bet · GI01KrU26 · 1995-05-04 00:00:00 — Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten I betänkandet behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen om den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten samt motioner som väckts i anslutning härtill.Utskottet föreslår att det utan dröjsmål skall tillsättas enparlamentarisk beredning med företrädare för samtligariksdagspartier som skall ha i uppgift att bl.a. överväga fråganom vilka krav som skall ställas på den fortsatta publicservice-verksamheten.Utskottet godtar regeringens förslag till en 11-procentigbesparing som skall fördelas jämnt över perioden den 1 juli1995--. Likaledes godtar utskottetregeringens förslag till medelstilldelning för SverigesTelevision (SVT), (), Utbildningsradion (UR)och Radio för och för kalenderåret1996. Förslaget innebär en ändring av beslut våren1994 avseende medelstilldelningen för . Ettbelopp om totalt 4 (prisläge)bör tilldelas de tre programföretagen för kalenderåret 1995.Medlen bör i enlighet med den tidigare fastställda nyckelnfördelas med 2 till SVT, 1 654,2miljoner kronor till SR och till UR.Vidare bör Radio , 1995, tilldelas 39,846miljoner kronor (prisläge). För börett belopp om totalt 4 (i 1993 årsprisläge) tilldelas de tre företagen. Medlen bör fördelas med2 till SVT, 1 tillSR och till UR. Radio bör för sammaår tilldelas (prisläge).Vidare tillstyrker utskottet att TV-avgiften höjs med 36kronor till och attTV 4:s koncessionsavgift från samma tidpunkt skall överförastill statskassan i stället för -- som är fallet -- tillrundradiokontot.I betänkandet understryks vikten av att SVT har tvånyhetsredaktioner och att konkurrensen mellan redaktionerna kanbibehållas. Utskottet anser emellertid att den förordadebesparingen kan medföra svårigheter för SVT att upprätthålla dennuvarande produktionen. Utskottet föreslår därför att riksdagenskall uppdra åt regeringen att ta upp frågan om förändring avgällande avtal beträffande sändningarna av distriktsproduceradeprogram. Dessa måste -- enligt utskottets uppfattning -- ifortsättningen inte nödvändigtvis koncentreras till en kanal.Vidare anser utskottet att kravet i nuvarande avtal att minst40 % av allmänproduktionen i SVT:s rikssändningar skallproduceras utanför bör ändras till minst 50 %.Utskottet anser också att det i avtalet skall anges att denyheter som de båda nyhetsredaktionerna producerar skall sändaspå det sättet att den ena nyhetsredaktionens produktion skallsändas i den ena sändningskanalen och den andranyhetsredaktionens produktion i den andra sändningskanalen.I betänkandet behandlas även frågor som rör programverksamhet,TV-avgiften som fordringstyp m.m.Till betänkandet har fogats tolv reservationer och femsärskilda yttranden. Av innehållsförteckningen framgår vilkafrågor reservationerna avser. Regeringen har i proposition 1994/95:100 bilaga 12() under D. Radio och television m.m.,avsnittet Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten (s.128--140), föreslagit att1. godkänna vad regeringen föreslår om besparingskrav på deavgiftsfinansierade radio- och TV-företagen , och samtSveriges Radios utlandsprogramverksamhet,2. godkänna regeringens förslag till ändrad medelsberäkningavseende för den avgiftsfinansierade radio-och TV-verksamhet som bedrivs av ,och samt SverigesRadios utlandsprogramverksamhet,3. godkänna regeringens förslag till medelsberäkning avseende1996 för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhet sombedrivs av , , SverigesUtbildningsradio samt utlandsprogramverksamhet,4. anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område,5. anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1989:41) om TV-avgift.Lagförslagen har intagits som bilaga 1 till betänkandet. 