bet · GJ01LU2 · 1995-11-14 00:00:00 — Offentligt biträde förord-nas efter ansökan eller då annars anledning föreligger. Enligt specialmoti-veringen till gällande bestämmelser (prop. 1979/80:1 del A, s. 630 f) måstevederbörande myndighet därför alltid pröva frågan om rättshjälp ex offi-cio. Ansökningen tjänar närmast syftet att underrätta myndigheten om hurden sökande själv ser på rättshjälpsbehovet och att över huvud taget tillfö-ra myndigheten material till belysning av rättshjälpsärendet. Det sagdainnebär att t.ex. socialnämnden har skyldighet att anmäla till länsrätten attbarnet har behov av biträde oavsett om någon ansökan om biträde förelig-ger.En av regeringen särskilt utsedd utredare har gjort en översyn avrättshjälpslagen. Utredaren har avgivit betänkandet (SOU 1995:81) Nyrättshjälpslag. Betänkandet remissbehandlas för närvarande.I betänkandet föreslås bl.a. att bestämmelserna om offentligt biträdebryts ut ur rättshjälpslagen och förs in i en särskild lag om offentligt biträ-de. När offentligt biträde skall kunna förordnas regleras i respektive mate-riell lagstiftning. Avsikten med förslaget är att ansvaret för det materiellaregelsystemet, reglerna för offentligt biträde och kostnaderna för offentligtbiträde skall följas åt. I utredarens förslag till lag om offentligt biträdeföreslås att gällande presumtionsregel för att förordna offentligt biträdefortfarande skall gälla. Ansökan kan enligt förslaget göras av den sombiträde skall förordnas för eller av annan som får föra talan i målet ellerärendet. Detta betyder att kretsen av personer som kan ansöka om offent-ligt biträde för barnet i LVU-mål ökar. Någon särskild motivering tillförslaget i denna del går inte att utläsa ur betänkandet.Utskottet anser för sin del att i nuvarande beredningsläge intebör uttala sig i det spörsmål som tas upp i motionen. Utskottet kan vidarekonstatera att gällande rätt i stort tillgodoser ändamålet med motionsyr-kandet. Myndigheterna skall ju, som ovan framgått, ex officio ta ställningtill om behov av offentligt biträde föreligger. har vidareskyldighet att till länsrätten anmäla när behov av sådant biträde föreligger.Utskottet föreslår därför att lagutskottet avstyrker bifall till motion L51 inu berörd del.Avslutningsvis vill utskottet i frågor som tas upp i propositionen ochsom berör offentligt biträde erinra om följande.I rättshjälpslagen (44 §) ställs inte upp några andra krav på den somskall förordnas till offentligt biträde än att han eller hon skall vara lämpligför uppdraget. I praktiken förordnar dock domstolarna så gott som alltidjurister till offentliga biträden i mål enligt LVU. I propositionen föreslåsatt dessa bestämmelser inte skall ändras.1993 års rättshjälpsutredning har i sitt ovannämnda betänkande (SOU1995:81) föreslagit att samma kvalitetskrav skall ställas på offentliga bi-träden som på rättshjälpsbiträden. Det innebär enligt förslaget att somoffentligt biträde i första hand skall förordnas advokat eller biträdandejurist på advokatbyrå. Endast om det finns särskilda skäl skall någon annankunna förordnas.Det sagda innebär att kraven på det offentliga biträdets formella kompe-tens kan komma att prövas på nytt . I avvaktan härpå bör någraändringar inte företas.I propositionen föreslås vidare att den som är offentligt biträde enligträttshjälpslagen i ett mål eller ärende enligt LVU för ett barn som inte harfyllt skall utan särskilt förordnande vara barnets ställföre-trädare i det mål eller ärende som förordnandet avser.Avsikten med detta förslag är att vidga barnets möjligheter att överklagaett beslut och vidta andra processhandlingar även mot vårdnadshavarensvilja. har, när det finns en intressekonflikt mellan barn och föräld-rar, saken lösts genom att en god man (11 kap. 2 § FB) förordnats förbarnet. Regeringsförslaget innebär i denna del en nyordning. Utskottet,som godtar förslaget, utgår från att de krav på ökad kompetens hos biträdetsom denna ordning kan komma att ställa övervägs i det nyssnämnda arbe-tet.Domstolens kompetens i mål som rör barnI motion L51 förespråkas ett tillkännagivande om att