bet · GI01UU16 · 1995-04-06 00:00:00 — Denna prioritering avstabilitet före demokrati vilade dessutom på den felaktigaföreställningen att de östeuropeiska regimerna trots allt hadenågon form av folklig legitimitet och att systemskillnadernamellan väst och öst i grunden skulle förbli bestående. Mångaregeringar i väst klamrade sig därför i det längsta fast vidpolitiker som Gierek och och höll in i det sistademokratiska rörelser som Solidaritet och de baltiskafolkfronterna på armlängds avstånd.Denna hållning till regimerna i öst kan inte ensidigtförknippas med socialdemokratiska partier och politiker i västutan fanns i de flesta europeiskapolitiska partier. Såväl reservationen (m) som utskottetsmajoritetstext är därför otillfredsställande, men eftersomfrågan inte berörts i liberalernas egen motionavstår vi från att göra en egen reservation på denna punkt.Sammanställning av i motionerna förekommande beloppsyrkanden yttrande1994/95:JoU4yBilaga 2Sveriges samarbete med Central- och ÖsteuropaTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat beredajordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1994/95:160 om samarbete med Central- och Östeuropajämte motioner.Jordbruksutskottets yttrande avser i huvudsak de delar avavsnitt 7 i propositionen som berör miljöinsatser i Central-och jämte hithörande anslagsfrågor. Utskottetöverlämnar till utrikesutskottet några motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om miljöinsatser i ochBarentsregionen. Såvitt avser följdmotionerna yttrar sigjordbruksutskottet över motionerna U26, U27, U30, U31, U32 ochU33 i nedan angivna delar.PropositionenI propositionen föreslås ett nytt program för Sverigessamarbete med , omfattande budgetåren1995/96, 1997 och 1998. föreslår regeringen atttotalt ställs till förfogande. Ipropositionen redovisas bl.a. regeringens överväganden om detfortsatta östsamarbetets inriktning och utformning. Till grundhärför ligger den översyn som avutvecklingssamarbete utfört i enlighet med önskemål(Ds 1994:134, samarbete med ).Regeringen ställer upp fyra mål för samarbetet:främja en säkerhetsgemenskapfördjupa demokratins kulturstödja en socialt hållbar ekonomisk omvandlingstödja en miljömässigt hållbar utveckling.I avsnitt 7 (s. 59 f.) redovisar regeringen utförligt måletavseende en miljömässigt hållbar utveckling. Målet förmiljöinsatser i skall vara att stödjamiljösamarbete och åtgärder för att bevara och förbättra miljön,särskilt i och kring Östersjön.Förvaltningsstöd, institutionsuppbyggnad och katalytiskt stödtill investeringar på koncessionella villkor inom ramen förÖstersjöprogrammet är centrala inslag i öststödet.Kärnsäkerhetshöjande åtgärder i , kärnämneskontroll ochstrålskyddssamarbete är ett väsentligt svenskt intresse.Insatser på dessa områden skall fortsätta på en hög nivå.I avsnitt 11 Anslagsfrågor för /96 föreslårregeringen ett nytt anslag till Samarbete med Central- ochÖsteuropa under tredje huvudtiteln (G 1). Av totala anslaget,, skall avsemiljöinsatser.MotionernaMotioner med anledning av propositionen1994/95:U26 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att till samarbete med /96 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,1994/95:U27 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioritering av demokrati- ochmiljösatsningar vid eventuella framtida utökningar avanslagsramen för samarbete med länderna i Öst- ochCentraleuropa.1994/95:U30 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om satsning på miljö och kärnsäkerhet,10. att beslutar att för miljösamarbete anslå205 för /96 i enlighet med vad somanförts i motionen,1994/95:U31 av m.fl. (kds) vari yrkas10. att beslutar att skall stödjamiljöinvesteringar i genom Ecofund och s.k.debt-for-environment swaps, dvs. skuldavskrivning i utbyte motatt satsar motsvarande summa i miljöprojekt,13. att för miljöinsatser i (G 1)beslutar anslå utöver regeringens samladeförslag,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att