bet · GI01BoU19 · 1995-03-30 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet tolv motioner helt ellerdelvis. I motionerna som väckts under den allmänna motionstiden1995 tas bl.a. upp frågor om hyresrätt och ägarlägenheter.Motionerna avstyrks, flertalet av dem med hänvisning till enförestående utredning avseende olika frågor inom dethyresrättsliga området.Två reservationer (m) och en reservation (m, c, fp, kds ochmp) har fogats till betänkandet. I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1995väckta motionerna1994/95:Bo216 av och () variyrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de boendes inflytande vid ombyggnad,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade möjligheter tillandrahandsuthyrning.1994/95:Bo225 av och () variyrkas (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bosparande och ägarlägenheter.1994/95:Bo401 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ägarlägenheter.1994/95:Bo403 av Per m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till lagändring i enlighet med vadsom anförts i motionen om förtursrätt för hyresgäster som villköpa sina lägenheter.1994/95:Bo405 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i hyresförhandlingslagen att endast enförhandlingsordning upprättas per enhet eller fastighet vidhyresförhandling,2. att , vid avslag på yrkande 1, hos regeringenbegär förslag om en paragraf i förhandlingslagen, som förbjuderatt hyresvärden ges rätten och möjligheten att kräva ersättningvid enskild förhandling enligt vad i motionen anförts.1994/95:Bo409 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av lokalhyreslagstiftningen föratt stärka lokalhyresgästernas ställning på lokalhyresmarknadeni linje med vad som anförts i motionen.1994/95:Bo411 av m.fl. (m) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag om införande avägarlägenheter i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar att upphäva de kommunalabostadsföretagens hyresledande roll i enlighet med vad somanförts i motionen,9. att beslutar att upphäva lagen om förvärv avhyresfastighet i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att beslutar att stärka den boendes ställninggentemot oseriösa hyresvärdar i enlighet med vad som anförts imotionen.1994/95:Bo412 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar i hyresförhandlingslagen.1994/95:Bo413 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av hyreslagen och förvärvslagen.1994/95:Bo414 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändring av förvärvslagstiftningen vid fastighetsförsäljningen.1994/95:K216 av m.fl. (v) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag om ändringar ijordabalken för att ge funktionshindrade rätt att anpassa sinbostad.1994/95:L210 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till en sådanändring i förvärvslagen att ekonomiska oegentligheter ochekonomisk brottslighet förhindras i enlighet med vad som anförtsi motionen.Uppgifter i anslutning till motionernaHyresförhandlingslagenHyresförhandlingslagen (1978:304) reglerar det kollektivaförhandlingssystem som gäller beträffande hyror och vissa andraboendefrågor. Lagen förändrades på flera punkter (prop. 1993/94:199, bet. 1993/94:BoU21, rskr. 1993/94:373).Förändringarna innebär följande. En hyresgäst har efter eget valrätt att stå utanför det kollektiva förhandlingssystemet.Hyresgästen får i sådant fall själv förhandla och träffa avtalmed sin hyresvärd. Förbudet mot flera förhandlingsordningar församma hus avskaffades. Detta innebär att två, eller merundantagsvis flera, hyresgästorganisationer kanbedriva kollektiva hyresförhandlingar för lägenheterna i ett ochsamma hus under förutsättning att de var och en har etterforderligt stöd bland hyresgästerna.Vissa hyreslagsfrågorSamtidigt med de ovan beskrivna förändringarna ihyresförhandlingslagen genomfördes vissa förändringar avhyreslagen (12 kap. jordabalken). I syfte att göra det lättareatt träffa avtal om ny hyra