bet · GJ01UbU1 · 1995-11-09 00:00:00 — Val av skolform för utvecklingsstörda barn, m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändringar i skollagen. De inne-bär i huvudsak att begreppen vanlig skolplikt för elever ochsärskild skolplikt för särskolans resp. specialskolans elever slopas ochersätts med den enhetliga benämningen skolplikt.Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om en tidsbegränsad lagom försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstördabarns skolgång. Lagen, som avses gälla 1 januari 1996-30 juni2000, ger föräldrar till utvecklingsstörda barn rätt att avgöra om deras barnskall tas emot i eller i särskolan. Motionsyrkanden om attföräldrarna även bör få bestämma klassplaceringen inom särskolan av-styrks.Utskottet föreslår med anledning av en motion att gör ett till-kännagivande till regeringen om att betygsskalan i särskolan endast skallomfatta två steg, nämligen Väl godkänd (VG) och Godkänd (G). Därmedavskaffas betyget Otillräckliga kunskaper (O).En motion om uppföljning och utvärdering av orsakerna till förekom-mande ökningar av antalet särskoleplaceringar avstyrks av utskottet medhänvisning till utvärderingsuppdrag.Till betänkandet har fogats tre reservationer. Två av dessa rör försöks-verksamheten med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barnsskolgång (m) resp. (c, fp och kds). Den tredje (kds) behandlar frågan omuppföljning och utvärdering. Regeringen har i proposition 1994/95:212 Ökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgång - en försöksverksamhet föreslagit1. att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100),2. att antar regeringens förslag till lag om försöksverksamhetmed ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång.Lagförslagen återfinns som bilaga 2 resp. 3 till detta betänkande. Motioner med anledning av proposition 1994/95:2121994/95:Ub58 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrars rätt att välja barnets skolform för fullgörande avbarnets skolplikter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betyg i särskolan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansökningsdag för bidrag till fristående skola.1994/95:Ub59 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om föräldrarnas rätttill det slutliga avgörandet i valet mellan grundskola och särskola samtinom särskolan.1994/95:Ub60 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag som innebär att föräldrartill utvecklingsstörda barn får det slutliga avgörandet i valet dels mellangrundskola och särskola, dels inom särskolan under den försöksperiod som aviserats,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utvecklingen när det gäller ökningen av antalet elever somplaceras i särskola noggrant bör följas och utvärderas.1994/95:Ub61 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrarnas inflytande vid val av grundskola eller särskolasamt mellan olika verksamhetsformer inom särskolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försöksperiodens längd.Motioner från allmänna motionstiden 19951994/95:Ub325 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i skollagen, att placering av enelev i särskola eller överflyttning av en elev till särskola, som huvudregel,inte får ske utan föräldrarnas samtycke.1994/95:Ub375 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att den kommande propositionen när det gäller rätten för föräldrar tillutvecklingsstörda barn att ha det slutliga avgörandet i fråga om placering-en i vanlig klass, grundsärskoleklass eller träningsklass bör följa riksda-gens beslut. I det följande behandlar utskottet regeringens förslag - och de motionsyr-kanden som ansluter därtill - att utvecklingsstörda barn och barn som iskollagen (1985:1100) jämställs med utvecklingsstörda inte får tas emot i särskolan utan vårdnadshavarensmedgivande. Med särskolan avses endast den obligatoriska särskolan.Vidare behandlas regeringens förslag att skolpliktsbegreppet