1994/95:Kr203 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ändringar i lagen (1989:41) omTV-avgift.1994/95:Kr205 av m.fl. (mp) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att medel bör omfördelas tillnovellfilmsprojekt,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avsätts urrundradiokontot för visning av novellfilm i television,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att , Televisionoch Utbildningsradion inte bör drabbas av nedskärningar ibudgeten,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att samordningar inom Televisionbör genomföras så att utlandsbevakningen förbättras,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att konkurrensen inom nyhetsbevakningenbör bevaras,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att produktionen av TV-dramatik ochbarnprogram bör ökas inom Television.1994/95:Kr210 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om textning av svensktalade inslag i Kanal 1och TV 2.1994/95:Kr216 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att de synskadade skall ha samma möjligheter som alla andramänniskor att kunna få ta till sig det utbud av program somutbjuds i radio och TV genom den nya teknik som finnstillgänglig.1994/95:Kr231 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om funktionshindrades tillgång till radio ochtelevision i public service-kanalerna.1994/95:Kr232 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vid förhandlingarna om ett nytt avtalmellan staten och public service-företagen ta upp frågan om attgöra TV-programmen mer tillgängliga för funktionshindrade.1994/95:Kr243 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsatellitsändning av och att kostnaden förförhyrning av satellitkapacitet belastar rundradiofonden.1994/95:Kr244 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag om ändring i lagen(1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område.1994/95:Kr264 av m.fl. (kds) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att folkrörelserna skall ges möjlighet attbedriva idéburen programverksamhet via radio- och TV-sändningar,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att man inför nästa budgetår bör övervägaen annan fördelning av besparingarna mellan radion ochtelevisionen.1994/95:Kr265 av m.fl. (v) vari yrkas16. att beslutar om en ändring i lagen om TV-avgiftenligt vad i motionen anförts.1994/95:Kr267 av (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att tillsätta en bred mediepolitisk beredning med uppdrag attnärmare klargöra förutsättningarna och formerna för statensengagemang i de så kallade public service-företagen.1994/95:K403 av m.fl. (m) vari yrkas3. att beslutar att kanal TV 2och kanaler P3 och P4 privatiseras i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av public-service-uppdraget.1994/95:K417 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående beredning av nytt avtal med deavgiftsfinansierade etermedieföretagen,3. att avslår proposition 1994/95:100 vad gällerbesparingskrav för avgiftsfinansierade radio- och TV-företagunder perioden --1998 och begär att regeringen återkommermed förslag angående de ekonomiska villkoren för berörda företagunder efter den beredning som föreslås i dennamotion,4. att avslår proposition 1994/95:100 avseendemedelsberäkningen 1996 för den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamhet som bedrivs av , , samt Radiosutlandsprogramverksamhet,5. att avslår proposition 1994/95:100 vad gällerförslag till lag om ändring i lagen (1992:72) omkoncessionsavgift på televisionens område,6. att avslår proposition 1994/95:100 avseendeförslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift.1994/95:K418 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att med ändring av regeringens förslag godkännervad i motionen anförts om medelsberäkning avseende 1995 och 1996för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten.1994/95:Ju809 av m.fl. (c) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att minskaunderhållningsvåldet i TV.1994/95:So294 av m.fl. (c) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att funktionshindrades tillgång tillprogramutbudet i radio och television skall beaktas i publicservice-kanalernas sändningar.1994/95:N298 av m.fl. (m) vari yrkas9. att beslutar bemyndiga regeringen att sälja TV 2.