framtida satsningar påva-infrastruktur i i ökad utsträckning inriktaspå kretsloppsbaserade lösningar där urin och fekalier kan bli enresurs i ett miljöanpassat jordbruk,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen till återkommermed ett förslag till hur kan bidra till utvecklandet aven miljöanpassad infrastruktur i de baltiska staterna.1994/95:U32 av m.fl. (c) vari yrkas2. att beslutar att till Miljöinsatser i Central-och /96 anvisa ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillsättandet av en kommission för attutarbeta förslag till program för miljöinsatser i Central- ochÖsteuropa perioden --1999,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sammanhållande ansvar förMiljödepartementet när det gäller miljöinsatser inärområdet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en garantiram för miljölån vid Nordiskainvesteringsbanken,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en särskild facilitet för mjukfinansiering knuten till NIB/NEFCO,1994/95:U33 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag om ytterligareåtgärder för att miljösanera Östersjön.Motioner som överlämnas av jordbruksutskottet1994/95:Jo604 av m.fl. (kds) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en effektivitetsutredning vad avsersatsningarna i åtgärder för en renare ,1994/95:Jo615 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till Barentsregionen.1994/95:Jo664 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär en långsiktig plan förrestaureringen av ,1994/95:Jo671 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för ett renare Östersjön.UtskottetInledningUtskottet erinrar om att regeringen i skrivelse1993/94:252 redovisade det statliga finansiella stöd och övrigtbistånd på miljöområdet som hade lämnats till länderna iCentral- och budgetåren 1990/91--1993/94. Skrivelsenbehandlades i utskottets betänkande 1994/95:JoU4.Utrikesutskottet avgav yttrande över skrivelsen.Anslag till miljöinsatser i har tidigareanvisats under fjortonde huvudtiteln. För innevarande budgetårhar anvisats ett reservationsanslag på (1993/94:JoU15). Anslaget är uppdelat på fem anslagsposter,varav åtgärdsprogrammet för omfattar den största om126 300 000 kr.I årets budgetbetänkande angående fjortonde huvudtitelnbehandlar utskottet bl.a. motioner med yrkanden att anslagettill miljöinsatser i även ifortsättningen skall föras upp under denna huvudtitel(1994/95:JoU14). Utskottet avstyrker dessa motioner.En miljömässigt hållbar utvecklingPropositionenRegeringen anför i avsnitt 7 (s. 59 f.) att miljösituationen iCentral- och i många avseenden kan karaktäriseras somi det närmaste katastrofal. På grund av planekonomins systemfelhar år av misshushållning resulterat i en omfattande utarmningav den fysiska miljön. bör dock noteras att mångaviktiga naturområden och våtmarker förblivit orörda, till gagnför djurliv och flora.Miljöfrågorna har från första början getts högsta prioritet iSveriges östsamarbete. var pådrivande i att lyfta frambetydelsen av åtgärder för att förhindra ytterligaremiljöförstöring. och statsministrar vartillsammans initiativtagare till konferensen i år 1990som har resulterat i ett åtgärdsprogram för . På etttidigt stadium uppmärksammades också de internationellafinansieringsinstitutionerna såsom , , NIB ochEIB på behov av miljöinsatser.De ovannämnda institutionerna deltog som aktivasamarbetspartners i en resursmobiliseringskonferens i iPolen där samtliga bilaterala och multilaterala insatserredovisades. En deklaration antogs där länderna runt Östersjönrekommenderas att bl.a. använda avgifter för att begränsamiljöskadliga utsläpp. Vidare skall enligt deklarationen olikafinansieringslösningar användas på effektivast möjliga sätt, ochgåvor och annat finansiellt stöd skall ställas till förfogandeför bl.a. projektförberedelser.Inom ramen för den s.k. Environment for Europe-processen hållsregelbundna miljöministerkonferenser. Vid dessa konferenser harmiljöfrågorna i alltmer kommit i fokus.Vid den senaste ministerkonferensen antogsprinciperna för ett miljöaktionsprogram för Central- ochÖsteuropa. Programmet innehåller riktlinjer för politiskareformer, institutionella åtgärder och miljöinvesteringar. Nästaeuropeiska miljöministerkonferens kommer att äga rum i ioktober 1995. Vid konferensen kommer miljöfrågorna i Central-och att vara ett centralt tema liksom finansieringenav miljöåtgärder och investeringar.