bet · GI01NU18 · 1995-04-04 00:00:00 — Beträffande de treförstnämnda motionerna som innehåller yrkanden om ökadesatsningar inom området fordonsteknik vill utskottet anföraföljande.Utskottet anser att det är angeläget att det fortlöpandebedrivs ett utvecklingsarbete inom fordonsindustrin, bl.a. föratt utveckla nya fordonstyper och tekniker i syfte att uppnå enminskad belastning på miljön.Både det fordonstekniska program som löper och det ibudgetpropositionen föreslagna, treåriga programmet förverkstadsteknisk forskning har betydelse härvidlag. När detgäller den teknikupphandling av el- eller hybridbilar somorganiseras och stöds av menar utskottet atterfarenheterna av denna bör avvaktas innan ytterligare åtgärdervidtas.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1994/95:N230(s), 1994/95:T224 (v) och 1994/95:N236 (mp) i aktuella delar.Utskottet övergår så till yrkandena i motion 1994/95:N234 (mp)om ABB Railcar AB.Enligt utskottets mening är verksamheten hos enskilda företaginte en fråga för . De frågor av mer allmän karaktärsom också berörs i motionen och som gäller bl.a. miljöteknik ochlivscykelspecifikationer återkommer utskottet till i detföljande. Med det anförda avstyrks motion 1994/95:N234 (mp) iberörda delar.MiljöteknikI fyra motioner framställs förslag om åtgärder i syfte attfrämja utvecklingen av miljövänlig företagsamhet.Riksdagen bör göra ett uttalande om de förutsättningar somkrävs för s.k. grön företagsamhet, anförs det i motion1994/95:N238 (s). En framgångsrik politik inom miljöteknik ochmiljöanpassning förutsätter hög kompetens och omfattanderesurser till forskning och utveckling. Av de medel som anvisastill satsningar på infrastrukturområdet bör en del kunna styrastill satsningar på miljö och informationsteknik, ansermotionärerna. De menar att det är statens uppgift att skapa deerforderliga förutsättningarna för att företagen skall fåincitament att "göra rätt saker".Riksdagen bör anmoda regeringen att lägga fram förslag ominrättande av ett miljöteknikcentrum i varje län, anförs det imotion 1994/95:N287 (c). Dessa centrum skall fungera sompådrivare och samordnare bl.a. mellan högskolor/universitet,uppfinnare samt befintliga och nya företag. Det övergripandeansvaret för att utveckla dessa centrum bör ligga på isamarbete med länsstyrelserna, anser motionärerna. De menar attstatens uppgift är att skapa förutsättningar för miljömedvetenproduktion genom satsningar på kompetensutveckling samtforskning och utveckling. utgår från att denöversyn som initierades av den tidigare regeringen i syfte attbana väg för en hållbar utveckling och en satsning på gröna jobbfullföljs och leder till förslag från regeringen, heter det imotionen.Regeringen bör anmodas att utarbeta ett program ommiljöteknik, anförs det i motion 1994/95:N275 (v). Motionärernaanser att det bör skapas stora nationella program där olikaaktörer -- stora och små företag, entreprenörer, innovatörer,universitet, m.fl. -- kan samlas till gemensammalångsiktiga och uthålliga projekt. I annat fall riskerarSverige, enligt motionärerna, att komma på efterkälken jämförtmed sådana länder som och , där stora satsningarpå miljöteknikområdet görs. Motionärerna refererar till enrapport från (ochutveckling), enligt vilken den globala marknaden förmiljöteknik förutses växa under de närmasteåren.Enligt ett yrkande i motion 1994/95:Fi212 (mp) skall riksdagenhos regeringen begära förslag för att stimulera en snabbaremarknadsutveckling för grön teknik. Även i denna motion hänvisastill den nämnda , och jämförelse görs mellanmarknadsutvecklingen för grön teknik inom och i --5,resp. . Denna eftersläpning för innebär attmånga arbetstillfällen har gått förlorade, påpekas det.Riksdagen har avslagit motionsyrkanden ominsatser på miljöteknikområdet. Vid det senaste tillfället,(bet. 1993/94:NU15), hänvisade utskottet tilltidigare ställningstagande och noterade att i all sinFoU-verksamhet skall medverka till att miljöaspekter ochmiljökonsekvenser blir beaktade och redovisade.Miljöteknik är, som nämns i budgetpropositionen (s. 153), ettav de prioriterade områdena inom de