bet · GJ01FöU1 · 1995-11-23 00:00:00 — Detta framförsockså i partimotion Fö1 (m) ochkommittémotion Fö11 (kds).Utskottet ansluter sig också tillregeringens syn att alla fältförbandinte behöver ha full krigsduglighet irådande omvärldsläge, underförutsättning att en relativt snabbhöjning förbereds.Utskottet har i det föregående tagitställning till en ekonomisk ram för detmilitära försvaret för den kommandeförsvarsbeslutsperioden. Utifrån dessaekonomiska förutsättningar anserutskottet det vara rimligt att, somregeringen föreslår, inriktaplaneringen mot en krigsorganisationuppbyggd kring tre fördelningar med ca12 brigader och ett territorialförsvarsom omfattar ca 250 000 personer.Utskottet bedömer också, liksomregeringen, att ett eventuellt beslutom långsiktig tillväxt avmarkstridskrafterna kan leda till attkrigsorganisationen omfattarytterligare en fördelning med fyrabrigader och ett störreterritorialförsvar. Härav följer attriksdagen bör avslå partimotion Fö1 (m)yrkandena 13 och 14, vilka förordar enstörre och mer resurskrävandekrigsorganisation.Det anförda innebär att riksdagenheller inte bör bifalla Vänsterpartietsi partimotion Fö5 (v) yrkande 2framförda förslag om en inriktning mottio armébrigader.Utskottet har kännedom om attjämförande studier och försök sker medutländska attackhelikoptrar. Någonanskaffning är inteplanerad.har förståelse för att detfinns ett behov att utökakrigsorganisationen medattackhelikopterförband men delar inteModerata samlingspartiets syn attbeslut härom bör fattas redan nu.Frågan om att införa dettakvalificerade - och kostnadskrävande -förband måste avvägas mot andrafunktioner och förband inom givenekonomisk ram. Utskottet utgår från attfrågan studeras vidare inför etapp tvåoch att regeringen återkommer tillriksdagen för det fall en anskaffningbedöms aktuell. Partimotion Fö1 (m)yrkande 15 bör således inte bifallas.Hög personell och materiell kvalitetär nödvändig för att fältförbanden medutsikt till framgång skall kunna lösasina uppgifter i en framtidastridsmiljö. Kravet på kvalitet var enav hörnstenarna i 1992 årsförsvarsbeslut (prop. 1991/92:102, bet.1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337 och338) och bör gälla också för enframtida reducerad organisation.Kvalitetskrav måste också ställas pådet territoriella försvaret, inkl.hemvärnet. Territorialförsvaret harviktiga uppgifter när det gällerövervakning och bevakning av landetsstora yta och i försvaret avinfrastrukturen. De territoriellaförbanden bidrar därmed till att säkrafältförbandens operationsfrihet så attdessa inte binds för sekundärauppgifter.Utskottet utgår från att regeringen,när den återkommer till riksdagenhösten 1996, särskilt belyser hurkvalitet och kvantitet avvägts iförhållande till varandra. Det ärsåledes utskottets uppfattning attregeringen i pågående underlagsarbetekommer att pröva de kvalitetsapektersom uttrycks i partimotion Fö1 (m)yrkande 12 och i kommittémotion Fö11(kds) yrkandena 11-13. Dessa yrkandenbör därför inte bifallas.Utskottet övergår härefter till attbehandla frågan om antipersonellaminor, aktualiserad genomkommittémotion Fö6 (mp) yrkande 13 somförespråkar ett förbud.Utskottet behandlade under föregåenderiksmöte ingående frågan om ett sådant(bet. 1994/95:Fö4, rskr. 1994/95:338).Utskottets ställningstagande innebaratt beslutsunderlaget borde fördjupasoch ärendet avgöras när sådant underlagförelåg. Som följd härav har regeringengett Försvarsmakten i uppdrag att tilli redovisa behovet avtruppminor samt taktiska, operativa,organisatoriska, ekonomiska och andrakonsekvenser av försvarsalternativ sominte innehåller truppminor. Utskottetanser det vara oriktigt, även om har uttalat sig till förmånför ensidiga nationella förbud, attinte invänta begärt beslutsunderlag ochett förslag från regeringen, antingensom en del i försvarsbeslutets andraetapp eller i särskild ordning. Häravföljer att kommittémotion Fö6 (mp)yrkande 13 inte bör bifallas.Sjö- och kustförsvarsstridskrafternaRegeringenRegeringen anför