Åtgärder i måste enligt regeringenriktas såväl mot lokala hälsorelaterade problem som motgränsöverskridande föroreningar. En stor del av det svenskastödet går till investeringsinsatser. I de berörda ländernafinns betydande områden med höga naturvårdsvärden även i etteuropeiskt perspektiv. Det är angeläget att åtgärder i storutsträckning även avser bevarande av den biologiska mångfalden.För miljö- och kärnsäkerhetsinsatser i Central- och Östeuropahar anvisats under åren1990/91--1994/95. Ett flertal myndigheter och institutioner iSverige har inom sitt kompetensområde erhållit särskilda medelför miljöstöd. Hit hör t.ex. , ,, ochStatens naturvårdsverk.Av de medel BITS disponerar för stöd till Central- ochÖsteuropa för samtliga sektorer beräknas att medel istorleksordningen använts för miljöinsatsereller insatser som har en påtagligt positiv miljöeffekt.Härutöver har BITS erhållit för insatserinom åtgärdsprogrammet i . För investeringar i devärsta föroreningskällorna i åtgärdsprogrammet för haranslagits ca som disponerats avMiljödepartementet.Från och med den 1 juli 1995 kommer, enligt regeringensförslag, miljöinsatserna att finansieras över ett sammanhålletanslag. Eftersom miljöstödet kräver nära samverkan meddepartement och myndigheter kommer regeringen att tillsätta ensärskild beredningsgrupp för policy- och anslagsfrågor.Under rubriken och kunskapsuppbyggnadanför regeringen bl.a. att svenska myndigheter har en lång ochbred erfarenhet av miljöarbete och därmed goda förutsättningarför att kunna göra en betydande insats i samarbetsländerna vadgäller kunskapsöverföring och tekniskt samarbete. En stor del avdenna verksamhet har finansierats via BITS. Som komplement tilldetta stöd har disponerat medel förbilateralt förvaltningsstöd och kunskapsöverföring.Under rubriken för anförregeringen bl.a. följande.De största insatserna vad gäller miljöstöd går tillåtgärdsprogrammet för . Inom ramen förHelsingforskommissionen (HELCOM) har ett åtgärdsprogramutarbetats gemensamt av alla länder i tillrinningsområdet i närasamarbete med , Europeiska investeringsbanken ochNordiska investeringsbanken.I programmet beskrivs vilka åtgärder som bör vidtas underkommande för att återställa ekologiskabalans. Utöver de 132 konkreta utsläppskällor som identifieratsbeskriver programmet också behoven av lagar och regleringar,miljömedvetenhet hos befolkningen samt kunskapsöverföring inombl.a. dessa områden till länderna i öst. Utsläppskällorna somtas upp i programmet är de objekt som bedöms bör åtgärdas först.De består framför allt av kommunala avlopp, industrier ochjordbruk.De totala kostnaderna för programmet har beräknats till18 miljarder ecu (ca ), där cirka hälftenär kostnader för att åtgärda utsläppskällorna och resten enuppskattning av kostnaden för kunskapsuppbyggnad, stärkande avinstitutionella åtgärder samt ökad miljökunskap. Största delenav kostnaderna är lokala kostnader, dvs. sådana som betalas medinhemska medel.Det svenska stödet till åtgärdsprogrammets genomförande iländerna runt uppgår till ca 400 miljonerkronor. Det innebär att kunnat bidra till väsentligainsatser för miljön i dessa länder.I propositionen redovisas i detta avsnitt även vissa fakta ochutredningar kring det nordiska finansieringsbolaget förmiljöinvesteringar -- NEFCO. De nordiska miljöministrarna harförordat att fortsätta inbetalningarna till NEFCO på samma nivåsom --2001 för att ökagrundkapitalet till 80 miljoner ecu.Förvaltningsstödet förutsätter ett långsiktigt engagemang