Ärendets beredningUnder ärendets beredning har information lämnats avföreträdare för de tre public service-företagen, , och Utbildningsradion AB.Skrivelser i ärendet har ingetts av ,, för kultur- och mediefrågor ochKarlstads kommun. Vidare har bl.a. inkommit en skrivelse frånprogramledare vid samt en skrivelse undertecknad avenskilda konstnärliga yrkesutövare och av företrädare för en radorganisationer, nämligen Konstnärliga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd, ,, Föreningen iSverige, , Svenska TonsättaresInternationella Musikbyrå, Föreningen ,Föreningen , SvenskaArtisters och Musikers och Svenskamusikförläggareföreningen.Vissa bakgrundsuppgifterRiksdagen beslutade att i huvudsak godkänna deförslag som regeringen lagt fram i proposition 1991/92:140 omden avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993--1996m.m. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329). att den tidigare koncernmodellen med ett moderbolag skulleupphöra, att public service-företagen skulle bli självständigaaktiebolag, att och Lokalradio ABskulle slås ihop till ett ljudradiobolag, benämnt , att statens avtal med de tre programföretagen (), () och () skulle vara fyraåriga och att publicservice-uppdraget för programföretagen i huvudsak skulle förblioförändrat.Regeringen träffade härefter avtal med de trepublic service-företagen om deras verksamhet den1 --den 31 december 1996.De tre programbolagen ägs av tre förändamålet bildade förvaltningsstiftelser (prop. 1992/93:236,bet. 1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377).1992 års riksdagsbeslut innebar bl.a. godkännande avregeringens förslag om de ekonomiska förutsättningarna förpublic service-företagen under avtalsperioden.Medelstilldelningen skulle vara samlad och inte innehållaspecialdestinerade belopp. Programföretagen skulle inomtillgänglig ekonomisk ram göra de prioriteringar som krävs föratt uppfylla de i avtalen uppställda målen.Vidare godkände att medelstilldelningen underperioden --1996 skulle värdesäkras med utgångspunkt i ettsärskilt index, det s.k. SR-indexet. Public service-företagenskulle tillsammans få en reformram om (prisläge) under kalenderåren 1993, 1994 och 1995.Det uppställdes ett rationaliseringskrav på publicservice-företagen om (i 1989 årsprisläge) för kalenderåren 1993 och 1994. De medel somfrigjordes genom ytterligare rationaliseringar skulle fåbehållas för reforminsatser.Riksdagen godkände vidare en s.k. fördelningsnyckel sominnebär att tillgängliga medel fördelas till SVT,34,till SR och till UR.Public service-verksamheten finansieras med TV-avgiftsmedelsom anvisar från rundradiorörelsens resultatkonto(rundradiokontot). finansieras ävenprogramverksamheten för utlandet (Radio ) med avgiftsmedel(prop. 1993/94:100 bilagorna 4 och 12, bet. 1993/94:KrU29, rskr.1993/94:361).Sponsring får i begränsad omfattning förekomma i SVT:s ochSR:s sändningar.Betydelse för programbolagens verksamhet har -- utöver avtalen-- radiolagen (1966:755) och lagen (1991:1559) med föreskrifterpå tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagensområden. Av betydelse i sammanhanget är också lagen (1989:41)och förordningen (1989:46) om TV-avgift och förordningen(1994:728) med instruktion för ochTV.Regeringen har meddelat public service-företagen tillståndenligt 5 § radiolagen att --den 31december 1996 sända radio- och televisionsprogram irundradiosändning. Som villkor för sändningsrätten gäller att deavtal som träffas mellan staten och företagen alltjämt är ikraft.En ny myndighetsorganisation infördes påradio- och TV-området (prop. 1993/94:160, yttr. 1993/94:KrU6y,bet. 1993/94:KU37, rskr. 1993/94:276). Beslutet innebär attRadionämnden