görs enhet-ligt.Till grund för propositionen ligger ett betänkande, Rätt att välja skol-form (Ds 1994:89), som utarbetats av en arbetsgrupp i Utbildningsdepar-tementet. Betänkandet har remissbehandlats. Lagförslagen i propositionenhar lagts fram efter hörande av Lagrådet.SkolpliktsbegreppetEnligt nuvarande bestämmelser om skolplikt i 3 kap. 1-3 §§ skollagen(1985:1100) har barn i allmänhet vanlig skolplikt som normalt fullgörs igrundskolan. Särskild skolplikt har barn som inte kan gå i grundskolandärför att de är utvecklingsstörda, synskadade, döva, hörselskadade ellertalskadade. De utvecklingsstörda tas normalt emot i särskolan och övriga ispecialskolan.I propositionen föreslår regeringen att uppdelningen i vanlig respektivesärskild skolplikt ersätts med benämningen skolplikt. Därvid framhålls attinförandet av en enhetlig skolpliktsbenämning inte innebär att särskolanoch specialskolan avvecklas som egna skolformer. Förslaget föranleder ettflertal ändringar i skollagen, nämligen i de bestämmelser som är utformademed utgångspunkt i de olika begreppen. I sammanhanget föreslås när detgäller särskolans elevgrupp att uttrycket "inte kan gå i " preci-seras och byts ut mot uttrycket "barn som bedöms inte kunna nå upp tillgrundskolans kunskapsmål därför att de är utvecklingsstörda".Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte finns anledning att hakvar två skolpliktsbegrepp. Utskottet vill erinra om att begreppet särskildskolplikt infördes först skollag. fanns bestämmel-ser om särskolplikt för psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar i1967 års omsorgslag. Utskottet ser det som principiellt viktigt att denobligatoriska skolan nu får ett skolpliktsbegrepp som gäller för alla barn.De ändringar i lagtexten i övrigt som regeringen föreslår, bl.a. ett för-tydligande om internationella skolor (9 kap. 5 §), har utskottet inget atterinra mot.Efter det att den nu aktuella propositionen lagts fram för harriksdagen på utskottets initiativ beslutat om ett tillägg till 9 kap. 6 § förststycket skollagen (bet. 1994/95:UbU16, rskr. Denna ändring(1995:816) av skollagen har trätt i kraft . Lagförslaget ipropositionen, såvitt avser nämnda lagrum, har av utskottet bringats iöverensstämmelse med beslut (bilaga 1).Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om änd-ring i skollagen (1985:1100) med den gjorda justeringen.Ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skol-gångUtbildningen i särskolan syftar till att ge utvecklingsstörda barn en tillvarje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligtmotsvarar den som ges i grundskolan.Enligt 3 kap. 4 § första stycket skollagen (1985:1100) prövar styrelsenför särskolan i elevens hemkommun om ett barn skall tas emot i särskolanunder sin skolpliktstid. Fråga om mottagande får även väckas av barnetsvårdnadshavare. Ett beslut om särskoleplacering baseras i regel på peda-gogiska, psykologiska och vid behov medicinska utredningar. Skollageninnehåller inte någon bestämmelse om vårdnadshavarens inflytande i frå-gan, utan styrelsen för särskolan kan mot vårdnadshavarens vilja beslutaatt ett barn skall tas emot i särskolan. Emellertid uttalas i lagmotiven (prop.1991/92:94 s. 37) att det är en självklarhet att stor vikt alltid måste tillmä-tas den uppfattning som en elevs vårdnadshavare har när det gäller attbedöma vilken skolform som är bäst för eleven. Samråd med eleven ochdennes vårdnadshavare skall därför alltid ske före beslut om att placeraeleven i särskola. Beslut om mottagande i särskolan får överklagas hosSkolväsendets överklagandenämnd av barnets vårdnadshavare.Inom särskolan fördelas eleverna på klasser och grupper i grundsärsko-lan resp. träningsskolan. