bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Kronans försvagning och ränteturbulensen resulterar i ökadekostnader för statsskulden. Skulle nuvarande oroliga situation bli beståendeunder kommer kostnaden för statsskulden att öka avsevärt.Motionärerna ifrågasätter regeringens bedömning att kronan kommer att stärkaskraftigt och räntan sjunka. Bedömningen är, anser de, inte realistisk mednuvarande omfattning och inriktning av budgetpolitiken. För att skapa en visssäkerhetsmarginal i fall utvecklingen skulle bli sämre än regeringen räknar medkrävs enligt motionärerna dels en budgetförstärkning på ytterligare minst 20miljarder kronor netto, dels en ändrad fördelning mellan åtgärder på inkomst-och utgiftssidan.Motionärerna utgår från sitt tidigare förslag och lägger nu fram förslag omytterligare åtgärder för att förstärka budgeten. Sammantaget med de åtgärdersom tidigare föreslagits räknar de med att uppnå en budgetförstärkning på 22miljarder kronor 1998. Inriktningen på åtgärderna är densamma som . Istället för skattehöjningar föreslår de utgiftsminskningar, vilka huvudsakligeninriktas på strukturella förändringar.Syftet med de nya förslagen till budgetförstärkningar är att presentera ettrealistiskt alternativ inte enbart för att måttligt minska den offentligaskuldbördan utan också för att få den att närma sig de krav som ställs för ettfullt svenskt deltagande i den ekonomiska och monetära unionen (EMU).Folkpartiet liberalernaI motion Fi32 yrkande 2 förespråkar en snabbarebudgetsanering än regeringen. Budgetpolitiken påverkar företagsklimatet genomatt den i hög grad styr räntan. Om omvärlden märker att vi tar resoluta tag föratt få balans i svensk ekonomi finns förutsättningar för att räntorna kansjunka. Räntenivån är en nyckelfaktor för företagandet i . Dethöga ränteläget har tagit ett strypgrepp på svensk ekonomi.Motionärerna anser att det nu krävs påtagliga resultat i budgetsaneringen.Varje ny rapport om statens upplåningsbehov måste vara klart lägre än denföregående. Långivarna vet att en förutsättning för att den svenskabudgetsaneringen skall lyckas är att ett antal optimistiska förutsägelser slårin. Om det visar sig att upplåningen inte sjunker i den takt somfinansministern utlovat kommer misstroendet att växa och räntorna att stiga.För att minska risken för att budgetsaneringen misslyckas föreslår motionärernaytterligare budgetförstärkningar.Folkpartiets budgetalternativ sägs i motionen vara ca 16 miljarder kronorstarkare än regeringens för /96. Motionärerna föreslår minskadeutgifter inom transfereringssystemen på ca men villsamtidigt behålla ersättningsnivå i sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna. Det senare ökar utgifterna med ca 4 miljarderkronor. Netto minskar således transfereringsutgifterna med ca 6 miljarderkronor. Andra utgiftsminskningar samt motionärernas nej till RAS uppges sparaytterligare ca netto. Motionärerna föreslårskattesänkningar på ca , huvudsakligen för företagande ochjobb, men säger nej till förslaget om sänkt matmoms. Dessutom föreslår de någraytterligare inkomstökningar. Enligt de uppskattningar som görs i motionen lederförslagen till att skatterna sänks med netto nära 15 miljarder kronor.I motionen föreslås också försäljningar av statliga företag, framför allt föratt det är en strukturellt riktig förändring men också för att man därigenomkan minska statens skuldsättning.Motionärerna uppger att deras förslag leder till ett minskat statligtlånebehov på ca . Transfereringarna sänks med 14miljarder kronor netto och övriga utgifter reduceras med ca 5 miljarder kronornetto. Totalt sänks således utgifterna med nära . Försäljning av företag bör kunnainbringa åtminstone , anser motionärerna som för egen delbedömer att deras förslag inkl. ränteeffekt ger en förbättring med ca 25miljarder kronor jämfört med regeringens förslag.VänsterpartietI motion Fi33 yrkande 2 av framhåller motionärerna att deunder och varit med om att driva igenom kraftigaförstärkningar av