärksamhet.I sammanhanget vill utskottet även påminna om den kommitté omdet inre arbetet i skolan (dir. 1995:19) som harstartat sitt arbete. Det bör kunna förutsättas att kommitténiakttar utvecklingen och stöttar skolans personal när detgäller krav på skolan som följer av att somliga elever redantidigt har skaffat sig mer omfattande kunskaper i IT än sinakamrater och lärare.Med hänvisning till vad som anförts ovan föreslår utskottetatt motionsyrkandena om IT i skolan avslås, nämligen1994/95:Ub304 yrkande 6, 1994/95:Ub315 yrkande 3, 1994/95:Ub901yrkande 23, 1994/95:K810 yrkande 2 samt 1994/95:K811 yrkande 1.DistansutbildningRegeringen avser att tillsätta en kommitté med uppgift attanalysera, stödja och utvärdera förslag som föreligger inomdistansutbildningsområdet (budgetprop. s. 100). I uppdragetskall ingå att finna olika metoder för distansutbildning samtatt bedriva försöksverksamhet. Målet för kommittén är att finnaen samlad strategi för distansutbildning i landet inomhögskoleområdet och vuxenutbildning i övrigt. Möjligheterna börockså prövas att skapa förutsättningar för "ett öppet svensktfolkuniversitet" med ett brett utbildningsutbud som når mångamänniskor.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag till ett systemför öppen högre distansutbildning, anser i sinpartimotion 1994/95:Ub903 yrkande 3. De föreslår att det öppnauniversitetet skall bildas. Denna organisations uppgift skallvara att koordinera universitetens och högskolornasinformationstekniskt baserade distansutbud.I motion 1994/95:Ub624 yrkande 32 framhållermotionärerna det angelägna i att pröva distansundervisningensmöjligheter mot bakgrund av ny teknik. Fler kurser inomhögskolan bör ges med hjälp av informationstekniken och dettabör följas upp av den aviserade kommittén. Likaså betonas imotion 1994/95:A466 (m) yrkande 11 att utveckling avdistansutbildning med hjälp av informationsteknik är angelägen.I motion 1994/95:Ub682 (s) yrkande 1 hävdar motionärerna attdet nu är tid att snabbt få i gång verksamhet inomdistansområdet och att den planerade kommitténs arbete inte fårförsena genomförandet. Frågan om bildandet av ett öppet svensktfolkuniversitet tas också upp i motionen. Motionärerna betonaratt distansutbildning hos de traditionellautbildningsanordnarna ger högre genomströmning och bättrekvalitet. De anser därför att man bör utnyttja befintligaresurser i form av den erfarenhet och kompetens som finns vidde universitet och högskolor som har arbetat meddistansutbildningsfrågor (yrkande 2).Utskottet vill i likhet med motionärerna understryka att detär angeläget att utveckla distansutbildningen med hjälp avinformationsteknik. Via datanätverk och andra former avkommunikationsteknik kan geografiska, sociala och kulturellagränser överskridas. Utskottet utgår från att den av regeringenplanerade distansutbildningskommittén inte enbart kommer attuppmärksamma de möjligheter som finns med modern teknik utanäven ägna stor uppmärksamhet åt metodiska och pedagogiskafrågor inom distansområdet. Utskottet förutsätter vidare attkommitténs arbete inte får medföra att angelägna satsningarinom området försenas. Utskottet utgår även från att kommitténkommer att beakta och värdera de erfarenheter avdistansutbildning som finns vid svenska universitet ochhögskolor.Med hänvisning till det ovan anförda och till att regeringenkommer att tillsätta en kommitté för distansutbildningavstyrker utskottet motionerna 1994/95:Ub624 yrkande 32,1994/95:Ub682, 1994/95:Ub903 yrkande 3 och 1994/95:A466 yrkande11.I tre motioner behandlas frågor om stöd i olika former förstudiecentra eller lärcentra. Enligt motion 1994/95:Ub672(fp) bör medel omfördelas till , högskolan iLuleå och för decentraliserad utbildning vidstudiecentra inom regionen. Behovet av en översyn av denframtida finansieringen av lokala högskoleutbildningaraktualiseras i motion 1994/95:Ub639 (s). Det är orimligt, menarmotionären, att glesbygdskommunerna får stå för kostnaderna förlärcentra, medan högskolekommunerna inte har motsvarandekostnader. I motion 1994/95:Ub704 (s) framhåller motionärernabehovet av att inom ramen för den framtida utvecklingen avhögskole- och vuxenutbildning stimulera utvecklingen av s.k.lärcentra och hänvisar till satsningar i ochVästmanlands län.Utskottet har inget att erinra mot vad i motionerna anförs ombetydelsen av studiecentra eller lärcentra inomvuxenutbildningen. Utskottet vill i sammanhanget hänvisa tilldet som anförs i budgetpropositionen om lokala kunskapscentra(s. 99). En viktig funktion för dem, menar regeringen, är attstimulera rekryteringen till högre utbildning och bidra tillökad samverkan med näringslivet och med den gemensamma sektorni den återkommande utbildningen. En slutrapport är underutarbetande från en särskild arbetsgrupp med uppgift attstimulera utvecklingen av kunskapscentra. När denna föreliggeravser regeringen att överväga behovet av åtgärder.