ersätts av en ny myndighet med något vidgadeuppgifter, benämnd och har tillsyn över efterlevnaden av regler försändningarnas innehåll, både enligt de särskilda lagarna förljudradio- och TV-sändningar till allmänheten och enligt deavtal som slutits efter bemyndigande i radiolagen, samt beslutarom sanktioner vid bristande efterlevnad av angivna regler.Granskningsnämnden finansieras dels med anvisningar frånrundradiokontot, dels via statsbudgeten.TERACOM Svensk Rundradio AB, i fortsättningen benämnt ,är huvudman för rundradionätet. skall gesändningsberättigade programföretag tillgång till sändarnätet pålikvärdiga villkor. Verksamheten regleras i avtal mellan Teracomoch public service-företagen.Public service-företagen utgör tillsammans och TV den s.k. rundradiorörelsen.Radiotjänst i (), som ägs av , SR och UR,ansvarar för TV-avgiftsuppbörden och avgiftskontrollen. I avtalsom träffades mellan staten och RIKAB regleras bolagetsuppgifter. Influtna avgiftsmedel placeras på räntebäranderäkning, det s.k. rundradiokontot, hos Riksgäldskontoret.Till rundradiokontot förs även de koncessionsavgifter som TV 4betalar. Enligt 1 § lagen (1992:72) om koncessionsavgift påtelevisionens område skall ett programföretag, som enligt 5 §radiolagen (1966:755) har tillstånd att i hela landet sändatelevisionsprogram i rundradiosändning, betala koncessionsavgifttill staten under förutsättning att företaget har rätt att sändareklam mot vederlag. Koncessionsavgiften består av en fast ochen rörlig del (2 §). Den fasta delen utgörs av en månadsavgiftpå , ett belopp som justeras varje kalenderår(3 §). Den rörliga delen beräknas för ett kalenderår i sänderoch är beroende av de intäkter som programföretaget erhåller föratt det sänder annonser (4 §). Avgiften betalas in till Radio-och som skall överföra mottagna medel tillRiksgäldskontoret. skall genast placera medlenpå räntebärande räkning (8 §).SVT ansvarar för förvaltningen av rundradiomedlen enligt ettavtal som trädde i kraft och som gäller tillsvidare. Staten tillhandahåller genom detrörelsekapital som rundradiorörelsen behöver när avgiftsmedleninte räcker till.Av bilaga 3 till detta betänkande framgår bl.a.medelstilldelningen till public service-företagen enligtriksdagens beslut och regeringens förslag tillmedelstilldelning budgetproposition. Bilaga 4 visarsaldot på rundradiokontot under vissa givna förutsättningar.Aktuella utredningar m.m.Genom debattskriften (Ds 1994:76) En radio och TV iallmänhetens tjänst! (benämnd ) tog den förraregeringen initiativ till en offentlig diskussion om vilkenomfattning och inriktning public service-verksamheten bör haefter den nu rådande avtalsperiodens slut. I budgetpropositionenframhålls att remissvaren kommer att utgöra underlag vid frågansfortsatta beredning (bil. 12 s. 136).Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () har tagitinitiativ till en studie om produktivitet och måluppfyllelseinom SVT. Ett syfte med studien är att försöka hitta metoder föratt på ett rättvist och jämförbart sätt mäta produktivitet iförhållande till kvalitet. Studien -- som kommer att presenterasi dagarna -- syftar även till att bidra med ytterligareinformation och underlag inför den nya avtalsperioden mellanstaten och SVT.I regeringens proposition 1994/95:170 Digitalaljudradiosändningar föreslås att digitala ljudradiosändningarskall kunna inledas . Sändningarna bör enligtförslaget inledningsvis förekomma i ett begränsat antal områdeni såväl storstadsregionerna som andra delar av landet. Vidareföreslås att både radioföretag med public service-ansvar ochandra intresserade programföretag skall ges tillfälle attmedverka. Propositionen behandlas avkonstitutionsutskottet. Övergripande frågor som väckts i motionerInledningsvis behandlar utskottet motionsyrkanden avövergripande karaktär, som avser public service-verksamheteninför en ny avtalsperiod mellan staten och programföretagen.I tre motioner