statsbudgeten. Partiet har accepterat en totalbudgetförstärkning motsvarande ca för . /96 ligger den föreslagna budgetförstärkningen på ca 80miljarder kronor, varav utgörs av skatte-förstärkningar. Budgetsaneringspolitiken får nu positiva effekter. Den bidrartill att statsfinanserna utvecklas i mer positiv och kontrollerad riktning.Med hänsyn till att omfattande budgetförstärkningar redan har beslutats ochdödläget kring arbetslösheten måste brytas anser inte att det ärnödvändigt med ytterligare mer omfattande nettobesparingar. Vänsterpartietpresenterar ett budgetalternativ som uppges vara ca star-kare än partiets förslag , men svagare änregeringens nu presenterade förslag. Tillsammans med föreslagna skattehöjningaroch skattesänkningar gör detta att kan presentera mer omfattandeåtgärder för att stimulera hemmamarknaden, stärka kommunerna och ökasysselsättningen.Det är motionärernas bestämda övertygelse att de budgetförstärkningar pådrygt av BNP som medverkat till är och har varitnödvändiga. Men det är inte tillräckligt med enbart budgetförstärkningar. Vikommer inte ur de statsfinansiella problemen enbart genom besparingar ochskattehöjningar -- det behövs också stimulanser för fler jobb. Med en högreuthållig tillväxt ökar också förtroendet för den svenska ekonomin och trycketpå räntor och kronkurs minskar. I motionen uppges att Vänsterpartietsekonomiska politik långsiktigt leder till en högre ekonomisk aktivitet och enbättre sysselsättningsutveckling, vilket kommer att ge avkastning iform av en snabbare förbättring av statsfinanserna.Vänsterpartiet avvisar såväl regeringens förslag till sänkt moms på livsmedelsom förslagen att sänka ersättningsnivåerna i socialförsäkringssystemen ocha-kassan till . Regeringens politik har en felaktig inriktning, ansermotionärerna, som gör denna bedömning mot bakgrund av att alla krafter måsteutnyttjas för att stärka hemmamarknaden, stimulera sysselsättningen och stärkaen uthållig tillväxt. Gör vi inget nu riskerar vi framöver att fastna ipermanent massarbetslöshet, svag ekonomisk aktivitet och en minskad tilltrotill att det går att sanera statsfinanserna utan kraftfulla och destruktivaingrepp i välfärdsstaten.Vänsterpartiet föreslår att skall sättas av till ensänkning av arbetsgivaravgiften i kommunsektorn. Det motsvarar en sänkning avarbetsgivaravgifterna , till , ochkompenserar kommunsektorn för det skattebortfall som följer av avdragsrättenför de höjda egenavgifterna. På motsvarande sätt föreslår att 5miljarder kronor sätts av för att stimulera sysselsättningen i den privatatjänstesektorn.Vänsterpartiet föreslår också ett omfattande program för gröna investeringarmed en total volym på ca 5 miljarder kronor.Flertalet av de besparingar som regeringen föreslår på det socialpolitiskaområdet avvisas i motionen. Regeringens politik leder i fel riktning, ansermotionärerna. I stället för att lägga över en större del avfinansieringsansvaret på arbetsgivarna ökar den ekonomiska belastningen påredan svaga och utsatta grupper.Miljöpartiet de grönaI motion Fi34 yrkandena 4--6, 10 och 44 av erinrarmotionärerna om att de tidigare kritiserat det budgetförslag regeringenpresenterat i budgetpropositionen. Det hade de gjort därför att det innehöllotillräckligt många besparingar och de besparingar som föreslogs hade i mångafall lagts ett eller bort i tiden. Motionärerna noterar att regeringenmed de i kompletteringspropositionen framförda förslagen har tidigarelagtåtskilliga besparingsförslag. De ser med hänsyn härtill regeringens nyaförslag som en förbättring i detta avseende och konstaterar att deras egna kravdelvis har tillgodosetts både vad gäller den allmänna inriktningen påbudgetpolitiken och vad gäller en rad enskildheter.Motionärerna anser emellertid att ytterligare besparingar kan och bör görasfrämst inom det militära försvaret, väganslagen och socialförsäkringarna.Enligt motionärernas mening har regeringens besparingsförslag i några fallfått en direkt olämplig inriktning. Inte minst gäller det