beträffandeutvecklingen i stort av sjö- ochkustförsvarsstridskrafterna att behovetav sjöstridskrafter i grundnivån främstbestäms av uppgiften att hävda vårterritoriella integritet. Härutöverkommer behov som utgår från kraven påtillväxtförmåga och långsiktiganpassning.Regeringen bedömer behovet vara ca 20ytstridsfartyg. Högst nio ubåtar ochhuvuddelen av minröjningskapacitetenbör behållas. Full krigsduglighet förfartyg och basorganisation behöver inteuppnås förrän efter särskilt beslutadeåtgärder för en sådan höjning.Regeringen anser att de rörligakustförsvarsförbanden i huvudsak börbehållas. För vissa enheter kan bristeri krigsdugligheten accepteras igrundnivån. Högt prioriterade delar avde fasta kustförsvarsförbanden börbehållas och kunna utnyttjas eftererforderlig höjning avkrigsdugligheten. Resterande delar avden fasta organisationen avvecklas.MotionernaModerata samlingspartiet anser i sinpartimotion Fö1 (m) att den slutligaavvägningen mellan sjöstridskrafter ochkustförsvarsförband bör anstå till dessatt försvarets behov avsjömålskapacitet har övervägtsytterligare. En sådan utredning, somkan komma att påverka prioriteringenmellan försvarsgrenarna, bör ocksåbehandla antalet ubåtar ochytstridsfartyg.I motionen avvisas regeringens förslagom sänkt krigsduglighet för desjögående förbanden.Sjöstridskrafternas fortsattamodernisering, vilken är nödvändig föratt kunna acceptera färre enheter,kräver enligt motionärernas meninganskaffning av såväl ubåt somytstridsfartyg 2000.Motionärerna föreslår att riksdagensom sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sjö-och kustförsvarsstridskrafternasutveckling (yrkande 17).Kristdemokraterna pekar i sinkommittémotion Fö11 (kds) på behovet avtillräckliga resurser för övervakningoch hävdande av vår integritet. Detskall, som också propositionen betonar,vara möjligt att ingripa mot varje formav kränkning. För att inte luckor skallfinnas i övervaknings- ochinsatssystemet måste erforderligamarina resurser avdelas för Kattegattoch med sina betydelsefullaimporthamnar. I det fortsattaberedningsarbetet bör därförytterligare analyser göras innanantalet ytstridsfartyg beslutas(yrkande 15).Samma motionärer noterar attpropositionen uttrycker behov av ökadsamordning och bättre utnyttjande avmilitära och civila resurser iövervakningen av vårt territorium. Inomdet området bör då, enligtmotionärerna, särskilt uppmärksammasmöjligheterna att samordnaverksamhetsplanering och utbildning(yrkande 17).Folkpartiet liberalerns partimotionFö8 (fp) behandlar också frågan omantalet ubåtar. Där sägs att om detgäller att spara kostnader så är detväl så intressant att diskutera hurmånga ubåtar som hålls i drift som attdiskutera frågan om anskaffning av nya.Motionärerna framhåller också att detkan vara kostnadsmässigt fördelaktigareatt behålla ubåtar längre om man därmedkan hoppa över en hel generation,jämfört med att skrota dem ochköpa nya fartyg. Vad som sålundaanförts om de stridskrafternabör som sin mening geregeringen till känna (yrkande 9).Miljöpartiet de gröna kan inte förståatt regeringen i propositionen föreslårnio ubåtar när försvarsberedningenangav sju som behov. Enligt partietskommittémotion Fö6 (mp) har inte någrasäkerhetspolitiska eller andraförändringar inträffat sedanberedningen lämnade sin rapport och somi så fall skulle kunna motiveraytterligare ubåtar. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna(yrkande 16).Vänsterpartiet hävdar i sinpartimotion Fö5 (v) att antalet ubåtarsnarast bör minskas till sju (yrkande 2i denna del).UtskottetUtskottet ansluter sig till vadregeringen i propositionen anför om attkravet på att kunna hävda vårterritoriella integritet samt kravet påtillväxtförmåga och långsiktiganpassning skall styra behovet avsjöstridskrafter i grundnivån.Utskottet kan också - liksombeträffande markstridskrafterna - inuvarande omvärldsläge acceptera ensänkt krigsduglighet för vissa förbandunder förutsättning att denna relativtsnabbt efter beslut kan höjas.Mot bakgrund av utskottets