med enskilt förhandlande hyresgästerinfördes en särskild regel (passivitetsregeln). Denna innebäratt hyran kan höjas genom att hyresvärden till hyresgästenavsänder ett skriftligt meddelande med uppgift omhyreshöjningen. Denna blir gällande under förutsättning atthyresgästen inte motsatt sig höjningen från detatt han erhållit meddelandet. Till skydd för hyresgästen gällersärskilda regler om meddelandet, om när hyreshöjningen kan börjagälla samt om att hyresgästen har möjlighet att få hyransstorlek prövad sedan den nya hyran börjat gälla (54 a och 55 c§§ hyreslagen). En särskild regel infördes också om att enhyresgäst som träder ur det kollektiva förhandlingssystemet harrätt att få hyran sänkt med belopp motsvarande denförhandlingsersättning som ingår i hyran (55 § fjärde styckethyreslagen).Hyresgästinflytande vid ombyggnadBostadssaneringslagen (1973:531) infördes för att gehyresgästerna ett inflytande över ombyggnad och vissa andraliknande åtgärder. Inflytandet kunde endast utövas genom enhyresgästorganisation. Bostadssaneringslagen upphävdes den 1juli 1994. I stället infördes i hyreslagen ett för hyresgästenindirekt skydd mot för honom oönskade ombyggnadsåtgärder (55 a§). Vid en bruksvärdesbestämning av hyran skall inte beaktasförbättringsarbeten eller liknande åtgärd som hyresvärden utförti lägenheten, såvida åtgärden inte godkänts av hyresgästen.Vissa undantag gäller, bl.a. om åtgärden vidtagits för attlägenheten skall uppnå lägsta godtagbara standard. Den 1 juli1994 upphävdes också de bestämmelser i (1987:10) om bygg- och rivningslov i sådana boinflytandefall somavsågs i bostadssaneringslagen. Likaså upphävdes reglerna omhyresgästinflytande över den statliga bostadsfinansieringen.Oseriösa hyresvärdarFör förvärv av hyresfastigheter krävs tillstånd enligt lagen(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. Lagen syftar tillatt hålla olämpliga fastighetsägare borta från hyresmarknadenoch att förhindra spekulation i hyresfastigheter.Bostadsförvaltningslagen (1977:792) ger också möjligheter tillingripanden mot fastighetsägare som missköter sinahyresfastigheter. Olämpliga fastighetsägare kan åläggas attöverlämna förvaltningen till en av honom utsedd förvaltare(förvaltningsåläggande). Möjlighet till tvångsförvaltning finnsockså. Detta innebär att hyresnämnden utser en förvaltare ochatt fastighetsägaren så gott som helt kopplas bort frånförvaltningen. Därutöver finns regler i expropriationslagen(1972:719) som innebär att expropriation kan ske för attförsätta eller hålla fastigheten i tillfredsställande skick, närgrov vanvård föreligger eller kan befaras uppkomma.Den förra regeringen tillkallade en utredning för attkartlägga tillämpningen av bl.a. förvärvslagstiftningen och demissförhållanden som rådde. Huvuduppgiften var att lägga framförslag till lagändringar som skulle innebära att man ökademöjligheterna att ingripa mot det fåtal fastighetsägare somagerar oseriöst, som man skulle underlätta för andraatt förvärva fastigheter. Det angavs särskilt att utredningenskulle undersöka möjligheterna att skärpa reglerna ibostadsförvaltningslagen och minimera eller heltavskaffa förvärvslagen så att de seriösa fastighetsförvärvarnaskulle slippa den omständliga och tidskrävandeförvärvsprövningen (dir. 1993:53). Utredningen om förvärv ochförvaltning av hyreshus lade fram sitt betänkandeSOU 1994:23 Förvalta bostäder. I betänkandet föreslogs attförvärvslagen borde avskaffas och att bostadsförvaltningslagenskulle skärpas. Skärpningarna skulle innebära att en möjlighetöppnades att ingripa redan när det föreligger omständigheter sommed stor säkerhet kommer att leda till missförhållanden. Enligtnuvarande lag krävs att det skall ha uppkommit ett konstaterbartmissförhållande som drabbat hyresgästerna. Vidare föreslogs attdet skulle införas en möjlighet till ett generellt verkandeförvaltningsförbud för fastighetsägare som grovt åsidosatt sinaåligganden som hyresvärd. Utredningens förslag omfattade ävenvissa andra åtgärder. Betänkandet har inte lagts till grund förnågot regeringsförslag om lagstiftning.Kommande utredning m.m. inom det hyresrättsliga områdetEnligt vad utskottet erfarit bereds nu inomJustitiedepartementet direktiv till en ny utredning inom dethyresrättsliga området. Utredningen avses omfatta vissa frågorsom rör hyresförhandlingslagen, bostadsförvaltningslagen ochlagen om förvärv av hyresfastigheter samt därutöverboendeinflytandefrågor vad gäller ombyggnad och vissahyreslagsfrågor.