bet · GI01JoU22 · 1995-05-09 00:00:00 — Vissa åtgärder mot utsläpp av försurande ämnen och andraluftföroreningar Utskottet behandlar här en proposition om godkännande av ettnytt protokoll till Genèvekonvention om långvägagränsöverskridande luftföroreningar. Det nya protokollet syftartill ytterligare minskning av svavelutsläppen. Utskottettillstyrker propositionen.I propositionen redovisas vidare regeringens bedömningangående vissa miljöfrågor i övrigt, vilka innefattar bl.a.åtgärder mot utsläpp från småskalig vedeldning, ammoniakavgångenfrån jordbruket och åtgärder för en slutlig avveckling avozonnedbrytande ämnen.I betänkandet behandlas vidare 76 motionsyrkanden, varav del tar upp miljöfrågor som behandlats eller kommer attbehandlas ingående i andra sammanhang. Utskottet konstateraratt många följdmotioner upprepar tidigare väckta yrkanden somnyligen behandlats ingående av eller där riksdagenännu ej hunnit fatta beslut. Utskottet avstyrker samtligamotioner men understryker i flera fall det angelägna i ettfortsatt aktivt arbete mot de miljöproblem som berörs ipropositionen och motionerna.Till betänkandet har fogats 9 reservationer och ett särskiltyttrande. Regeringen () föreslår i proposition1994/95:119 att godkänner protokollet till 1979 årskonvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar därytterligare minskning av svavelutsläppen behandlas.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkänner det nyaprotokollet till Genèvekonvention om långvägagränsöverskridande luftföroreningar rörande ytterligareminskning av svavelutsläppen. Protokollet är en viktigfortsättning på det internationella samarbetet för att begränsaskador på miljö och hälsa av gränsöverskridandeluftföroreningar.Regeringen redovisar också inriktningen av det fortsattaarbetet mot försurningen samt åtgärder för att minska utsläppenfrån småskalig eldning med fasta bränslen och för att minskaammoniakavgången från jordbruket.Vidare redovisar regeringen åtgärder för en slutlig avvecklingav ozonnedbrytande ämnen samt åtgärder för att begränsautsläppen av HFC-föreningar och andra närbesläktadeväxthusgaser. Motioner med anledning av propositionen1994/95:Jo31 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vedeldningens hälsorisker,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om installation av ackumulatorer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att samtliga pannor och kaminer skall varamiljögodkända,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hälsoskyddsförordningen och kommunerna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om myndigheternas informationsansvar.1994/95:Jo32 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenskt agerande internationellt för attbegränsa sjöfartens svavelutsläpp,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det svenska nationella agerandet för attminska svavelutsläppen från sjöfarten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om långsiktiga och tydliga regler förvedpannor.1994/95:Jo33 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inom EU medverkar till attstöd ges till så att dessa snabbt kan nåetappmålet i det nya protokollet inom LRTAP,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utredning i syfte att arbetafram förslag om vägavgifter som syftar till minskad biltrafik,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kommuners möjlighet att inrättamiljözoner i känsliga tätortscentrum fr.o.m. den 1 januari 1996vad avser tung trafik utvidgas till att omfatta också den lättabiltrafiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om investeringsstöd till hushåll förkonvertering till typgodkänd panna med ackumulatortank,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stöd bör kunna utgå till jordbruketför åtgärder för att begränsa ammoniakavgång inom ramen förmiljöprogrammet för jordbruket,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kraftfullt begränsningsarbete avväxthusgaserna HFC, FC och svavelhexafluorid,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att internationellt och inte minsti ozonfond agerar kraftfullt för att fondens medelenbart satsas i helt ozonfri teknik samt i teknikprojekt utanstarka växthusgaser.1994/95:Jo34 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär ett samlathandlingsprogram kring försurningsproblematiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utsläppen av kväveoxider skall minskatill en nivå som naturen tål,3. att hos regeringen, i samarbete med