tidigareredovisade ställningstagande tillframtida ekonomisk ram för det militäraförsvaret, anser utskottet den avregeringen i propositionen angivnaplaneringsinriktningen med ca 20ytstridsfartyg, högst 9 ubåtar och en istort bibehållen minröjningskapacitetvara rimlig. Det resonemang beträffandebehovet av kvalitativ förnyelse somutskottet förde i anslutning tillarméstridskrafternas utveckling gälleri lika hög grad för sjö- ochkustförsvarsstridskrafterna. Utskottetutgår således från att regeringen i detkommande förslaget till riksdagenredogör för avvägningen mellankvantitet och kvalitet samt eventuellaavsteg som gjorts från den preliminärainriktningen till följd av dessaöverväganden. I sammanhanget bör ocksåför- och nackdelar med att tasystem ur drift vägas mot att anskaffanya system.En fråga som i det fortsattaunderlagsarbetet bör övervägassärskilt, och där resultatet börredovisas för , är detframtida behovet av kapacitet försjömålsbekämpning. En samlad bedömningbör härvid ske för alla system som harsjömålsbekämpning som uppgift:attackflyg, ytattack, ubåtar,kustförsvarsförband och minsystem.Utskottet utgår således från att detfortsatta underlagsarbetet kommer attgranska flertalet av defrågeställningar som förs fram ipartimotion Fö1 (m) yrkande 17,partimotion Fö8 (fp) yrkande 9 ochkommittémotion Fö11 (kds) yrkande 15.Dessa motionsyrkanden bör därföravslås.Utskottet delar till fullomotionärernas uppfattning ikommittémotion Fö11 (kds) om detönskvärda i att förbättra samordningenav de civila och militära resurserna pådet området. Exempelvis bör, sommotionärerna anför, resurserna förövervakningen av vårt territorium kunnasamordnas mer än , liksomverksamhetsplanering och utbildning.Utskottet utgår från att den tillsattasjöverksamhetskommittén (dir. 1993:136och 1994:158) i sina övervägandengranskar de frågor som motionenaktualiserar. Utskottet vill isammanhanget påminna om vad det i detföregående under Totalförsvaretsinriktning anfört om att försvaretsresurser - och i det sammanhangetmilitär personal - skall kunna ställastill civila myndigheters förfogande ideras myndighetsutövning.Utredningsarbetet skall enligtdirektiven vara avslutat vid utgångenav år 1995Kommittémotion Fö11 (kds)yrkande 17 bör därför inte bifallas.Vad utskottet anfört i det föregåendeinnebär att inte heller börbifalla partimotion Fö5 (v) yrkande 2 idenna del och kommittémotion Fö6 (mp)yrkande 16.Flygstridskrafter och övrigtluftförsvarRegeringenNär det gäller utvecklingen avflygstridskrafter och övrigtluftförsvar hänvisar regeringen tillvad som tidigare anförts omluftförsvarets stora betydelse. Redan igrundnivån måste flygstridskrafternasålunda utformas och dimensioneras iett långsiktigt tidsperspektiv. Kravenpå krigsduglighet och uthållighet anserdock regeringen kunna begränsas.I grundnivån bör enligt regeringensbedömning ingå ca tolv divisionerstridsflyg med jakt-, attack- ochspaningskapacitet. bör alladessa divisioner utgöras av JAS 39Gripen-förband. Det lätta attackflygetsomfattning m.m. bör övervägasytterligare.Regeringen anser också luftvärnet varaen viktig del av luftförsvaret.Åtgärder för att modernisera och förnyaluftvärnet fordrar dock ytterligareöverväganden.Det militära transportflyget har storbetydelse såväl i fred som i krig. Desskapacitet bör i huvudsak behållas.Regeringen anser attstridsledningsorganisationen i allaväsentliga avseenden måste finnas med igrundnivån. Den måste snabbt kunna nåfull kapacitet. Pågående utveckling börfortsätta.Bassystemet bedömer regeringen skallkunna reduceras till ca 16basbataljoner. I samband med en allmänhöjning av krigsdugligheten börbassystemet snabbt kunna ges fulleffekt. Först i ett tillväxtläge börbassystemet byggas ut.-------------------------------Regeringen föreslår att riksdagengodkänner vad regeringen förordar omuppgifter, principiell inriktning ochutveckling i stort för det militära för-svaret, den del som rör utvecklingen istort (avsnitt 4.1.4 i propositionen).