ÄgarlägenheterI finns i princip endast två olika upplåtelseformervad gäller lägenheter i ett flerbostadshus, bostadsrätt ochhyresrätt. Därtill kommer vissa äldre upplåtelseformer somhärrör från tiden års bostadsrättslag (främstboföreningar som står bostadsrätten nära) och den kooperativahyresrätten som bedrivs som en försökverksamhet. Vidareförekommer bostadsaktiebolag, andelshus med lagfart ochhandelsbolag som bildats med tanke på att bereda ägaren bostad.Anledningen till att lagstiftaren inte velat tillåta flerupplåtelseformer har vanligen angivits med att något behov avfler upplåtelseformer inte finns samt att ytterligare sådanaskulle verka förvirrande för bostadskonsumenten.Ägandet av lägenheter i flerbostadshus har diskuterats iriksdagen . I anslutning tillutarbetandet av bostadsrättslag utreddes behovet avytterligare en upplåtelseform med möjlighet till direkt ägande.Det konstaterades då att äganderätt till lägenheter inte skullemedföra några fördelar som inte bostadsrätten hade och attnackdelarna var så betydande att en äganderättsform inte kundeförordas (SOU 1928:16 s. 11 och prop. 1930:65 s. 34). Genom SOU1982:40 Ägarlägenheter framlades förslag till en särskild lag omägarlägenheter och en lag om rätt för hyresgäster att förköpafast egendom. Utgångspunkten för utredningen var att det sålångt möjligt skulle råda likställighet mellan ägande av småhusoch ägande av lägenheter i flerfamiljshus. Utredningen hade intei uppdrag att göra några egna överväganden beträffande behovetav ägarlägenheter. Dess förslag fick ett blandat mottagande avremissinstanserna. Flertalet av dem ansåg att förslaget inteborde tas till utgångspunkt för en eventuell lagstiftning. Deflesta instanserna avstyrkte eller ifrågasatte förslaget medmotiveringen att upplåtelseformen bostadsrätt i allt väsentligttillgodosåg de syften som hade förts fram för att införaägarlägenheter.Riksdagen har tidigare tagit ställning tillfrågan om ägarlägenheter (senaste bet. 1990/91:BoU1 och 9 samt1993/94:BoU21). Särskilt bör nämnas lagutskottetsställningstagande i anledning av en motion om införande avägarlägenheter som väcktes strax efter det att det ovanbehandlade utredningsbetänkandet lagts fram (mot. 1982/83:362,bet. 1983/84:LU4). Utskottet ansåg att frågan om debostadssociala effekterna inte hade belysts på ett sätt som gavanledning att ytterligare överväga ett system med ägarlägenheteroch avstyrkte motionen redan med hänsyn till de bostadspolitiskakonsekvenserna. Det framhölls också att införandet avägarlägenheter skulle göra den fastighetsrättsligalagstiftningen och regelsystemet i övrigt på bostadsområdet merkomplicerat utan att några egentliga fördelar för de boendeskulle uppkomma. Utskottet ansåg att lagstiftningen beträffandebostadsrätter i allt väsentligt gav de boende samma fördelar somåberopats till stöd för införandet av ägarlägenheter.I den inom upprättadepromemorian Ds 1994:59 Förstärkt bostadsrätt har anförts att detpå några punkter föreligger väsentliga skillnader mellanbostadsrätter och ägarlägenheter. Det konstateras att det intefinns fog för vad som anfördes under remissbehandlingen avbetänkandet Ägarlägenheter om att bostadsrätten somupplåtelseform i allt väsentligt skulle tillgodose de syften somkunde motivera ett införande av ägarlägenheter (promemorian s.33 f.). Tre väsentliga skillnader nämndes i promemorian. Detgällde lägenhetens värde som pant, lägenhetsinnehavarensekonomiska oberoende i förhållande