åtstramningar riktademot välfärdens kärnområden som vård, omsorg och skola liksom sänkningen aversättningsnivåerna i socialförsäkringarna till låginkomsttagare.Regeringen har också föreslagit ett antal nya utgiftsåtaganden påarbetsmarknadspolitikens område som enligt motionärernas mening inte börgenomföras. Redan i budgetpropositionen fanns flera miljardanslag av liknandeslag som gick emot. Motionärerna anser att arbetsmarknadspolitikenmer måste inriktas på att stimulera ökat företagande, särskilt sådant medinriktning på bättre energihushållning och långtgående miljöanpassning.Arbetstillfällen kommer i hög grad inom miljö-, tjänste-, informations- ochhögteknologisektorerna. Arbetsgivaravgifterna måste sänkas och ersättas medhögre miljö- och energiskatter. Arbetstiden måste också sänkas av bådearbetsmarknadspolitiska och sociala skäl. Motionärerna motsätter sig denhöjning av arbetsgivaravgifterna som genomfördes /95 som ettled i finansieringen av EU-avgiften. I stället föreslår de nu bl.a. höjdbolagsskatt.I motionen uppges att förslag innebär att statens utgifter /96 (18 månader) minskar med i jämförelsemed vad regeringen föreslår i kompletteringspropositionen.Enligt motionärerna är deras förslag på statsbudgetens inkomstsida i huvudsakneutrala. De leder till en försvagning med . Motionärernaföreslår att skatt på arbete ersätts med skatt på miljöpåverkan och energi. Föratt kompensera hushållen för ökad energibeskattning har motionärerna tidigareföreslagit sänkt matmoms. De accepterar således den av regeringen föreslagnasänkningen av mervärdesskatten på livsmedel som en del av deras egetskatteväxlingspaket.Motionärernas samlade budgetförslag medför således enligt deras egenbedömning att statens underskott blir , eller 6,4miljarder kronor mindre än vad regeringen föreslagit, vilket innebär attstatens upplåningsbehov skulle minska med ett lika stort belopp.Motionärerna anser att man med deras förslag uppnår budgetbalans snabbare.För egen del räknar de med att staten bör kunna börja minska statsskulden frånår 1998. Det är än vad som blir fallet i regeringens förslag.KristdemokraternaI motion Fi35 yrkande 2 förordar en nationell samlingomkring den ekonomiska politiken. Det fordras ett program med bred förankring iriksdagen och hos svenska folket. Politiken måste inriktas på en effektiv ochfördelningspolitiskt riktig sanering av statsfinanserna och pågenomförande av ett program för tillväxt och nya och expanderande företag somger nya jobb.Sverige bör vidta sådana åtgärder att konvergensprogrammets kriterier kanuppnås, vilket ger valfrihet när beslut skall fattas om medverkan idet tredje steget. Motionärerna känner en betydande oro för att regeringensprognoser och beräkningar i kompletteringspropositionen är allt föroptimistiska i vissa avgörande moment. föreslår mot dennabakgrund både större besparingar än regeringen och ett program för tillväxt.Utrymmet för ytterligare besparingar inom vården och äldreomsorgen ansermotionärerna vara obefintligt. Tvärtom hävdas att det krävs ökade resurser.Detta åstadkoms genom ett riktat anslag för vård och omsorg och behållande avde nuvarande nivåerna i arbetsmarknads- och socialförsäkringarna.En framgångsrik ekonomisk politik för nya jobb måste enligt motionärernaockså inbegripa en sund näringspolitik. Det krävs att rimliga förutsättningarläggs fast för att nya företag skall startas och befintliga företag skall kunnaväxa. En modern och flexibel arbetsrätt som gör att småföretagare vågaranställa fler är ett inslag i en sådan politik. Förlängda visstids- ochprovanställningar är en nödvändighet för dessa företag och för att få fler iarbete.En skattereform med sänkta skatter på arbete och höjdamiljöavgifter skulle enligt motionärerna dels skapa incitament för enmiljövänligare produktion, dels främja framväxten av nya arbetstillfällen. Detär, anser de, väsentligt att detta förslag om skatteväxling för fler jobbsnarast kan omsättas i praktisk handling. För att minska skattekilarna ochunderlätta för en expansion föreslås en sänkning av tjänstemomsen från 25 till12 %.