idirekta institutionella kontakter med berörda miljöministerieroch mångåriga insatser. Utvecklingen i framför allt de baltiskastaterna och innebär att dessa har kommit in i en fas därbehoven av investeringar ökar. I översynen konstateras attsamarbetsländerna inom överskådlig tid inte torde hatillräckliga resurser för att själva klara finansieringen ochatt möjligheterna att klara investeringarna enbart med krediterfrån internationella finansiella institutioner är begränsade.Det är regeringens mening att det på miljöområdet är motiveratatt hålla beredskap för att med medel på koncessionella villkorge katalytiskt stöd till investeringar. De erfarenheter somhärvid gjorts och de former som redan har utvecklats frånsamfinansieringar inom ramen för Östersjöprogrammet skall liggatill grund för det uppdrag som den nya myndigheten kommer atterhålla för stöd på detta område.På detta område är ett utvidgat nordiskt samarbete för attgenomföra miljösatsningar i närområdet av särskilt intresse. Påinitiativ av de nordiska miljö- och finansministrarna genomfören arbetsgrupp under en studie omeffektivisering och samordning av de nordiska ländernasmiljöinsatser i . Ett nordiskt stöd skullekunna lämnas som gemensam gåvofinansiering eller som garantierför utvidgad långivning till miljöprojekt från Nordiskainvesteringsbanken. Ett eventuellt svenskt bidrag till sådanagemensamma satsningar förutses finansieras genom omallokeringarinom den föreslagna posten för miljöinsatser.När det gäller insatsområden anser regeringen att stöd tillavloppsreningsanläggningar även fortsättningsvis skall gesprioritet i samarbetet. Av de 132 föroreningskällorna iÖstersjöprogrammet är ett femtiotal avloppsreningsanläggningar.Dessa reningsverk kan svårligen finansieras med enbartkommersiell finansiering, varför svenskt stöd kan vara dettillskott som möjliggör att investeringen kan komma till stånd.Det är angeläget att det svenska stödet går till insatser som ärkostnadseffektiva. Prioriteringen av avloppsreningsanläggningarskall dock inte hindra att andra kostnadseffektiva och välmotiverade insatser för kan göras för att förbättramiljön.För miljöinsatser föreslås ett belopp på 169 250 000 kr.Därutöver finns medel reserverade för ett eventuellt bidrag tillNEFCO.MotionernaNågra huvudfrågor i de följdmotioner som väckts äromfattningen av det svenska miljöstödet och hur miljösamarbetetskall administreras. Enligt motion U26 (mp) yrkande 1 krävsbetydligt större insatser för miljöinvesteringar i Central- ochÖsteuropa. Utöver vad regeringen föreslagit bör 1 miljardkronor anvisas och avsättas till en fond för sådanainvesteringar.I motion U27 (fp) anförs synpunkter på en ekologiskt hållbarutveckling i samarbetsländerna. bör enligt motionengöra ett uttalande med avseende på något , nämligenatt miljösatsningar -- vid sidan av ytterligare insatser för attstärka den demokratiska kulturen -- bör få högsta prioritet omdet finns möjligheter att höja ramen längre fram (yrkande 9).Anslagshöjningar föreslås även i motionerna U30 (m), U31 (kds)och U32 (c). Enligt motion U30 bör anvisasför miljösamarbetet. Även i fortsättningen bör miljöbiståndetkanaliseras i särskild form och organiseras avmiljömyndigheterna (yrkandena 5 och 10). I motion U31 föreslåsatt miljöinvesteringar i stöds genom Ecofund och s.k. debtswaps (skuldavskrivning mot miljöinvesteringar), att 246miljoner kronor anslås utöver regeringens förslag förmiljöinsatser, att satsningar på va-infrastruktur iÖstersjöområdet inriktas på kretsloppsbaserade lösningar och attregeringen återkommer med förslag om hur kan bidra miljöanpassad infrastruktur (yrkandena 10, 13, 15 och 16). Imotion U32 yrkas att med avslag på propositionen imotsvarande delar anvisar för miljöinsatserunder budget och att en kommission tillsättsför att utarbeta ett förslag till program för miljöinsatser(yrkandena 2 och 3). Programmet skall omfatta tiden --1999och omfatta per budgetår.Kommissionen, som bör