till övrigalägenhetsinnehavare och lägenhetsinnehavarens frihet attöverlåta respektive hyra ut sin lägenhet. I promemorian lämnadesförslag om en delvis ny upplåtelseform. Vid sidan av dentraditionella bostadsrätten skulle införas en ny form avbostadsrätt, förstärkt bostadsrätt, som även benämndes enenklare modell av ägarlägenheter. Utmärkande för denna form ärenligt promemorian följande.1. Föreningen får inte ta upp lån, utan lånen tas upp avbostadsrättshavarna med säkerhet i bostadsrätterna.2. En bostadsrättshavare skall ha en i princip obegränsad rättatt upplåta sin lägenhet i andra hand.3. Juridiska personer skall ha samma möjlighet som fysiskapersoner att bli medlemmar i föreningen.Förslaget berörde inte möjligheten att bilda traditionellabostadsrättsföreningar.Promemorian Förstärkt bostadsrätt har inte lett till någotregeringsförslag om lagstiftning. Förslaget om förstärktbostadsrätt lades fram som den förra regeringentillsatte en utredning med uppgift att lämna förslag tilllagändringar som skulle göra det möjligt att bl.a. bildafastigheter i flera plan i syfte att göra det möjligt att skapaägarlägenheter för bostadsändamål (dir. 1994:82). Dettautredningsuppdrag har i de delar som här är aktuella återkallatsav den nuvarande regeringen (dir. 1994:136). BostadshyresrättI motion Bo413 (s) föreslås ett tillkännagivandetill regeringen om en översyn av hyreslagen. Såvitt nu är ifråga förordar motionärerna att det utredningsarbete börfullföljas som den nedlagda hyreslagskommitté inledde.I motionen nämns särskilt frågor om ökade möjligheter tillandrahandsuthyrning, avisering av hyran, underrättelse tillsocialförvaltningen vid uppsägning på grund av bristandehyresbetalning, möjligheter för hyresgästen att kunna deponerahyran samt ett strikt skadeståndsansvarför hyresvärden för skador som hyresgästen drabbas av. I motionBo216 (s) yrkande 8 föreslås utökade möjligheter tillandrahandsuthyrning vad avser arbetslösa ungdomar som tvingasflytta hem till sina föräldrar och sådana hyresgäster som önskarbo tillsammans med någon på prov.Frågan om uthyrning i andra hand har behandlats av 1989 årshyreslagskommitté (SOU 1991:86 Ny hyreslag s. 127). Frågan äralltjämt föremål för överväganden inom och ettställningstagande från regeringen är att vänta. Med hänsyn tilldetta finns inte anledning för att nu ta ställningtill förändrade regler om andrahandsuthyrning. Utskottetavstyrker av detta skäl motion Bo413 (s) såvitt nu är i frågaoch motion Bo216 (s) yrkande 8.Utskottet förutsätter att de överväganden som den inom korttillsatta hyresrättsliga utredningen kommer att göra i alltväsentligt omfattar även de ovan refererade frågor som tagitsupp i motion Bo413 (s) såvitt nu är i fråga. Vad i motionenyrkats om en översyn av hyreslagen avstyrks i motsvarandedel med hänvisning till vad som anförts.I motion Bo411 (m) yrkande 8 föreslås att de kommunalabostadsföretagens hyresledande roll avskaffas. Det förordas attden ursprungliga tanken med bruksvärdessystemet återupprättassamt att ett system med fri hyresbildning i kombination medbesittningsskydd inrättas. Enligt motionärerna bör en sådanordning också innebära konsekvenser för utformningen av vissaandra hyresrättsliga bestämmelser, bl.a. om avtalstid,indexering av hyran, reparationer och rätten till överlåtelse.En annan konsekvens bör bli en översyn även av det kollektivaförhandlingssystemet.Den föregående regeringen aktualiserade frågan om att ta bortde allmännyttiga bostadsföretagens hyror som förstahandsnorm viden bruksvärdesprövning. Regeringen valde att inte föreslå någonsådan förändring av bruksvärdesregeln. Ställningstagandetmotiverades med att vid hyressättningen kommit att tas störrehänsyn till den genomsnittlige hyresgästens värderingar bl.a.vad gäller lägesfaktorn liksom att även på andra sätt störrehänsyn tagits till tillgång och efterfrågan. Bruksvärdessystemethade därigenom i viktiga avseenden återfått den flexibilitet somursprungligen åsyftats (prop. 1993/94:199 s. 79).Vid behandlingen av regeringens förslag för mindre än ett årsedan konstaterade också ett i det närmaste enhälligtbostadsutskott beträffande bruksvärdessystemets tillämpning enskillnad mot tidigare. Bostadshyrorna syntes inom systemets ramunder senare år mer anpassade till de boendes betalningsvilja.Genom den utveckling som skett ansågs bruksvärdessystemettillämpas i allt väsentligt så som ursprungligen avsetts, någotsom i sin tur kunde väntas innebära en rimlig hyresnivå och enrättvis struktur på en marknad i balans (bet. 1993/94:BoU21 s.19 f.). Beträffande de allmännyttiga bostadsföretagenshyresledande roll erinrade utskottet om förarbetena till 1968års hyreslag och anförde bl.a. att allmännyttanskostnadsbaserade hyressättning kunde förväntas verkaåterhållande på hyresnivån i nyproduktionen. bedömdesden utgöra en garanti för att det statliga stödet tillbostadsbyggandet skulle komma hyresgästerna till godo. Vidhyressättningen har utgångspunkten varit att hyrorna skall täckaföretagets kostnader. , i vilkakommunen har ett bestämmande inflytande, får inte drivas medvinstsyfte (prop. 1968:91, bil. A, s. 189). Utskottet vidhållersin uppfattning. Tillräckliga skäl att överväga sådanaförändringar av bruksvärdessystemet som föreslås i motionBo411 (m) yrkande 8 saknas således. Motionen avstyrks.Enligt motion Bo405 (v) finns exempel på att hyresvärdar hotatmed en avgift för enskilt förhandlande hyresgäster avseende demerkostnader som uppstår i samband med sådana förhandlingar. Imotionen, yrkande 2, förespråkas ett förbud för hyresvärden attkräva sådan ersättning vid enskild förhandling.Med anledning av motionsyrkandet vill utskottet anföraföljande. De lagbestämmelser som finns om förhandlingsersättninggäller sådan ersättning som lämnas till en hyresgästorganisationför dess förhandlingsarbete och som ingår i hyran för enhyresgäst som omfattas av det kollektiva förhandlingssystemet(20 § och 22 § andra stycket hyresförhandlingslagen). Därutöverfinns en bestämmelse som innebär att en hyresgäst som genom sinhyra betalat förhandlingsersättning skall få hyran sänkt medmotsvarande belopp, om han inte längre omfattas av detkollektiva förhandlingssystemet (55 § fjärde styckethyreslagen).En hyresvärd som önskar betinga sig särskild ersättning för demerkostnader hyresförhandlingarna med en enskilt förhandlandehyresgäst skulle kunna föra med sig måste, för att hyresgästenskall bli skyldig att betala ersättningen, träffa avtal medhonom om detta. Ett sådant särskilt avtal torde inte kunnabedömas som något annat än ett hyresvillkor. Hyresgästen harmöjlighet att vid hyresnämnden få skäligheten av etthyresvillkor prövat (se särskilt 54 och 55 §§ hyreslagen).Enligt vad som upplysts från har någon sådanvillkorsändringstvist inte prövats av hovrätten.Hyresförhandlingslagen ger hyresgästen rätt att förhandlaenskilt med sin hyresvärd. Hyresvärden bör inte genom särskildavillkor, såsom en extra avgift, kunna påverka hyresgästen idenna fråga. De kostnader hyresvärden har för förhandlingarnabör, såsom normalt är för alla typer av transaktioner, täckas avdet vederlag som utgår. Så är också fallet beträffandehyresvärdens kostnader avseende de hyresgäster som omfattas avdet kollektiva förhandlingssystemet. Den i lag regleradeförhandlingsersättningen utgör ju ett vederlag tillhyresgästorganisationen. Det torde vara ovanligt att enhyresvärd begär sådan ersättning som aktualiseras i motionen.Med hänsyn härtill och till den möjlighet hyresgästen torde haatt få ersättningen prövad vid hyresnämnden anser utskottet attdet inte finns tillräckliga skäl för att ta initiativtill den lagändring avseende ersättning för merkostnader vidförhandling som förespråkas i motion Bo405 (v) yrkande 2.Motionen avstyrks.I betänkande, SOU 1992:52 Ett samhälleför alla, föreslogs att i hyreslagen skulle införas en nyparagraf enligt vilken bostadshyresgäster med funktionshindermed stöd direkt i lagen skulle ha rätt att utföra