behandlas frågor som rör tillsättandet av ocharbetsuppgifterna för en beredning inför en ny avtalsperiod.Motionärerna bakom motion K417 (c) föreslår att en beredningmed bred politisk sammansättning skall få regeringensuppdrag att förbereda nya avtal med de avgiftsfinansieradeetermedieföretagen. En utgångspunkt skall därvid vara att helalandet skall ha tillgång till ett allsidigt programutbud och attden decentraliserade programproduktionen inom SR och SVT skallbibehållas (yrkande 2).Inför en ny avtalsperiod bör en mediepolitisk beredning få iuppdrag att klargöra förutsättningarna och formerna för statensengagemang i s.k. public service-verksamhet i strukturellt,finansiellt och organisatoriskt hänseende, menar motionärenbakom motion Kr267 (m).I motion K403 (m) föreslås en precisering av publicservice-uppdraget som bl.a. skulle innebära att denavgiftsfinansierade televisionen och radion skall koncentrerasig på att tillhandahålla sådant som privata aktörer inte förmårtillhandahålla. Public service bör, säger motionärerna, gå frånbredd till djup (yrkande 4).Utskottet konstaterar att den snabba tekniska utveckling somäger rum på radio- och TV-området leder till attförutsättningarna successivt förändras för publicservice-verksamheten. Nya TV-kanaler och radiostationer växerfram och förändrar det s.k. massmedielandskapet. Utskotteterinrar om att de synpunkter som regeringen fått med anledningav den i det föregående nämnda enligt regeringensmening bör ligga till grund för den fortsatta beredningen avfrågan om vilka villkor som skall gälla efter utgången avnuvarande avtalsperiod (jfr prop. 1994/95:100 bil. 12 s. 136).Enligt utskottets uppfattning är frågan om publicservice-verksamhetens framtid av central betydelse förgrundläggande demokratiska värden. Det är därför angeläget attsträva efter att uppnå största möjliga politiska enighet omvillkoren för denna verksamhet. Av denna anledning anserutskottet att frågan om vilka krav som skall ställas på denfortsatta public service-verksamheten bör övervägas i enparlamentarisk beredning med företrädare för samtligariksdagspartier.Beredningen bör också ta ställning till vilka ekonomiska ochorganisatoriska förutsättningar som bör gälla förprogramföretagen under nästa avtalsperiod. Beredningensöverväganden bör enligt utskottets uppfattning varaförutsättningslösa. Dock bör de remissyttranden som kommit inöver -- i överensstämmelse med det synsätt som kommertill uttryck i propositionen -- beaktas i beredningens arbete.Med anledning av vad som framförts motionsvägen, nämligen imotion Kr417, framstår det som naturligt att beredningen får iuppdrag att följa upp dels effekterna av beslutet omsammanslagning av de två företagen ochSveriges , dels erfarenheterna av dendecentraliserade programproduktionen inom SVT. Iberedningsarbetet bör även möjligheten övervägas att ytterligareöka andelen lokalt producerat material jämfört med vad som nuproduceras.Beredningen kommer således att ha omfattande arbetsuppgifter.Med hänsyn till angelägenheten av att beredningen bör gesmöjligheter att arbeta med dessa börberedningen tillsättas utan dröjsmål.Utskottets ställningstagande innebär att medanledning av motionerna Kr267, K403 yrkande 4 och K417 yrkande 2som sin mening bör ge regeringen till känna vad utskottetsålunda anfört.Frågan om utförsäljning av , P3 och P4 tas upp iyrkande 3 i motion K403 (m). En privatisering av dessa TV- ochradiokanaler skulle -- menar motionärerna -- ge inkomster tillstatskassan och medföra att utbudet i de kvarvarande kanalernahöjs kvalitetsmässigt. I motion N298 (m) föreslås att riksdagenskall bemyndiga regeringen att sälja (yrkande 9).Utskottet behandlade ett förslag att privatiseraTV 2 (yttr. 1994/95:KrU4y). Utskottet hänvisade då till densnabba tekniska utvecklingen på medieområdet och framhöll attfrågor som gäller SVT:s framtida uppdrag, finansiering,organisation etc. skulle komma att behandlas