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kangå i grundsärskolan. En elev som är inskriven i särskolan kan få sin un-dervisning i en klass i (integrerad elev), om berörda rektorerär ense om detta och elevens vårdnadshavare medger det (6 kap. 1 §särskoleförordningen, 1995:206). Beslut om fördelning av elever på klas-ser och grupper samt beslut om att inte integrera en elev i vanlig klass kaninte överklagas.Kursplaner för särskolan har fastställts av (SKOLFS1994:56, ändr. 1995:16 och 1995:59). För varje ämne i grundsärskolan ochför varje ämnesområde i träningsskolan finns en kursplan. I denna angesde mål som undervisningen skall sträva mot samt de mål som eleverna igrundsärskolan skall ha uppnått i slutet av det femte och det nionde skol-året resp. de mål som eleverna i träningsskolan skall ha uppnått i slutet avdet nionde skolåret.Föregående läsår, 1994/95, var 9 096 barn inskrivna i särskolan, vilketmotsvarar knappt en procent av det totala antalet elever i (916 700).Frågan om ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgånghar varit aktuell i . I samband med att riksda-gen beslutade om att överföra huvudmannaskapet för särskolan från lands-tingen till kommunerna förutsattes, att regeringen uppmärksamt skullefölja utvecklingen när det gäller hur föräldrar och skola samverkar för att ielevens intresse välja den för eleven bästa skolformen (prop. 1991/92:94,bet. UbU21 och UbU28, rskr. 285).Våren 1994 begärde en översyn av reglerna om val av skol-form för utvecklingsstörda barn (bet. 1993/94:UbU6, rskr. Översy-nen borde enligt utskottet (s. 11 f.) syfta till att föräldrarna i princip fårslutliga avgörandet när det har varit omöjligt att nå fram till ett gemensamtställningstagande i vad gäller valet mellan grundskola och särskola samtinom särskolan. Utskottet framhöll vidare att utskottets grundläggandeuppfattning är att särskolan även skall utgöra en oundgängligtillgång för skolväsendet och vara det naturliga alternativet för de barnsom bedöms inte klara av skolgången i . Det enskilda barnetsbästa måste gälla som norm vid valet mellan grundskola och särskola.Regeringen föreslår nu i propositionen att barn, som har rätt att fullgöraskolplikten i särskolan, inte får tas emot i särskolanutan vårdnadshavarens medgivande. Försöksperioden bör omfatta fyraläsår. Försöksverksamheten föreslås reglerad i en särskild lag, lagen omförsöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstördabarns skolgång.Lagen innehåller den avvikelse från skollagen som är nödvändig för attförsöksverksamheten skall kunna genomföras. Lagen medger såledesundantag från 3 kap. 3 § andra stycket skollagen, som anger att barn sombedöms inte kunna nå upp till kunskapsmål därför att de ärutvecklingsstörda skall tas emot i särskolan. Om vårdnadshavaren intelämnar sitt medgivande skall barnet fullgöra skolplikten enligt vad somgäller för barn i allmänhet, dvs. Lagen skall enligtförslaget tillämpas på utbildning fr.o.m. /97 och gälla till ut-gången av . Den omfattar både barn som skall börja skolan ochbarn som redan har börjat fullgöra skolplikten.Förslaget om försöksverksamhet med rätt för föräldrar att välja skolformhar föranlett ett flertal motionsyrkanden.I motion 1994/95:Ub58 (m) yrkande 1 vill motionärerna i stället anknytatill det förslag som lades fram av arbetsgruppen i Utbildningsdepartemen-tet (Ds 1994:89) och som föregick förslaget i propositionen. Motionärernaanser, i likhet med arbetsgruppen, att ett barn i princip inte bör få tas emotsom elev i särskolan utan föräldrarnas samtycke. Dessa förväntas alltid habarnets bästa i åtanke. Dock bör det finnas en möjlighet att placera barnet isärskolan utan föräldrarnas samtycke om det är uppenbart att barnet intekan gå i eller om det visar sig att barnet inte klarar av skol-gången där. Motionärerna vill att gör ett tillkännagivande tillregeringen med detta innehåll.Föräldrar till utvecklingsstörda barn bör enligt motion 1994/95:Ub60(kds) yrkande 1 få det slutliga avgörandet i valet dels mellan grundskolaoch särskola, dels inom särskolan under den försöksperiod somaviserats. Motionärerna begär alltså att föräldrarna under försöksperiodenäven bör få avgöra i vilken typ av