nödvändiganpassning enligt den dåvarande förordningen (1987:1050) omstatskommunalt bostadsanpassningsbidrag. Bestämmelsen skullegöra bostadsanpassningen oberoende av hyresvärdens samtycke. Vidbehov av omfattande anpassning som rör planlösning ellergemensamma utrymmen förslogs dock att anpassningen skulle ske isamråd med fastighetsägaren. I motion K216 (v) yrkande 4förespråkas att förslag i denna delgenomförs. Den i lagförslaget omnämnda förordningen har numeraersatts av lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m.med i allt väsentligt samma innehåll.Enligt vad som inhämtats från ärHandikapputredningens förslag i vad det avserbostadsanpassning i nu berörd del föremål för beredning inomdepartementet. Det finns enligt utskottets mening intetillräckliga skäl att föregripa de pågående övervägandena.Motion K216 (v) yrkande 4 avstyrks således.LokalhyresrättI motion Bo409 (c) föreslås en översyn avlokalhyreslagstiftningen i syfte att stärka lokalhyresgästensställning. Motionärerna förespråkar bl.a. att en hyresgäst inteskall behöva flytta från sin lokal vid en tvist om hyran i enförlängningssituation och att en hyresgäst vars lokal förstörsskall ha förtur till att hyra lokalen om den återuppbyggs. Iöversynen bör, enligt motionärerna, också ingå en utvärdering avde förändringar av lokalhyreslagstiftningen som genomfördes1988, bl.a. avseende minimiskadeståndsnivån vid obefogaduppsägning och indexuppräkning av lokalhyra (prop. 1987/88:146,bet. 1987/88:21, rskr. 1987/88:344).Utskottet har från under hand erfaritatt en översyn av lokalhyresbestämmelserna övervägs och att endepartementspromemoria med förslag till lagändringar är attvänta. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om riksdagenstillkännagivande gällande uppsägningsrätt vidlokalhyresgästs dödsfall (bet. 1992/93:BoU24, rskr.1992/93:350). Med hänsyn till de överväganden som pågår fårsyftet med motionen anses i inte ringa grad vara tillgodosett.Motionen Bo409 (c) om en översyn av lokalhyresbestämmelsernaavstyrks.Det kollektiva hyresförhandlingssystemetI två motioner tas olika frågor upp som gäller det i lagreglerade kollektiva hyresförhandlingssystemet. Motion Bo405 (v)yrkande 1 får anses innefatta ett förslag om att en endaförhandlingsordning skall gälla samtliga lägenheter i ett husvilket skulle medföra att enskilda hyresgäster inte längreskulle kunna stå utanför det kollektiva förhandlingssystemet ochatt hyresgästerna i ett visst hus endast skulle kunna företrädasav en hyresgästorganisation. I motion Bo412 (s) begärs enöversyn av hyresförhandlingslagens bestämmelser. Motionärernalämnar därvid förslag till vissa förändringar som bör göras. Defrågor som berörs gäller förhandlingsskyldigheten, möjlighetenatt stå vid sidan av förhandlingssystemet, inflyttningshyror,flera konkurrerande hyresgästorganisationers möjlighet tillsamtidig förhandlingsverksamhet i samma hus ochförhandlingsersättning.Genom den hyresrättsliga utredning som tillsättskommer, enligt vad utskottet erfarit, ett flertal frågor somberör utformningen av det kollektiva förhandlingssystemet atttas upp. Det finns således anledning att anta att också defrågor som motionärerna tar upp i allt väsentligt kommer att bliföremål för överväganden. Utskottet avstyrker motionerna Bo405(v) yrkande 1 och Bo412 (s) om utformningen av det kollektivahyresförhandlingssystemet i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottet nu anfört.Hyresgästinflytandet vid ombyggnadI motion Bo216 (s) yrkande 4 lämnas förslag om atthyresgästinflytandet vid ombyggnad skall ökas. Motionärernaönskar att fastighetsägaren skall åläggas en primärförhandlingsskyldighet vid ombyggnad och att hyresgästerna i lagges en rätt att hindra ombyggnader som går utöver ordinarieunderhåll eller ombyggnad för att bibehålla fastighetens skick.Utskottet har erfarit att de frågor motionärerna tagit upp iallt väsentligt kommer att övervägas i den utredning somregeringen kommer att tillsätta.