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna1994/95:Ub639, 1994/95:Ub672 och 1994/95:Ub704.Regeringen bör återkomma med förslag om ettdistansinstitut i , föreslås i motion1994/95:Ub626 (c) yrkande 3. Bakgrunden är beslutvåren om som lokaliseringsort för ett eventuelltframtida resurscentrum för distansutbildning.Utskottet behandlade frågan om ett distansinstitut senastunder föregående (bet. 1993/94:UbU14 s. 5 f.).Utskottet erinrade om att en särskild utredare i betänkandetKunskapens krona (SOU 1993:23) föreslagit ett friståendeinstitut med uppgift att främja en vidgad användning avdistansmetoder inom all utbildning oberoende avutbildningsgivare och utbildningsnivå och noterade attregeringen inte fört fram förslaget till . Utskottetanförde att erfarenhetsutbyte och kompetensspridning mellanmånga aktörer ger goda förutsättningar för en utveckling avdistansutbildningen.Utskottet har tidigare under innevarande (bet.1994/95:UbU10 s. 44) med hänvisning till kommandeberedningsarbete avstyrkt en motion som gäller Statens skolaför vuxna i som statligt distanscentrum.Enligt utskottets mening är det nu viktigt att finna ensamlad strategi för distansutbildningen i landet både inomhögskoleområdet och inom vuxenutbildningen i övrigt. Deorganisatoriska frågorna måste behandlas utifrån etthelhetsperspektiv på distansutbildning. Med hänvisning till detanförda och mot bakgrund av att regeringen skall tillsätta endistansutbildningskommitté bör yrkandet avslås.2. Utveckling av universitet och högskolor, m.m.Kompetensutveckling, m.m.En systematisk kunskapsuppbyggnad är viktig för Sverigesutveckling . Det betonar i sin partimotion1994/95:A215 och föreslår i yrkande 8 att hosregeringen skall begära en plan för den långsiktiga kunskaps-och kompetensutvecklingen. Den förra regeringen initieradeett brett kompetensprojekt benämnt Agenda 2000 -- kunskap ochkompetens för nästa århundrade. I den etappredovisning somgjordes angavs långsiktiga, angelägna mål, somkrävde förstärkning inom fem områden. Det gällde längreakademiska utbildningar, eftergymnasial utbildning avteoretisk/praktisk karaktär, vuxenutbildning i kärnämnen,forskarutbildning samt kontinuerlig kompetensutveckling. Somkonkreta mål angavs bl.a. att av arbetskraften senast år2020 skall ha en utbildning motsvarande högreutbildning och att skall ha en kortare eftergymnasialutbildning, att antalet doktorsexamina skall fördubblas under1990-talet och att antalet vetenskapligt meriterade anställda inäringslivet skall mer än fördubblas. Även isin partimotion 1994/95:Ub901 yrkande 1 understrykerModeraterna att en konsekvent och långsiktig utbildnings- ochforskningspolitik krävs för den fortsatta förnyelsen avutbildningsväsendet. Kvaliteten måste hävdas på alla nivåer.Även utskottet vill understryka vikten av långsiktigkunskapsuppbyggnad. I budgetpropositionen betonas behovet av enbred medborgerlig bildning och utbildning som avgörande fördemokratin och för våra gemensamma ansträngningar att stärkaproduktionsförmågan och minska arbetslösheten.Utbildningssamhällets alla resurser måste mobiliseras för attåstadkomma ett nödvändigt nationellt kunskapslyft. Regeringensutbildningspolitik syftar till att öka människors möjlighetertill utbildning. För varje människa, anför regeringen, gerutbildning ökade möjligheter att påverka den egnalivssituationen, såväl i som utanför arbetslivet. Det är enprocess som frilägger nya sammanhang, ökar valfriheten och gernya livsperspektiv.De flesta delarna av utbildningssystemet berörs av satsningari årets budgetproposition, i vissa fall med långsiktigaeffekter. Utskottet kommer i det följande att ta ställning rad förslag såväl framförda motionsledes som framlagda avregeringen, vilka tar sikte på utbyggnad av den högreutbildningen. Motsvarande förslag avseende ungdomsskolan ochden kommunala vuxenutbildningen har utskottet behandlat i sittbetänkande 1994/95:UbU10. Utskottet anser att syftet medmotionärernas önskemål om långsiktig kunskaps- ochkompetensutveckling blir tillgodosett genom de åtgärder somregeringen har att vidta efter beslut i de frågorsom i nu berört sammanhang är aktuella.