våragrannländer, begär en utredning av försurningssituationen ochåtgärdsbehovet i vår del av ,4. att beslutar om investeringsbidrag tillinstallation av katalysator för större fartygsmotorer,5. att beslutar om att kommuner skall införamiljödifferentierade hamnavgifter för större fartyg,6. att begär att regeringen, tillsammans med andraberörda länder kring och , beslutar om ensänkning av svavelhalten i sjöfartens bränslen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU aktivt skall verka föratt regler skapas för att minska svavelhalten i olika fossilabränslen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU aktivt skall verka föratt skärpta normer för bilavgaser skall tas fram,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU aktivt skall verka föratt ta fram ett program för att minska transportbehovet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i den samlade redovisningen avförsurningsproblematiken en strategi skall ingå som visar huranvändningen av fossila bränslen skall minska till en nivå sommiljön tål,11. att beslutar att det vid nybyggnation skall varakrav på installation av ackumulatortank för att få elda medfasta bränslen,12. att beslutar om investeringsbidrag tillinstallation av ackumulatortank och till installation avmiljövänliga bränslepannor,13. att av regeringen begär ett genomförande av ennationell kampanj om vedeldning,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att miljöstöden till och övriga reglerkring jordbruket utformas så att utsläppen av kväveföreningarfrån jordbruket minskar,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ammoniakutsläppen från jordbruketskall minska ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att miljöstöden till jordbruket utformasså att antalet djur inom jordbruket fördelas så att utsläppen avförsurande ämnen och näringsämnen minimeras,17. att hos regeringen begär att Jordbruksverketm.fl. ges i uppdrag att utarbeta ett programförslag för attutveckla en ekologisk odling baserad på skärpta krav för attminimera utsläppen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall följa rekommendationernaom en sänkning av svavelutsläppen som framgår avbasscenariot (Scenario A5) från förhandlingarna om det nyasvavelprotokollet,19. att hos regeringen begär förslag till hurkväveoxidavgiften skall utvidgas till att även gällaindustriella processer.1994/95:Jo35 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vedeldning.1994/95:Jo36 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar anta målet att minska de svenskakväveoxidutsläppen ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förberedelserna inför den förstagranskningen av svavelprotokollet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om internationella överenskommelser för attminska svavelhalten i fartygsbränslen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inom EU bör verka för ettdirektiv som reglerar svavelhalten i bränslen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om överenskommelser om svavelhalten försjöfarten i ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om differentierade hamnavgifter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla pannor i tätort som är nyare än15 år skall vara försedda med ackumulatortank ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla pannor nyare än utanförtätorter skall vara försedda med ackumulatortank ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar i hälsoskyddslagen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunernas rätt att förbjuda vedeldningtill förmån för biobränslebaserad fjärrvärme,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bygglovsplikt för ombyggnad avvedanläggningar i detaljplanelagt område,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reglering av tillkommande vedeldning idetaljplaner och energiplaner,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbud mot icke miljögodkända pannor inomtätbebyggda områden,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om obligatorisk funktionskontroll förvedeldade pannor,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett större område skall omfattas avkraven på snabb nedmyllning och spridningsteknik,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rådgivning och information i syfte attminska ammoniakutsläppen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inom EU bör arbeta för att EUantar en ammoniakpolicy,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att HCFC inte skall