klass inom särskolan barnet skall place-ras. - Liknande synpunkter anförs i motionerna 1994/95:Ub325 (kds) och1994/95:Ub375 (kds) som väckts under den allmänna motionstiden ,dvs. före propositionen.Också i motionerna 1994/95:Ub59 (s) och 1994/95:Ub61 (s) yrkande 1pläderas för att föräldrarna bör få slutligt avgöra inte bara valet av skol-form utan även klassplaceringen inom särskolan. I den förra motionenanförs att föräldrarna bör ges denna rätt utan försöksverksam-het. Enligt den senare motionen (yrkande 2) är en försöksperiod omfattan-de tillräcklig.Utskottet vill till en början slå fast att utgångspunkten vid beslut ombarns placering i viss skolform måste vara barnets bästa. Föräldrarna harhuvudansvaret för barnets utveckling och fostran och känner väl sitt barnstotala situation. Föräldrarna bör därför vara de som har de främsta förut-sättningarna att kunna agera utifrån barnets bästa. är det natur-ligt att skolhuvudmannen är angelägen om att barnet går i den skolformsom skolhuvudmannen bedömer vara bäst för barnet. Beslut om skolformbör normalt kunna fattas av föräldrar och skolhuvudmannen tillsammans.Utskottet vill betona nödvändigheten av att skolhuvudmannen i ett tidigtskede ingående informerar vårdnadshavaren om möjliga alternativ förbarnets skolplacering och om de resurser som finns till förfogande i deolika skolformerna för att tillgodose barnets särskilda behov. Detta är enförutsättning för att vårdnadshavaren skall kunna ta ställning till om barnetskall fullgöra skolplikten i eller särskolan.Den föreslagna försöksverksamheten som under en viss bestämd tidspe-riod ger vårdnadshavaren rätt att avgöra om barnet skall gå i grundskolaneller särskolan bör kunna ge värdefulla erfarenheter som kan ligga tillgrund för ett framtida ställningstagande om utformningen av en permanentordning. Det är därför viktigt att försöksperioden inte blir för kort. Utskot-tet anser att regeringens förslag är väl avvägt. Utskottet noterarsom positivt att försöksverksamheten kontinuerligt skall följas upp ochutvärderas främst av Skolverket.Utskottet utgår från att det i utvärderingsarbetet närmare belyses om nu-varande organisation av särskolan, med en uppdelning i grundsärskola ochträningsskola, är den mest ändamålsenliga. Inom skolans område pågår enpedagogisk utveckling vad gäller undervisnings- och träningsmetoder, nyahjälpmedel och resurser samt sätt att organisera verksamheten i grupperoch klasser. Med tanke på att särskolans elever utgör en heterogen grupp ärdenna utveckling speciellt intressant att följa efter det att kommunernafullt ut har tagit över huvudmannaskapet för särskolan. kan kom-munerna, med ett samlat huvudmannaskap för och särskolan,förväntas komma att bidraga med nya erfarenheter.Enligt propositionen har den bedömningen gjorts att det inte finns skälatt lagstifta om att vårdnadshavare som väljer särskolan för sitt barn ocksåskall ha rätt att välja placering i grundsärskola alternativt träningsskola.Utskottet delar denna uppfattning. En sådan bestämmelse skulle kunnaytterligare befästa nuvarande organisation. Utskottet anser att organisa-tionsformen bör vara sådan att den underlättar för skolhuvudmannen ochvårdnadshavarna att i samverkan finna väl fungerande individuellt anpas-sade planläggningar av skolgången inom särskolan. bör detankomma på de professionella i skolan att avgöra hur eleverna inom re-spektive skolform skall grupperas. Valet av klassplacering bör vara bero-ende av barnets funktionshinder och särskolans möjligheter att koncentreraerforderliga resurser och kompetens för barn med likartade behov.Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår utskottet att riksdagenmed avslag på motionerna 1994/95:Ub58 yrkande 1, 1994/95:Ub59,1994/95:Ub60 yrkande 1, 1994/95:Ub61, 1994/95:Ub325 samt 1994/95:Ub375 antar regeringens förslag till lag om försöksverksamhet med ökatföräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång.Uppföljning och utvärderingI motion 1994/95:Ub60 (kds) yrkande 2 hävdas att det finns en tydligutveckling mot att allt fler barn placeras i särskola i takt med att anslagenblir mindre för barn med särskilda behov i den vanliga skolan. Motionä-rerna begär ett tillkännagivande till regeringen om att utvecklingen när detgäller ökningen av antalet elever som placeras i särskola noggrant börföljas och utvärderas.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Enligt regleringsbrev för /96 skall senast den1 till redovisa en uppföljning ochutvärdering av konsekvenserna av att huvudmannaskapet för särskolan ochsärvux i och med utgången av överförts från landstingen till kom-munerna (jfr prop. 1991/92:94, bet. UbU21 och UbU28, rskr. 285).Återrapporteringen till regeringen avses ingå i en större studie omsärskolan - ett utvärderingsprojekt - som startar under hösten1995.I nr 75, Beskrivande data om skolverksamheten1995, redovisas att antalet elever i den obligatoriska särskolan har ökatmed (/91 t.o.m.1994/95), vilket kan jämföras med en ökning av elevantalet i grundskolanmed . Enligt vad utskottet erfarit från har denna signal frånden nationella uppföljningen om ökat elevantal i särskolan följts upp i enförberedande undersökning med intervjuer m.m. som gjorts inom Skolver-kets fältorganisation. Undersökningen har visat att det är stora variationer ilandet när det gäller inskrivning i särskolan - i några län har elevantaletökat markant medan det i andra län inte har skett någon nämnvärd föränd-ring. I utvärderingsprojektet skall man nu närmare undersöka vad somligger bakom siffermaterialet.Vidare vill utskottet hänvisa till att enligt propositionen bör den nu fö-reslagna försöksverksamheten med ökat föräldrainflytande följas upp ochutvärderas kontinuerligt (prop. s. 17). Ansvaret härför bör ligga på . Också kommunerna, betonar regeringen, har ett ansvar för att verk-samheten följs upp och utvärderas. Utvärderingen avses ge svar på sådanafrågor som i vilken omfattning vårdnadshavare valt att placera sina barn igrundskolan framför särskolan, hur dessa barn klarat skolgången i grund-skolan samt om utvecklingsstörda elevers placering i påverkatsituationen för andra grundskoleelever, särskilt de som haft behov av extrastöd.Utskottet har samma åsikt som motionärerna att det är viktigt att upp-märksamt följa antalet särskoleplaceringar och analysera orsakerna tillförekommande ökningar. Mot bakgrund av vad utskottet ovan redovisatom utvärderingsuppdrag utgår utskottet från att verket kom-mer att allsidigt belysa aktuella frågor kring utvecklingsstörda barns skol-gång. Något särskilt initiativ från sida behövs inte. Utskottetavstyrker därför motion 1994/95:Ub60 yrkande 2.Betygen i särskolanBetygssystemet för särskolan aktualiseras i motion 1994/95:Ub58 (m)yrkande 2. Motionärerna påtalar som anmärkningsvärt att elever i särsko-lan skall kunna ges betyget Otillräckliga kunskaper, ett betyg som intelängre kan sättas för elever i . Den justering av betygsskalansom gjordes för genom beslut börgöras också för särskolan. Motionärerna föreslår därför att särskolanstregradiga betygsskala Väl godkänd (VG), Godkänd (G) och Otillräckligakunskaper (O) ersätts med de tre stegen Mycket väl godkänd (MVG), Välgodkänd (VG) och Godkänd (G). Även i särskolan bör skriftliga omdömenom elevens kunskapsutveckling ges om föräldrar så begär.Utskottet vill först relatera gällande bestämmelser om betyg m.m. i 7kap. särskoleförordningen (1995:206). Enligt dessa skall läraren, elevenoch elevens vårdnadshavare minst en gång varje termin samtala om hurelevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas(utvecklingssamtal). Som ett komplement till utvecklingssamtalet skallläraren på begäran av vårdnadshavaren lämna skriftlig information omelevens skolgång. Elever i särskolan skall efter avslutad skolgång få intygom den utbildning de gått igenom. Intyget skall - om vårdnadshavarenbegär det - kompletteras med ett allmänt