domstolens ledamöterkontinuerligt skall få utbildning om barn och barns rättigheter. För attbättre kunna ta ställning i t.ex. vårdnadsmål krävs, enligt motionärerna,ingående kunskap om barns sätt att fungera och om barns utveckling ochmognad.Riksdagen har tidigare avslagit liknande motioner. har vidsina ställningstaganden (jfr 1992/93:LU22) anfört att det självfallet ärviktigt att domare som handlägger mål om vårdnad och umgänge har er-forderlig kompetens och erfarenhet, men frågan om kvalifikationskravenmåste, anser lagutskottet, lösas inom ramen för vad som är möjligt medutgångspunkt i varje domstols organisation. har pekat på attDomstolsverket kontinuerligt anordnar kurser och seminarier som riktarsig till domstolspersonal. Vid verket finns en särskild utbildningssektionsom fastställer utbildningsprogram för varje budgetår. Återkommandevarje år ordnas seminarier om vårdnadsmål som vänder sig till domare vidallmän domstol och vid förvaltningsdomstol samt till advokater med erfa-renhet av vårdnadsmål. Syftet med ett sådant seminarium är att ge delta-garna tillfälle att utifrån sina olika erfarenheter diskutera handläggningenav vårdnadsmål samt ge en orientering om bl.a. förslag till ändrad lag-stiftning och handläggningen av sådana mål i andra nordiska länder.Enligt vad justitieutskottet inhämtat genomförde ett så-dant seminarium senast . Vid seminariet behandlades vårdnads-utredningar och samarbetssamtal, orientering om islamsk rätt, särskiltfamiljerätt, psykiaterns erfarenheter om barn och föräldrar vid skilsmässa,handläggningen av vårdnadsmål i och Vårdnadstvistutredningensarbete. Ett nytt seminarium planeras att äga rum i mars 1996.Utskottet delar lagutskottets uppfattning att det självfallet är viktigt attdomare som handlägger mål om vårdnad och umgänge har erforderligkompetens och erfarenhet när det gäller barn. Som framgått ovan skerfortlöpande utbildning av domare i nu aktuella frågor genom försorg. Utskottet vill här liksom tidigare allmänt anföra attdet i första hand måste ankomma på de myndigheter som är verksamma påområdet att ta ställning till vilka utbildningsinsatser för personalen sombör prioriteras. Rent allmänt gäller vidare att domare inte kan förväntas haexpertkunskaper inom alla de olika områden som kan bli föremål förprövning i domstol. Detta löses genom att domstolen har möjlighet attinom ramen för rättegången höra experter i de frågor saken gäller. Yttran-den från olika myndigheter m.fl. i t.ex. vårdnadsärenden fyller sammafunktion.Härutöver vill utskottet tillägga att den svenska rättsordningen präglasav en grundsyn som innebär att sådana sakfrågor, t.ex. om vårdnad ellervård enligt LVU, som aktualiseras av detta ärende alltid skall avgöras eftervad som är bäst för barnet. Här uppfyller den svenska lagstiftningen såle-des, som redan inledningsvis konstaterats, de krav som barnkonventionenställer.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att lagutskottet avstyrkerbifall till motion L51 såvitt rör yrkandet om utbildningsinsatser för domarenär det gäller barn och barns rättigheter.Stockholm den 26 oktober 1995På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), (), (m), SiwPersson (fp), (), (),(), (), (),(), (), () ochMichael ().Avvikande mening1. Mål och ärenden om vårdnad och umgängeAlice (), () och ()anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Mål och ärenden omvårdnad och umgänge som börjar med "Inledningsvis vill" och slutar med"behandlade delar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad som framförs i motionerna L50 och L51att barn skall ha talerätt i mål och ärenden om umgänge och vårdnad. Somframfördes av Utredningen om barnens rätt (SOU 1987:7) harmonierardetta med den allmänna principen i vår rättsordning att var och en som harett av rättsordningen skyddat intresse också har talerätt rörande det intres-set. Mål om vårdnad och umgänge skall avgöras i enlighet med barnetsbästa, och en talerätt för barnet i dessa mål är därför en naturlig ordning.Barnet skall dock inte kunna ta initiativ till en process mot föräldrarna omatt vårdnaden skall