Övriga motionsyrkandenI motion Fi40 av och () föreslås attriksdagen skall uttala sig för att stödet till företag, kommuner ochsocialförsäkringar skall minskas med brutto (yrkande12). Dessutom föreslås att skall uttala sig för fasta spelregler vidsaneringen av statsfinanserna (yrkande 14).Utskottets förslag till budgetpolitiska riktlinjerDet behövs ett fast grepp om statens finanser för att få kontroll överbudgetutvecklingen. Under förra mandatperioden ökade underskottet i deoffentliga finanserna från till som mest av BNP. Under dennamandatperiod bedöms det nu kunna reduceras lika mycket. Regeringen räknar medatt underskottet i de offentliga finanserna skall minska till av BNP,för att därefter fortsätta att sjunka till och till mindre än1 % år 1998.Det innebär att statsskulden mätt som andel av BNP kommer att stabiliserasredan 1996, vilket är än vad som angavs i budgetpropositionen.Utvecklingen ter sig med andra ord nu något ljusare äntidigare, men situationen är fortfarande allvarlig. De svenska räntenivåerna äralltjämt höga och pressas upp av det stora underskottet i de offentligafinanserna. Detta underblåser den oro som lätt uppstår i samband medåterkommande internationella kriser på det finansiella området.Av stor betydelse är därför att Socialdemokraterna har träffat en uppgörelsemed om de förslag som förs fram i kompletteringspropositionen.Uppgörelsen omfattar också de förslag som förs fram i propsitionerna omregionalpolitik (1994/95:161), EU-finansiering (1994/95:203) ocharbetsmarknadspolitik (1994/95:218). En översikt över de frågor som behandlas idessa propositioner samt oppositionspartiernas syn på förslagen lämnas i enbilaga som har fogats till detta betänkande (bilaga 2).Uppgörelsen mellan Socialdemokraterna och syftar till attlångsiktigt skapa förutsättningar för en god ekonomisk utveckling och sundaoffentliga finanser. Genom samarbetet har det skapats ett brett parlamentarisktstöd för de förslag som redovisas i propositionerna.Utskottet har tidigare framhållit att det måste vara ett primärt mål attbegränsa budgetunderskottet. Något skäl att ompröva detta mål föreligger inte.Det påbörjade saneringsarbetet måste därför drivas vidare med fasthet och fullkraft så att uppnådda resultat kan göras bestående. Skall arbetet med attsanera statsfinanserna kunna få ett brett stöd och vinna respekt hosallmänheten, måste de samlade åtgärderna ges en sådan inriktning att bördornasfördelning framstår som rättvis genom att alla får bidra efter förmåga.Regeringen har i tre steg lagt fram förslag som stärker statsfinansernamed inkl. bedömda ränteeffekter. Därtill kan läggas drygt18 miljarder kronor som är effekter av åtgärder beslutade under föregåendemandatperiod.I första steget av saneringsarbetet låg tyngdpunkten i inkomstförstärkningar.Riksdagen beslöt då att återta flera av de skattelättnader som den förraregeringen och riksdagsmajoriteten beslutat om. I första steget skärptes äveninkomstsbeskattningen för dem med högre inkomster.I andra steget var budgetförstärkningarna i det närmaste helt inriktade påutgiftsminskningar.I det nu aktuella tredje steget föreslås varaktiga budgetförstärkningar på15,, varav drygt 2/3 hänför sig till utgiftsminskningar.Dessa budgetförstärkningar används i det närmaste helt för att finansiera delsen sänkning av mervärdesskatten på livsmedel, dels vissa tidigare ofinansieradeutgiftsåtaganden.De omfördelningseffekter som framkommer av åtgärderna i de tre stegenvarierar självklart med den enskilda individens situation. Fördelningspolitiskastudier visar emellertid att den tiondedel av hushållen som har den högstaekonomiska standarden får svara för av de sammantagnabudgetförstärkningarna. Bidraget från den tiondel av hushållen med lägststandard begränsas däremot till av budgetförstärkningarna. I inkomstlägenadäremellan fördelar sig effekterna av åtgärderna tämligen jämnt.Låginkomsttagare är för sitt uppehälle mer beroende