-------------------------------MotionernaModeraterna anser i sin partimotion Fö1(m) att en inriktning mot 12 divisionerJAS 39 och 16 basbataljonerinnebär för hög risktagning när detgäller uthålligheten 2006. För att ersätta de JA 37Viggen som fram till dess bidrar tillluftförsvarsförmågan, bör redanbeslutas att anskaffa ytterligare tvådivisioner JAS 39 . börinriktningen vara en krigsorganisationmed 21 basbataljoner, eftersom derasantal har stor betydelse föruthålligheten i luftförsvaret.Riksdagen bör ge regeringen detta tillkänna (yrkande 18).Eftersom försvaret långsiktigt skallutformas för att kunna möta enangripare i alla delar av landet, anserKristdemokraterna att vårluftförsvarsförmåga måste ges sådanuthållighet att arméstridskrafternasmobilisering och uppmarsch möjliggörs.Motionärerna anser därför att enplaneringsinriktning mot 12 divisionerger otillfredsställande uthållighet iluftförsvaret. Enligt kommittémotionenFö11 (kds) vore 14 divisioner merarimligt med hänsyn till kravet atthindra att en angripare fårluftherravälde, vilket somsin mening bör ge regeringen till känna(yrkande 14).Folkpartiet liberalerna för i sinpartimotion Fö8 (fp) fram en annanmöjlighet att - åtminstone 10-15 årframåt - ha handlingsfrihet att ökaluftförsvarets kapacitet. Man skulledärvid kunna gå ned från dagens 16 till12 aktiva flygdivisioner men ändåbehålla redan anskaffade flygplan större organisation. Kostnaderna förbränsle, underhåll och utbildningskulle minska som det finnsen option att efter beslut utökaorganisationen med 1-3 divisioner. Vadsom anförts om flygstridskrafterna börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna (yrkande 7).Samma motionärer godtar bedömningenatt inga ytterligare flygbaser behöverbyggas . Däremotavvisas förslaget att reducera antaletbasbataljoner till 16, eftersom dettaskulle inskränka möjligheten att nyttjaflygförbanden alltför mycket. För attkunna tillåta ett större antalbasbataljoner föreslås att vissa av demskulle kunna ges lägre beredskap medkrav på återtagningstid för fullkrigsduglighet. Detta bör geregeringen till känna (yrkande 8).I tre motioner vänder sig respektivemotionärer mot en anskaffning avdelserie tre av JAS 39 . Sålundaanför de gröna i sinkommittemotion Fö6 (mp) att det kämpatmot JAS från början. Projektet sägsutgöra en felaktig prioritering ochpengarna skulle kunna investerasbetydligt mer effektivt till gagn förvår gemensamma säkerhet. En beställningav JAS delserie tre bör alltså inte ske(yrkande 17).Motsvarande yrkanden framförs iVänsterpartiets partimotion Fö5 (v)(yrkande 2 i denna del) och i motionFö7 av m.fl. (s) (yrkande2 i denna del).UtskottetUtskottet delar regeringens syn påluftförsvarets stora betydelse och attflygstridskrafternas utformning ochdimensionering måste ske i ettlångsiktigt perspektiv redan pågrundnivån. Vissa brister ikrigsdugligheten kan - liksom för armé-och sjöstridskrafterna - accepteras idet nära tidsperspektivet underförutsättning att den relativt snabbtkan höjas efter ett beslut.Utskottet ansluter sig vidare tillregeringens bedömning att luftvärnethar en viktig roll i luftförsvaret, menatt beslut om luftvärnets framtidautformning kan anstå till hösten 1996.Med utgångspunkt i densäkerhetspolitiska bedömning och denekonomiska ram som utskottet i detföregående ställt sig bakom, godtarutskottet den av regeringen förordadeinriktningen mot ca 12stridsflygdivisioner. bör dessavara utrustade med JAS 39 Gripen.Utskottet godtar också en inriktningmot en krigsorganisation med 16basbataljoner, under förutsättning attav regeringen angivna förberedelsergenomförs för att kunna höjakrigsdugligheten, respektive föranpassning och tillväxt.Härav följer att bör avslåpartimotion Fö1 (m) yrkande 18,partimotion Fö8 (fp) yrkande 8 ochkommittémotion Fö11 (kds) yrkande 14, ivilka förordas en större och merresurskrävande organisation.Utskottet anser det resonemang somförs i partimotion Fö8 (fp) omhandlingsfrihet för att kunna utökaluftförsvarets kapacitet varaintressant, om kostnaderna är rimligaoch inte tränger ut