tillåtas ersätta CFC,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en generell avveckling av allaozonnedbrytare ,20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en miljöskatt på HCFC,21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppslutningen kring ändring avMontrealprotokollet,22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en skärpning av Montrealprotokollet,23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inom EU skall verka för att EUinstiftar regleringar för ozonnedbrytare på minst samma nivå somde svenska.Motioner väckta under allmänna motionstiden1994/95:Jo301 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att enskogsskadekommission tillsätts i enlighet med vad som anförts imotionen,1994/95:Jo302 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om gränsöverskridande försurande nedfall,1994/95:Jo645 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att åtgärder bör vidtas för att minskautsläppen av svaveldioxid, kväveoxider och kolväten så attozonbildningen vid markytan inte överstiger den nivå som naturentål,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbud mot användning av HCFC,3. att som sin mening ger regeringen till känna attlövskogsinslaget inom försurningskänsliga delar av landet böröka i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ändrad markanvändning av jordbruksmarkoch lövskogsdominerad mark till barrskogsdominerad mark förbjudsinom försurningskänsliga områden.1994/95:Jo647 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en intensifiering av Sverigesansträngningar för att på överstatlig nivå begränsa utsläppen avsvavel- och kväveoxider,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att speciella forskningsinsatser krävs föratt få klarhet i orsakerna till "blödande granar",3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om initiativ till en internationellkartläggning av problemet "blödande granar",4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör få i uppdrag attorganisera ett samarbete mellan regeringen, ochskogsnäringens intressenter i internationella skogsfrågor.1994/95:Jo680 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Hallandssjukan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försöksverksamheten medskogsmarkskalkning,1994/95:Jo687 av m.fl. (mp) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna attden bör verka för en ytterligare skärpning avMontrealprotokollet i enlighet med vad i motionen anförts,25. att beslutar förbjuda all användning av CFC frånden ,26. att beslutar förbjuda all användning av HCFCfrån ,1994/95:T605 av m.fl. (m) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bilaterala överenskommelser börträffas om högsta svavelhalt i bunkerolja för färjerederier medtrafik på svensk hamn.1994/95:T617 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av samma miljöklassning avfartygsbränslen som den som gäller för vägfordon, dvs.miljöklasserna 1, 2 och 3.1994/95:N435 av och () variyrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i miljöskyddslagen att kommunerna kan utfärda generellaregler för vedeldning inom planlagt område.Uppvaktning m.m.Representanter för (Svebra)har inför utskottet anfört synpunkter och lämnat informationrörande utbyte av halon i fasta brandsläckningsanläggningar.En skrivelse har inkommit från Miljö- och hälsoskyddskontoreti . Inriktning av arbetet mot försurningenPropositionenI propositionen anförs att försurning av mark och vatten ärett av allvarligaste och tydligaste miljöproblem.Orsaken till detta är utsläpp av kväve- och svavelhaltigaluftföroreningar. av svavelnedfallet och närmare80 % av kvävenedfallet i kommer från andra länder. Ominte ytterligare åtgärder vidtas för att minska belastningenhotas den biologiska mångfalden och den svenska skogensproduktionsförmåga, vilket kan ge mycket allvarliga konsekvenserför sysselsättning och samhällsekonomi.Den totala belastningen av försurande nedfall i Sverigeöverskrider fem till tio gånger kritisk belastning, dvs. dennivå som naturen långsiktigt kan bära. I sydvästra nedfallet behöva minska räknat årsnivå.Vid 1980-talets början var omkring 16 000 av 85 000sjöar så sura att känsliga arter hade minskat kraftigt i antaleller helt försvunnit. I 7 000 av dessa sjöar liksom i ca6 rinnande vatten har situationen förbättratsunder genom kalkningsinsatser. Med kalkningkan vattnets surhetsgrad minskas, men det går inte att heltåterställa vattnets ursprungliga biologi.I de södra delarna av landet med