tas ifrån föräldrarna eller endera av dem. Talerättenskall gälla för barn som fyllt . För barn anser utskottetatt den av regeringen nu föreslagna möjligheten att komma till tals i sådanaärenden skall gälla. Regeringen bör få i uppdrag att genast till riksdagenåterkomma med förslag till lagstiftning om talerätt för barnet i enlighetmed vad utskottet anfört.Under hänvisning till det anförda föreslår justitieutskottet att lagut-skottet hemställer att med anledning av motionerna L50och L51 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet nuanfört.2. Mål om verkställighet av avgöranden om vårdnad eller umgängeAlice (), () och ()anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Mål om verkställighet avavgöranden om vårdnad eller umgänge som börjar med "Utskottet kan"och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Även i denna fråga delar utskottet den uppfattning som framförs i mo-tionerna L50 och L51. De skäl motionärerna anfört till stöd för införandeav en talerätt för barnet i vårdnads- och umgängesmålen har bäring ävenpå verkställighetsmålen. Motionsförslagen har sin grund i det arbete somUtredningen om barnens rätt utfört. Utredningens förslag om talerätt förbarn i verkställighetsmålen bör därför genomföras. Talerätten skall dock, ienlighet med vad som framförs i motionerna, gälla från det barnet fyllt tolvår. För barn bör regeringens förslag om rätt att komma tilltals gälla även i verkställighetsmålen. Regeringen bör få i uppdrag attsnarast återkomma till med lagförslag med det innehåll somutskottet nu redogjort för.Under hänvisning till det anförda föreslår justitieutskottet att lagut-skottet hemställer att med anledning av motionerna L50och L51 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet nuanfört.3. Sociala målAlice () och () anser att den del av ut-skottets yttrande i avsnittet Sociala mål som börjar med "Utskottet sak-nar" och slutar med "berört hänseende" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som framförs i motionerna L50 och L51 anser utskottetatt åldersgränsen för barns processbehörighet i de sociala målen bör sänkastill . En processbehörighet från denna ålder uppfyller enligt utskot-tets mening på ett mer tillfredsställande sätt krav iartikel tolv. Ett barn som fyllt är fullt medvetet om vad som händeroch bör få möjlighet att påverka sin framtid. Utskottet anser sålunda attbarn skall få öva inflytande över sin situation i så stor utsträckning sommöjligt. Utskottet har tagit fasta på att barnet redan enligt gällande lag-stiftning fr.o.m. ålder har tillagts materiellt inflytande i åtskilligfrågor på det personliga planet. Barnet har getts en principiell vetorätt fråndenna ålder när det gäller verkställighet av beslut om vårdnad och i adop-tions- och namnärenden. Enligt vad Utredningen om barnens rätt anför ärdet vidare kutym i domstolarna att i mål om vårdnad och umgänge ta hän-syn till barnets önskningar om det är . Regeringen bör få iuppdrag att till återkomma med förslag till lagstiftningmed det innehåll som utskottet nu förordat.Under hänvisning till det anförda föreslår justitieutskottet att lagutskottethemställer att med anledning av motionerna L50 och L51 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet nu anfört.Särskilt yttrandeDomstolens kompetens i mål som rör barnIngbritt Irhammar (c) anför:Jag anser i likhet med utskottet att det skall ankomma på Domstolsverketeller den enskilda domstolen att i första hand ta ställning till vilken ut-bildning för personalen som bör prioriteras. Jag vill emellertid särskiltunderstryka behovet av utbildning i olika frågor som rör barn. Mål som rörbarn och barns levnadsförhållanden är tunga målgrupper i både de allmän-na domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Detta motiverarenligt min mening att stora utbildningsinsatser görs på detta område. Jagvälkomnar därför att planerar ett nytt seminarium fördomare när det gäller vårdnadstvister att äga rum . Jag villockså understryka att det är viktigt att sådana utbildningsinsatser åter-kommer med regelbundenhet.InnehållsförteckningGotab, 1995