ges parlamentarisk förankring, bör ävenföreslå finansiering av insatserna. Enligt yrkande 4 i motionenbör ha det sammanhållande ansvaret. Iyrkandena 15 och 16 hänvisas till en avlämnad rapporttill och föreslås att Nordiskainvesteringsbanken ges en av ägarstaterna garanterad ram för låntill miljöinsatser på . En särskildfacilitet för mjukgörande av finansiering av miljöinsatser inärområdet, knuten till NIB/NEFCO, bör inrättas senast den 1januari 1996.I motion U33 (v) yrkande 5 anförs att hittillsvarandebidrag till miljösaneringen av m.m. är heltotillräckligt, mot bakgrund av att kostnaderna beräknats till ca150 miljarder kronor. Regeringen bör återkomma med förslag omhur insats för drastiskt skall stärkas. Imotion Jo664 från samma parti yrkas att regeringen skyndsamtlägger fram en långsiktig plan för hur restaureringen avÖstersjön skall påskyndas och finansieras (yrkande 5).Enligt motion Jo604 yrkande 12 (kds) finns det skäl att utredaden ekonomiska effektiviteten i satsningarna på en bättreÖstersjömiljö. Det kan t.ex. ifrågasättas om satsningarna påtraditionell va-teknik i de baltiska staterna är lämpliga. Detsom behövs är i stället en direkt satsning på kretsloppsbaseradetoalettsystem m.m.I motion Jo615 (s) behandlas olika miljöproblem iBarentsregionen. Motionärerna tar bl.a. upp den storakoncentrationen av kärnreaktorer på , utsläppen frånnickelverken, dumpningen av radioaktivt avfall ochprovsprängningarna på . Det är viktigt att Sverigetillsammans med , och regeringarupprättar ett gemensamt miljöprogram för och att endel av det svenska stödet till går tillmiljösatsningar på Kolahalvön.I motion Jo671 (s) anförs att hela måste ses iett helhetsperspektiv. Ett omfattande program för en socialt ochmiljömässigt hållbar utveckling krävs för att återställaÖstersjön i ekologisk balans. Kraftfulla insatser bör göras föratt vända den allvarliga miljösituationen, bl.a. med bundetbistånd. Motionärerna framhåller också att med sittstrategiska läge i kan göra väsentliga insatser.Utskottets övervägandenUtskottet ansluter sig i allt väsentligt till regeringensöverväganden i avsnitt 7 om åtgärder för att stödja enmiljömässigt hållbar utveckling. Som regeringen anför bör måletför miljöinsatser i vara att stödjamiljösamarbete och åtgärder för att bevara och förbättra miljön,särskilt i och kring . Förvaltningsstöd,institutionsuppbyggnad och katalytiskt stöd till investeringarpå koncessionella villkor inom ramen för Östersjöprogrammet ärcentrala inslag i öststödet. Härmed avses enligt utskottetsterminologi bl.a. stöd eller långivning på förmånliga villkorsom kan ge positiva sidoeffekter, t.ex. i fråga om möjlighetertill kompletterande insatser från olika finansieringskällor.Från de synpunkter utskottet har att företräda finns detanledning att instämma i de bedömningar som görs i motion U27yrkande 9. Utskottet delar motionärernas slutsats attmiljösatsningar och ytterligare insatser för att stärka dendemokratiska utvecklingen bör få hög prioritet i det framtidasamarbetet. Motionen är i denna del, enligt utskottetsuppfattning, väl förenlig med den allmänna inriktningen avpropositionen och bör kunna anses tillgodosedd med vad utskottetanfört.När det gäller departementsansvaret för miljösamarbeteterinrar utskottet om att i 7 kap. 1 §regeringsformen föreskrivit att det är regeringen som fördelarärenden mellan departementen. Närmare bestämmelser finns idepartementsförordningen. I --Stjernquists kommentartill grundlagarna understryks att departementsförordningen ärregeringens ensak.Vidare bör framhållas att utskottet i betänkandet1994/95:JoU14 avstyrkt motioner om att medel för miljöinsatser iCentral- och skall anvisas under fjortonde huvudtiteln(). förväntas fatta beslut i dettaärende den 6 april 1995.Utöver den formella bedömning som innefattas i det anfördavill utskottet tillägga att det är omfattningen och inriktningenav de föreslagna miljöinsatserna som bör vara det huvudsakligaämnet för