av transfereringar änandra grupper, och när transfereringarna minskas slår det hårdast mot dem. Åandra sidan slår de genomförda skattehöjningarna hårdast mot de mervälbeställda. Analyser av hur åtgärderna sammantagna slår på hushållensdisponibelinkomster i olika inkomstlägen visar också att de störstaprocentuella förändringarna av disponibelinkomsterna drabbar den tiondedel avhushållen med den högsta ekonomiska standarden medan låginkomsttagarna somgrupp kommer något bättre ut, bl.a. beroende på sänkningen av mervärdesskattenpå livsmedel.Mot bakgrund härav finner utskottet att de av regeringen föreslagna ellervidtagna åtgärderna för att sanera statsfinanserna har en med hänsyn tillomständigheterna rimlig fördelningsprofil.Moderata samlingspartiet, och kräver i sinamotioner att de skattehöjningar som genomförde skallrivas upp helt eller delvis.Längst i det avseendet går Moderata samlingspartiet som med sina mycketlångtgående krav på skattesänkningar skiljer sig markant från de båda övrigapartierna. Moderata samlingspartiets förslag på beskattningsområdetöverensstämmer i allt väsentligt med den politik partiet förde fram iregeringsställning under förra mandatperioden. Den moderata politiken ärkonsekvent i så måtto att partiet också vill använda de tillkommandeutgiftsnedskärningar för att finansiera ökade satsningar på bl.a. försvaret.Den moderata besparingspolitiken saknar enligt utskottets mening helttrovärdighet och kan inte vinna den breda uppslutning som krävs för attsaneringen av statsfinanserna skall kunna drivas vidare med bestående kraft.Utskottet tar avstånd från en politik med denna inriktning och avstyrker därmedmotion Fi31 (m) yrkande 2.Folkpartiet och Kristdemokratiska samhällspartiet skiljer sig i fleraavseenden från Moderata samlingspartiet. vill emellertid även dessapartier riva upp flera av de skattehöjningar som fattade beslut omhösten 1994. Utskottet kan inte ställa sig bakom den inriktning avbudgetpolitiken som dessa partier förespråkar.De båda partiernas budgetförslag har brister i olika avseenden. Så t.ex.upprepar sitt tidigare krav på att stödet för nyanställningar (RAS)skall avskaffas och tillgodoräknar sig för detta förslag en besparing på4 . Till saken hör emellertid att stödformen gäller endastför nyanställningar -- och detfolkpartistiska besparingsförslaget är därför helt överspelat när frågan tasupp till avgörande i , såvida inte avsikten är att förslaget skallgälla med retroaktiv verkan. Det folkpartistiska budgetförslaget bärs också uppav dynamiska effekter vars inneboende kraft inte förklaras närmare i motionen.Så t.ex. anser sig kunna minska anslaget tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder med 4,4 resp. underbudgetåren 1995/96 och 1998 enbart med en allmän hänvisning till de "mycketomfattande förbättringar" partiet föreslår för företagande och jobb. Till dettakan läggas att de gynnsamma budgeteffekter som motionärerna tillskriver sittbudgetalternativ förutsätter att statliga tillgångar till ett värde av 10miljarder kronor skall säljas ut årligen.Liksom avvisar stödet till nyanställningar ochtillgodoräknar sig en ränteeffekt på denna besparing som i praktiken inte kanuppnås. I det kristdemokratiska budgetalternativet förutsätts vidare att en radvagt formulerade ändringsförslag skall kunna få ett mycket snabbt genomslag påbudgeten trots att genomarbetade lösningar helt saknas för de olika åtgärderna.