stort försurningsnedfallförekommer grundvatten med påtagligt höjda aluminiumhalter. Tillföljd av att ledningar korroderar på grund av vattnets surhet ärkopparhalterna starkt förhöjda i dricksvattnet från mångaenskilda brunnar. Koppar och aluminium i dricksvattnet innebärdirekta hälsorisker.Försurningsskadorna på skogen börjar också bli allt tydligare.I är och i är av den äldre granenskadad. När det gäller tall är motsvarande andelar 65 respektive77 %. Skadorna leder till kraftigt försämrad skogstillväxt tillföljd av minskad tillgång till viktiga näringsämnen för trädenoch utlösning av giftiga ämnen.Redan 1988 i samband med propositionen Miljöpolitiken inför1990-talet (prop. 1987/88:85, bet. JoU23, rskr. 373) ställde sigriksdagen bakom målsättningen att minska de svenskasvavelutsläppen räknat årsnivå. Detta mål har redan uppnåtts. Om utbudet och priserna förlågsvavliga oljor inte förändras kommer den nuvarande nivån påsvavelutsläppen med nuvarande styrmedel inte att överskridasfram . Om däremot priserna på lågsvavlig olja stigerkan det bli aktuellt att höja svavelskatten för att stabiliserasvavelutsläppen på den nuvarande nivån.Målet om att de svenska utsläppen av kväveoxider skall minskamed mellan behandlades i samband medpropositionen Miljöpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:85,bet. JoU23, rskr. ställde sig då bakom dettamål. formulerades en ambition att studera vilkatekniska åtgärder som behövs för att halvera kväveoxidutsläppenmellan och 2000. Målet behandlades även i samband medpropositionen En god livsmiljö (prop. 1990/91:90, bet. JoU30,rskr. Regeringen ville däremot avvaktaatt fastställa halveringsmålet för till dess målet om enminskning säkerställts. delade regeringensbedömning.Möjligheterna att kraftigt minska de svenskakväveoxidutsläppen med nationella åtgärder har -- särskilt påtrafikområdet -- visat sig vara begränsade. Parallellt med ettfortsatt aktivt nationellt arbete är det därför nödvändigt attdriva också genomförandefrågorna i internationella sammanhang.En avgörande förutsättning för minskade kväveoxidutsläpp fråntrafiken är bl.a. att nya avgasregler kan antas inom har i uppdrag att utarbeta förslag tillåtgärder för en 50-procentig reduktion av kväveoxidutsläppentill . För att möjliggöra en sådan minskning utreds bl.a.införande av avgaskrav för arbetsmaskiner, skärpta avgaskrav förtunga fordon liksom åtgärder inom luft- och sjöfart.Naturvårdsverkets rapport kommer att föreligga i januari 1996.Regeringen avser därefter att till redovisa förslagdels till ett nytt mål för kväveoxidutsläppen dels tillytterligare åtgärder.En viktig del av det internationella arbetet påförsurningsområdet bedrivs inom om långvägagränsöverskridande luftföroreningar (LRTAP) som funktionellt ärknuten till ECE i . Arbetet inom LRTAP har framför alltfått en stor betydelse för att sprida kunskaperna omluftföroreningarnas ursprung, spridningsmönster och omåtgärdsmöjligheter. Härigenom har också nya förutsättningarskapats för en ny generation av internationella miljöavtal somär effektiva både ur miljö- och kostnadssynpunkt.Efter slutförandet av förhandlingarna om ett nyttsvavelprotokoll har ett brett upplagt arbete påbörjats inomLRTAP för att utarbeta en strategi för utformningen av kommandeinternationella instrument för att minska utsläppen avkväveoxider och eventuellt också ammoniak. En centralfrågeställning är om ett nytt avtal skall relateras till enenskild miljöeffekt, exempelvis försurning, eller om avtaletskall avse flera effekter, såväl försurning som eutrofiering ochkväveoxidernas betydelse för uppkomsten av marknära ozon. I detförberedande arbetet kommer ytterligare underlag att tas fram omden förväntade utsläppsutvecklingen, de atmosfäriska processersom påverkar spridning av kväveoxider, befintliga teknologierför att begränsa utsläppen liksom åtgärdskostnader. En annanfråga som kommer att studeras är hur de åtgärder som kommer attvidtas på klimatområdet påverkar utvecklingen avkväveoxidutsläppen. Slutligen kommer också analyser attgenomföras om effekterna av beslutade och förväntade åtgärderinom transportsektorn. Arbetet med att utforma en strategi förförhandlingsarbetet beräknas fortgå under hela år 1995.Sverige kommer i det fortsatta arbetet att lägga särskild viktvid försurningseffekterna. Det är troligt att länderna iCentraleuropa kommer att prioritera åtgärder för att komma tillrätta med oxidantproblemen. Ett framtida nytt protokoll som kanbidra till förbättringar på båda dessa områden