av riksdag ochregering i samband med att nuvarande avtalsperiod löper ut ochett nytt avtal skall träffas. Övervägandena borde -- menadeutskottet -- inte föregripas. Utskottet intar alltjämt sammahållning i frågan. Utskottets ställningstagande innebär att debåda motionsyrkandena avstyrks.Medelsberäkningen m.m.I propositionen framhålls -- med hänvisning till rådandeekonomiska läge och de krav som ställs på omfattande minskningarav den statliga konsumtionen -- att det är naturligt attmotsvarande krav ställs på de radio- och TV-företag somfinansieras med offentligrättsliga avgifter (bil. 12 s. 136). Deavgiftsfinansierade radio- och TV-bolagen bör därför åläggas ettbesparingskrav som motsvarar det som ställs på den statligakonsumtionen. De resurser som anvisas till programföretagenföreslås bli lägre i fasta priser än enligtriksdagens beslut . Värdesäkringen enligt SR-indexetberörs inte av förslaget. Minskningen av anslagsnivån börfördelas jämnt över åren med början den 1 juli 1995.Riksdagens beslut om medelsberäkning för börsåledes ändras och sammanlagt för de tre programföretagen uppgåtill 4 (prisläge), vilketinnebär att medelsanvisningen för SVT uppgår till 2 945,2miljoner kronor, eller , för 1 654,2 miljoner kronoreller och för UR eller . Detanförda innebär att medelsfördelningen för tiden --den31 minskas med i 1992 årsprisläge. Besparingen fördelas enligt den gällandefördelningsnyckeln och tas ut med för SVT,med för och med förUR.För år 1996 föreslås medelstilldelningen för de treprogramföretagen uppgå till sammanlagt 4 (prisläge), vilket innebär 2 906,0 miljoner kronorför SVT, 1 för och 218,8 miljonerkronor för UR.Även medelstilldelningen till Radio föreslås bliminskad --den 31 december1998. Förslaget innebär att medelstilldelningen för kalenderåret1995 kommer att uppgå till (i 1995 årsprisläge). Medelsanvisningen för föreslås uppgå till40,(prisläge).Som framgår av ett tidigare avsnitt i detta betänkande betalasden koncessionsavgift som erlägger in på rundradiokontot.Avgiftens storlek beror på reklamintäkterna för . Omintäkterna t.ex. skulle uppgå till per årutgör avgiften ca . I budgetpropositionenföreslås -- i syfte att förstärka statsbudgeten -- attkoncessionsavgift som betalas in efter skallredovisas på inkomsttitel till statsbudgeten. Förslagetföranleder en ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift påtelevisionens område. Enligt propositionens lagförslag skalllagen träda i kraft (bil. 12.1 s. 148). Avpropositionstexten framgår att regeringen avsett att tidpunktenför ikraftträdandet av lagen i stället skall vara den 1 januari1996.Den besparing som regeringen föreslagit för denavgiftsfinansierade radion och televisionen och som redovisats idet föregående innebär att belastningen på rundradiokontotminskar. Regeringen anser att höjningarna av TV-avgiften därmedbör kunna begränsas trots att koncessionsavgift intelängre skall tillföras kontot. I propositionen föreslås attTV-avgiften skall höjas med till fr.o.m.den 1 januari 1996. Höjningen motsvarar knappt den ökning avkonsumentprisindex som beräknas för . Förslagetföranleder en ändring av lagen (1989:41) om TV-avgift.En rad motioner har väckts som rör finansiering av publicservice-företagen.Utskottet behandlar inledningsvis regeringens övergripandebesparingsförslag på de avgiftsfinansierade radio- ochTV-företagen , ochSveriges Utbildningsradio samt Radiosutlandsprogramverksamhet. Förslaget innebär som redovisats idet föregående en 11-procentig besparing den 1juli 1995--vilken föreslås bli fördelad påsätt som närmare beskrivits i det föregående.Motionärerna bakom motion K418 (fp) anser i likhet medregeringen att en besparing bör kunna tas ut av de treföretagen. Neddragningen bör, anser motionärerna, emellertid blimindre än den regeringen föreslagit. som återstårav avtalsperioden, dvs. t.o.m. , bör besparingen varaendast hälften så stor som den regeringen föreslagit.