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna Fi32 (fp) yrkande2 samt Fi35 (kds) yrkande 2.Vänsterpartiets budgetalternativ är svagare änregeringens och innefattar en rad nya utgiftsåtaganden som finansieras medskattehöjningar på sammanlagt . Utskottet kan inte ställasig bakom ett förslag med en sådan inriktning. Kravet på fullständigfinansiering måste enligt utskottets mening vara oeftergivligt. Om man inuvarande läge gör avkall på detta krav, kan följden lätt bli att tilltron tillstatsmakternas vilja att driva besparingsarbetet vidare med full kraft sätts ifråga, vilket skulle bidra till att pressa upp räntenivåerna. Denna misstroskulle sannolikt förstärkas om man i enlighet med motionärernas förslagkanaliserar skattehöjningarna till sådana utgiftsområden som transfereringaroch arbetsmarknadspolitiska stödprogram som inte i första hand främjartillkomsten av nya arbeten.Med de skatte- och avgiftshöjningar som genomförts eller aviseratskommer enligt utskottets mening utrymmet för ytterligare skattehöjningar attvara starkt begränsat. Detta gäller även kommunalskatterna. Ytterligareskattehöjningar riskerar att försämra den svenska ekonomins funktionssätt.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Fi33 (v) yrkande 2.Det budgetalternativ de gröna för fram utgår i stor utsträckningfrån partiets förslag om en långtgående skatteväxling, där skatt på arbeteersätts med skatt på energi och miljö. Utskottet har i princip inte något atterinra mot en skatteväxling, men är med hänsyn till att frågor av detta slagför närvarande prövas i en särskild kommitté inte berett att biträda det mycketgenomgripande förslag till skatteväxling som de Gröna vill få tillstånd. Enligt utskottets mening bör utredningsarbetet avvaktas innan frågan omen skatteväxling tas upp till prövning.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi34 (mp) yrkandena 4--6, 10 och44.Utskottet kan med anledning av vad som framhålls i motion Fi40 (m) yrkande 14om fasta spelregler generellt instämma i motionärernas allmänna syn på behovetav fasta spelregler. Det är självklart önskvärt att man i största möjligautsträckning bör undvika att ändra en gång givna förutsättningar. Skallsaneringsarbetet kunna drivas vidare med erforderlig styrka måste emellertidalla offentliga utgiftsåtaganden utan undantag kunna sättas i fråga ochomprövas. bör därför inte genom uttalanden friskriva olikasamhällsåtaganden från en kritisk prövning. Utskottet finner inte helleranledning att biträda motionärernas förslag i fråga om företagsstöd, stöd tillkommuner och socialförsäkringar.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi40 (m) yrkandena 12 och 14.Den kompletteringsproposition som utskottet nu behandlar är den sista i sittslag. I den nya budgetprocess som skall börja tillämpa hösten 1996skall regeringens förslag till statsbudget vara fullständigt när det avges tillriksdagen . Tillkommande budgetförslag får då intelängre läggas fram före budgetårets början.Årets kompletteringsproposition är speciell också i två andra avseenden.Förslagen i kompletteringspropositionen har utformats i nära samarbete mellanSocialdemokraterna och , och den uppgörelse som träffats innebäratt det fortsatta arbetet med att sanera statsfinanserna kommer att ha en bredparlamentarisk förankring i riksdagen.Kompletteringspropositionen används nu också som ettinstrument för aktiv uppföljning av budgetutvecklingen. Regeringen villåterupprätta budgetdisciplinen och ställer krav på att varje ytterligareutgift, varje överskridande och varje annan försvagning av budgeten skall varafullt ut finansierade. De besparingar som föreslås eller redovisas användsockså för att finansiera sådana försvagningar. I kompletteringspropositionenmanifesteras den skärpta budgetdisciplinen likaså i förslaget till tak för deoffentliga utgifterna.En god budgetdisciplin är enligt utskottets mening av grundläggande betydelseför att man skall nå framgång i saneringsarbetet. Utskottet ser mycket positivtpå den dialog som regeringen har tagit initiativ till och anser attredovisningen i budgetuppföljningsfrågor bör fördjupas och utvecklas. mening bör regeringen under löpande budgetår återkommande redovisasin syn på budgetutvecklingen och för lägga fram förslag omerforderliga motåtgärder. De kan t.ex. göras i anslutning till detilläggsbudgetförslag regeringen lägger fram för och som med den nyabehandlingsordningen kommer att remitteras till finansutskottet.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrker regeringensförslag till riktlinjer för budgetregleringen (bil.