investeringar.Samtidigt hänvisar utskottet till attdet, i anslutning till regeringensredovisning av konsekvenserna förplaneringen, ställt sig bakombedömningen att materiel som anskaffatsmed tidigare behov som grund kanavvecklas, såvitt det inte finns ettklart behov av den aktuella materielenunder dess återstående livslängd.Utskottet utgår från att den fråga sommotionärerna tar upp i anslutning tillyrkande 7 övervägs i det pågåendeunderlagsarbetet inför etapp två. Meddetta konstaterande anser utskottet attpartimotion Fö8 (fp) yrkande 7 inte börbifallas.Hittills har flygplan m.m. till 8stridsflygdivisioner JAS 39 Gripenbeslutats. En inriktning mot ca 12divisioner, som utskottet såledesaccepterar, innebär att flygplan medtillhörande utrustning till ytterligareca 4 divisioner JAS 39 behöveranskaffas. bör därmed avslåpartimotion Fö5 (v) yrkande 2 i dennadel, kommittémotion Fö6 (mp) yrkande 17och motion Fö7 (s) yrkande 2 i dennadel.Med de preciseringar ochförutsättningar som framgått av detföregående föreslår utskottet attriksdagen godkänner vad regeringenförordar om uppgifter, principiellinriktning och utveckling i stort fördet militära försvaret, i den del somrör utvecklingen i stort (avsnitt 4.1.4i propositionen).-----------------------Utskottet har här stegvis behandlatavsnitten 4.1.2-4.1.4 i propositionen.Utskottet har beträffandeledningssystemet föreslagit attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört.Utskottet föreslår sammanfattningsvisatt , med de preciseringar ochförutsättningar som framgått av detföregående, godkänner vad regeringen iövrigt förordar om uppgifter,principiell inriktning och utveckling istort för det militära försvaret.Försvaret och miljönRegeringenRegeringen redogör, utan att lämnaförslag till , för lägetbeträffande försvaret och miljön.Regeringen erinrar härvid inledningsvisom att beslutat om nationellamiljömål i olika avseenden. Regeringenerinrar vidare om statsmakternasställningstaganden om försvaret ochmiljön (prop. 1992/93:100 bil. 5, bet.FöU9, rskr. 333 och prop. 1993/94:111,bet. JoU19, rskr. Som följd häravhar lagts fast en miljöpolicy förFörsvarsmakten. I denna framgår att detövergripande målet i miljöhänseende förFörsvarsmakten är att varafredsbevarande för att därmed förhindraden katastrofala miljöförstöring somett krig för med sig. I övrigt är målenbl.a. att se till att miljöhänsyn tas iall planering och verksamhet, attminska buller och användning avskadliga ämnen samt att bistå vidinträffade miljökatastrofer och andraolyckor. Enligt regeringen genomförFörsvarsmakten nu stegvis sinmiljöpolicy.Härutöver erinrar regeringen om attdet i förordningen (1994:642) medinstruktion för Försvarsmakten i 4 §anges att Försvarsmakten, med beaktandeav de krav som huvuduppgifternaställer, skall väga in miljöaspekternai sin verksamhet i fred. Dessutomgäller att stora delar av Försvars-maktens verksamhet nu också prövasenligt miljöskyddslagen.I sin fortsatta redogörelse omförsvaret och miljöfrågorna anmälerregeringen att den tagit initiativ tillett internationellt i Linköpingi . Vid mötet diskuteradesbl.a. miljöproblem förknippade med denmilitära verksamheten. Regeringen anseratt genom att arrangera dettamöte på ett påtagligt sätt bidragittill att föra upp försvarsfrågorna påden internationella dagordningen. Detfortsatta arbetet bör drivas iinternationella organisationer, främstFN:s ekonomiska kommission för (UN/ECE) i samarbete med bl.a. . Regeringen avser vidareatt fördjupa behandlingen av frågor omförsvaret och miljön inom det nordiskasamarbetet och att uppdra åtFörsvarsmakten att på myndighetsnivåvidareutveckla detta samarbete.MotionernaI kommittémotion Fö6 (mp)kritiseras regeringens redovisning. Densägs inte innehålla något nytt ochframåtsyftande. Motionärerna anser attdet är oerhört betydelsefullt attförsvaret finns i täten när det gällermiljöfrågorna, särskilt när miljöhotennu ingår i det säkerhetspolitiskabegreppet. Motionärerna ger exempel pååtgärder som enligt deras uppfattninggår i motsatt riktning. AttFörsvarsmakten har vissa undantag frångällande miljölagar är inte helleracceptabelt.Enligt motionärerna måste i nästaetapp av försvarsbeslutet demiljömässiga effekterna beaktas införbeslut om lokalisering av övnings- ochskjutfält. har (bet.1994/95:FöU4, rskr. 338) visat denviljeinriktningen, vilken nu bör slåsfast. bör också slå fast attFörsvarsmakten skall göramiljökonsekvensbeskrivningar av deförslag som kommer att presenterasinför nästa etapp i försvarsbeslutet(yrkande 18).I motion Fö3 av m.fl.