har storamöjligheter att få gehör i en större krets av länder.Sveriges medlemskap i innebär nu att vi kan påverkaunionens politik på försurningsområdet med större kraft.Försurningsfrågan är ett av de prioriterade områdena iregeringens EU-politik på miljöområdet.Redan i samband med miljöministrarnas första möte iministerrådet sedan EU-inträdet aktualiserade Sverigeförsurningsfrågorna genom att begära en redovisning frånkommissionen angående planerade direktiv på området och genomatt föreslå att en sammanhållen försurningsstrategi utformas förunionen. verkar för att skärpa kraven i bl.a. direktivetom stora förbränningsanläggningar. Andra direktiv som är viktigaför att minska utsläppen av försurande ämnen och där Sverigetänker spela en pådrivande roll är direktivet om svavelhalt ibränslen och direktiven om bilavgaskrav.Det svenska initiativet kommer attresultera i förslag från kommissionen angående en sådanstrategi. anser exempelvis att de erfarenheter somvunnits inom LRTAP-arbetet också bör tas till vara inom unionent.ex. när det gäller att utforma kostnadseffektivaåtgärdsstrategier. En viktig del av det grundläggande arbete sombehöver göras är att bedöma de samlade effekterna påförsurningssituationen av befintliga och planerade åtgärder inomgemenskapen. Vidare krävs en bedömning vilka kompletterandeåtgärder som kan krävas för att få ned depositionen avförsurande ämnen till nivåer som ligger under kritisk belastningsamt en lämplig avvägning mellan åtgärder som bör ankomma påmedlemsländerna själva och de som bör beslutas pågemenskapsnivå. Regeringen har i skrivelse tillriksdagen (1994/95:167) närmare redogjort för det svenskaarbetet med försurningsfrågorna inom EU.Protokollets huvudsakliga innehållPropositionenProtokollet om ytterligare minskning av svavelutsläppen bestårav en inledning och 17 artiklar samt 5 bilagor.I inledningen anges bl.a. att parterna är fast beslutna attvidta förebyggande åtgärder för att förhindra eller minimerautsläpp av luftföroreningar och att dessa åtgärder skall varakostnadseffektiva. Dessutom anser parterna att de dominerandekällorna till luftföroreningar som bidrar till försurningen ärförbränning av fossila bränslen inom bl.a. energi- ochtrafiksektorn.Parternas grundläggande skyldigheter framgår av artikel 2. Däråtar sig parterna att begränsa och minska sina svavelutsläpp föratt säkerställa att depositioner av oxiderade svavelföreningarinte långsiktigt överskrider de kritiska belastningsgränser somanges i bilaga I till protokollet (artikel 2, punkt 1).För att uppnå detta har parterna som första steg kommitöverens om en tidsplan för minskning av sina respektive årligasvavelutsläpp (artikel 2, punkt 2). Tidsplanen och de nivåer somskall uppnås anges i bilaga II till protokollet. åtarsig att reducera svavelutsläppen räknatfrån 1980.Vidare skall parterna minska svavelutsläppen genom atttillämpa de mest effektiva och bäst lämpade metoderna vilkabland annat inkluderar energieffektivisering och användandet avförnybar energi (artikel 2, punkt 4). Bilaga IV fungerar som etthjälpmedel vid framtagningen av olika alternativ för sådanaeffektiva metoder.Parterna skall också tillämpa gränsvärden för utsläppen frånalla nya större stationära förbränningsanläggningar. Senast den1 skall även vissa befintliga anläggningar omfattas avgränsvärdena. Senast efter protokollets ikraftträdandeskall parterna tillämpa nationella regler för svavelinnehållet itunnolja (artikel 2, punkt 5). Gränsvärdena för utsläpp ochsvavelhalt i bränslen anges i bilaga V. Parterna uppmuntrasockså att använda ekonomiska instrument för att minskasvavelutsläppen (artikel 2, punkt 6).Efter beslut av verkställande organet kan det öppnas möjlighetför två eller flera parter att gemensamt fullgöra deskyldigheter som anges i bilaga II, vilket innebär att länderkan samarbeta för att minska totalutsläppen (artikel 2, punkt7).Teknikutbyte mellan parterna skall underlättas genomkommersiellt utbyte, information och tekniskt bistånd. Det kanske genom att underlätta kontakter och samarbete mellanorganisationer och personer som kan bidra med teknik, tjänster,utrustning och finansiering (artikel 3).För att uppfylla protokollets åtaganden skall varje part antaen nationell strategi och vidta nationella åtgärder för attbegränsa och minska sina svavelutsläpp. Dessutom skall parternasamla in och kontinuerligt uppdatera information om nivåerna försvavelutsläppen, deposition av försurande ämnen och effekternaav dessa depositioner (artikel 4).