studieomdöme. Studieomdömetskall avse elevens möjlighet att bedriva studier.Elever i grundsärskolan kan på begäran av eleven eller dennes vård-nadshavare få betyg, nämligen terminsbetyg i slutet av varje termin i års-kurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9 samt slutbetyg. Slutbetygskall i sådana fall sättas i relation till den kravnivå som anges i de av fastställda kursplanerna (SKOLFS 1994:56, ändr. 1995:16 och1995:59). Som betyg skall användas någon av beteckningarna Väl god-känd (VG), Godkänd (G) och Otillräckliga kunskaper (O).Utskottet påminner om att beslutade om riktlinjerför ett nytt betygssystem för bl.a. och den obligatoriskasärskolan (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1, rskr. För grundsko-lans del bestämdes en sexgradig betygsskala A-F, där F skulle stå förotillräckliga kunskaper. Sedermera ändrades betygsskalan för (prop. 1994/95:85, bet. UbU6, rskr. 136) till de tre stegen Mycket välgodkänd (MVG), Väl godkänd (VG) och Godkänd (G). Någon motsvaran-de ändring beträffande betygsskalan för särskolan gjordes inte.Utskottet anser att elevers prestationer, utveckling och förutsättningarför fortsatt utbildning och träning lämpligast beskrivs i de utvecklingssam-tal som fortlöpande genomförs under elevernas skolgång.Utvecklingssamtalen utgör en ovärderlig tillgång för att särskoleelevernaskall kunna nå de individuellt anpassade mål som formats för varje elev.De intyg och omdömen som avges efter avslutad skolgång utgör den hu-vudsakliga dokumentationen. Denna ligger till grund för framtida rekryte-ring till studier och yrkesverksamhet. Betyg i egentlig mening saknar urden aspekten formell betydelse, men kan i sig ha ett symboliskt värde ochskall sättas om elev i grundsärskolan eller dennes vårdnadshavare begärdet.Utskottet bedömer, i likhet med motionärerna, att det inte är rimligt attha kvar betyget Otillräckliga kunskaper i särskolan, när detta har tagits borti . Betyg bör enligt utskottets mening sättas i en tvågradigskala med beteckningarna Väl godkänd (VG) och Godkänd (G).Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion1994/95:Ub58 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.ÖvrigtFrågan om ansökningstid för bidrag till nystartad fristående skola tas uppi motion 1994/95:Ub58 (m) yrkande 3. Motionärerna anser att hittillsva-rande regler - att en ny fristående skola skall ha ansökt om att bli godkändföre året innan bidragsåret börjar för att ha rätt till bidrag -bör gälla även i fortsättningen och inte ansökningsdatum "före "som anges i lagtexten i propositionen. Den nya regeln innebär ett onödigthinder i möjligheten att starta en fristående skola, anför de.Utskottet erinrar om att så sent som (prop.1994/95:157, bet. UbU16, rskr. 385) beslutade om tidigareläggning avansökningsdatum. Beslutet motiverades av kommunernas behov av ytterli-gare planeringstid. De nya bestämmelserna, såvitt avser särskolan i 9 kap.6 a § skollagen (1995:816), tillämpas första gången på ansökningar somavser /98. För att en nystartad skola skall vara bidragsbe-rättigad fr.o.m. skall skolan således ha ansökt om att bligodkänd före den 1 april 1996.Utskottet finner inget skäl till att nu skall ändra sitt beslut ifrågan. Motionsyrkandet bör därför avslås. beträffande skolpliktsbegreppet m.m.att antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100), såvitt avser 9 kap. 6 § första stycket medden ändringen att stycket erhåller i bilaga 1 som Utskottets förslagbetecknad lydelse och i övrigt enligt bilaga 2,2. beträffande ökat föräldrainflytande över utvecklingsstördabarns skolgångatt med avslag på motionerna 1994/95:Ub58 yrkande 1,1994/95:Ub59, 1994/95:Ub60 yrkande 1, 1994/95:Ub61,1994/95:Ub325 samt 1994/95:Ub375 antar regeringens förslag till lag omförsöksverksamhet med ökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgång,res. 1 (m)res. 2 (c, fp, kds)3. beträffande uppföljning och utvärderingatt avslår motion 1994/95:Ub60 yrkande 2,res.