(mp) konstateras att Försvarsmakten nuarbetar för att bli mer hänsynsfull motmiljön. Försvarsmakten sägs dock halång väg att gå innan man lyckatsövertyga allmänheten om att det finnsen verklig vilja bakom den uttalademålsättningen. I samband med denreduktion av försvaret som måste skemed hänsyn till minskade ekonomiskaramar bör sålunda stor vikt läggas vidmöjligheterna att gynna natur- ochmiljövärden. Motionärena anser somföljd härav dels att försvaret skall tastörre hänsyn än tidigare till natur-och miljövärden (yrkande 1), dels attFörsvarsmakten vid en minskning av sinverksamhet aktivt bör sträva efter attlägga ned sådan verksamhet som vållarolägenhet från natur- och miljösynpunkt(yrkande 2).Motionärerna m.fl. anseri motion Fö7 (s) att det är bra attpropositionen innehåller ett avsnitt omförsvaret och miljön. Motionärernautgår från att de olika underlag som nutas fram i miljöfrågor av regeringenredovisas för och itillämpliga delar blir föremål förbeslut. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna(yrkande 2 i denna del).UtskottetUtskottet konstaterar att enmiljöpolicy gäller förFörsvarsmakten. Den genomförssuccessivt.Utskottet har inhämtat attFörsvarsmakten, ,och Försvaretsforskningsanstalt till regeringenredovisat skilda uppdrag om flygbuller,skottbuller och miljöstrategi förFörsvars-makten. Samtliga frågor harbetydelse för försvarets miljöarbeteoch bereds nu inom regeringskansliet.Utskottet konstaterar vidare attregeringen i förordningen (1994:642)med instruktion för Försvarsmakten harinfört en särskild miljöparagraf. Dennabestämmelse anger att Försvarsmakten,med beaktande av de krav somhuvuduppgifterna ställer, skall väga inmiljöaspekterna vid sin verksamhet ifred.Utskottet anser, liksom regeringen,att miljöfrågorna är viktiga iförsvarsverksamheten och att det ocksåär angeläget att föra uppförsvarsmiljöfrågorna på dagordningen idet internationella samarbetet, framförallt med de nordiska länderna.Utskottet erinrar om att det vid sinbehandling av regeringens budgetförslag(prop. 1994/95:100 bil. 5, bet1994/95:FöU4 s. 89) under föregåenderiksmöte ansåg att regeringen genom denförfattning som lagts fast förFörsvarsmakten skapat en god grund förett aktivt och engagerat miljöarbete.Frågor om miljökonsekvensbeskrivningarregleras i 5 kap. naturresurslagen(1987:12) (NRL) och i förordningen(1991:738) ommiljökonsekvensbeskrivningar.Miljökonsekvensbeskrivningar skallsålunda enligt 5 kap. 1§ NRL upprättasvid anläggande av vissa angivnaverksamheter. Regeringen kan härutöver(5 kap. 2 §) föreskriva ommiljökonsekvensbeskrivning i andrafall, t.ex. för skjutfält. Så harexempelvis skett vid den pågåendeprövningen av flottiljflygplatsernaenligt miljöskyddslagen (1969:387).Utskottet ansåg under föregåenderiksmöte (bet. 1994/95:FöU4 s. 89) attnågra ytterligare - specialriktade -lagregler från sida avseendeFörsvarsmakten intebehövdes. Utskottet gör nu ingen annanbedömning.Vad utskottet här har anfört innebärsåledes att det ankommer på regeringenatt bestämma behovet av att upprättamiljökonsekvensbeskrivningar som en deli underlaget inför försvarsbeslutetsandra etapp. Härav följer att riksdageninte bör bifalla kommittémototion Fö6(mp) yrkande 18.Det anförda innebär vidare att inteheller motionerna Fö3 (mp) och Fö7 (s)yrkande 2 i denna del bör bifallas.Bedömda konsekvenserRegeringenRegeringen anför att det inte ärmöjligt att nu ta ställning tillenskildheter i den framtidautvecklingen innan en helhetslösningkan överblickas.