ställningstagande. Syftet med regeringensförslag är att samordna och koncentrera samarbetet med Central-och på olika områden. Enligt utskottets mening är detdärvid inte ett förstahandsintresse vilket departement som hardet formella ansvaret för insatserna eller under vilkenhuvudtitel medel för samarbetet anvisas. Av propositionenframgår att regeringen förutsätter en nära samverkan mellanberörda departement och myndigheter i fråga om miljöstödet(s. 61). Regeringen avser därför att för policy- ochanslagsfrågor tillsätta en särskild beredningsgrupp. Medhänvisning till det anförda bör motionerna U30 yrkande 5 och U32yrkandena 3 och 4 avstyrkas.Av bl.a. statsfinansiella skäl och med hänvisning till deeffektivitetsvinster som propositionen kan medföra tillstyrkerutskottet att anvisas för miljöinsatser underbudgetperioden /96. I enlighet härmed avstyrks motionernaU26 yrkande 1, U30 yrkande 10, U31 yrkande 13 och U32 yrkande 2.Utskottet ser positivt på förslagen i motion U32 om engarantiram för miljölån vid Nordiska Investeringsbanken och omen särskild facilitet för s.k. mjuk finansiering. En arbetsgruppunder har avslutat en studie omeffektivisering och samordning av de nordiska ländernasmiljöinsatser i (jfr prop. s. 64).Arbetsgruppens förslag bereds nu i . Ipropositionen anförs härvidlag bl.a. att ett nordiskt stödskulle kunna lämnas som gemensam gåvofinansiering eller somgarantier för utvidgad långivning till miljöprojekt frånNordiska Investeringsbanken. Utskottet utgår från att förslageni motion U32 yrkandena 15 och 16 beaktas och övervägs i detfortsatta beredningsarbetet.Som framgår av propositionen har inom HELCOM utarbetats ettåtgärdsprogram för som är gemensamt för alla länder itillrinningsområdet. I programmet beskrivs vilka åtgärder sombör vidtas för att återställaÖstersjöns ekologiska balans. Utskottet ansluter sig tillsynpunkterna i motioner så till vida att det ärangeläget att åtgärdsprogrammet för konkretiserasytterligare och påskyndas så långt det är möjligt. Det ärviktigt att fortlöpande får information om hur arbetetfortskrider och ges tillfälle att påverka miljöinsatserna.Särskilt finansieringsfrågorna bör ägnas stor uppmärksamhet. Enplan för finansieringen av hela åtgärdsprogrammet kan dock inteframläggas ensidigt av utan måste givetvis grundas påinternationellt samarbete. Vid nästa europeiska miljökonferens iSofia kommer miljöfrågorna i Central- ochÖsteuropa att vara ett centralt tema liksom finansieringen avmiljöåtgärder och investeringar. Det bör i första hand ankommapå regeringen att avgöra under vilka former den fortsattaverksamheten bör redovisas för riksdagen.Med det anförda bör motionerna U33 yrkande 5 och Jo664 yrkande5 anses till stor del tillgodosedda.Utskottet är inte berett att tillstyrka motion U31 yrkande 10angående särskilda åtgärder med avseende på . Attfinansiera miljöinsatser via Ecofund kan innebära svårigheterfrån den synpunkten att investeringarna under genomförandefasenej kan påverkas av andra länder som deltar i samarbetet.Möjligheten att tillämpa skuldavskrivningar i utbyte motmiljöinvesteringar är vidare begränsad av det faktum att deprivata långivare som kan vara engagerade i verksamheten måsteersättas i särskild ordning. Däremot delar utskottetmotionärernas uppfattning att satsningarna på avloppsrening m.m.i största möjliga utsträckning bör inriktas påkretsloppsbaserade lösningar (yrkande 15). Utskottet ser ingenmotsättning mellan propositionen och motionen i denna del.Frågan om stöd till en miljöanpassad infrastruktur, bl.a. påtrafikområdet, behandlades redan i skrivelse 1993/94:252(1994/95:JoU4). Inom ramen för samarbetet om trafik och miljö iÖstersjöregionen avsattes för finansiering avsvenska punktinsatser. Tre arbetsgrupper har arbetat medtrafiksäkerhet, infrastruktur resp. trafik och miljö. I likhetmed motionärerna anser utskottet det viktigt att infrastruktureni de berörda länderna redan från början ges en miljöanpassadinriktning.