s.k. utvecklingsområdena.Enligt vad som sägs i propositionen skall vidare etableraindustrirelaterade inom bl.a.miljöteknikområdet.I regeringens tidigare nämnda skrivelse till ommiljön (skr. 1994/95:120), berörs frågor liknande dem som tasupp i de här aktuella motionerna. I avsnitt 5, Det ekologiskthållbara industrisamhället (s. 26), konstateras bl.a. attmiljöanpassad produktion är på väg att bli ett viktigtkonkurrensmedel för företagen. Ett miljöanpassat näringsliv hardärför ökade förutsättningar för tillväxt och export och därmedockså för att generera sysselsättning och välstånd, heter det.Med miljöanpassning avses därvid inte bara renare produktionutan också att hänsyn tas till miljön i företaget som helhet,inkl. ansvar för produktens miljöpåverkan under användning ochdå den till slut kasseras eller återvinns.En viktig uppgift för regeringen är att få näringslivet att änmer inse betydelsen av att vara offensiv inom miljöområdet, sägsdet vidare i skrivelsen. I EU markeras betydelsen avmiljöanpassning tydligt i den vitbok som utarbetats om tillväxt,konkurrenskraft och sysselsättning. Det påpekas även att Förentastaternas regering arbetar på att ta fram en handlingsplan föratt göra näringslivet mer miljöanpassat och därmedkonkurrenskraftigt.Frivillig miljöstyrning och miljörevision i industrin ärviktiga faktorer för förändringsprocessen inom industrin. Iskrivelsen hänvisas härvid till proposition 1994/95:101 omfrivillig miljöstyrning och miljörevision som har utarbetats pågrundval av de regler som tagits fram inom EU. harnyligen fattat beslut i den frågan (bet. 1994/95:JoU9). Syftetmed systemet är att förbättra och utvärdera industrinsmiljöarbete och ge allmänheten information om detta arbete.Sammantaget kan miljösektorn, enligt vad som sägs iskrivelsen, både i en direkt bemärkelse såsom vatten- ochluftrening, avfallshantering m.m. och i en vidare bemärkelse somgäller hela näringslivet, bidra till att skapa nyaarbetstillfällen. Det mesta av detta arbete bör ske på initiativav näringslivet.Jordbruksutskottet behandlar regeringens skrivelse senareunder (bet. 1994/95:JoU16).Regeringen har uppdragit åt att se över hur småföretagenkan informeras om det nya systemet med miljöstyrning ochmiljörevision. Vidare kan noteras att de organ som arbetar medatt bistå småföretag med rådgivning och kapitalförsörjning,bl.a. , tar hänsyn till miljöaspekternasbetydelse för företagens utvecklingsmöjligheter.Regeringen har beslutat om att tillkalla en kommittémed uppdrag att medverka i arbetet med att utveckla, fördjupaoch förankra och för att medverka inför utarbetandetav till FN:s extra generalförsamling 1997. Enligt direktiven (dir. 1995:34) skallkommittén övervaka miljöarbetet på lokal, regional och nationellnivå. Den skall hålla sig informerad om arbetet iorganisationer, företag och föreningar och förmedla goda exempelvidare genom konferenser, seminarier och samtal med olikaintressenter. Ordförande i kommittén är miljöminister . Kommittén skall ha slutfört sitt arbete före den extrageneralförsamlingen hos FN.Riksdagen beslöt (prop. 1994/95:25, bet. FiU1)att skulle avsättas för investeringsstöd föratt öka sysselsättningen och förbättra miljön. Underlaget förpropositionen bestod till stor del av material framtaget avStatens naturvårdsverk. Detta verk fick i uppdrag avregeringen att i samråd med länsstyrelserna och andra berördamyndigheter ta fram underlag som beredskap för framtida,statliga satsningar som kan skapa sysselsättning ochförbättra miljön. I uppdraget ingår också att undersökamöjligheterna för hur åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken kanbidra till utveckling av ny teknik inom miljöområdet. Uppdragetbör rapporteras till regeringen senast den 15 september 1995.I ett samarbete mellan näringslivet,, konsultfirman har en bok, Miljödriven affärsutveckling-- från myndighetskrav till strategiska möjligheter, tagitsfram. Boken innehåller råd om och exempel på hur företagenstrategiskt kan utnyttja nya miljökrav. Det kan vidare noterasatt företagens årsredovisningar i ökande utsträckningkompletteras med en separat miljörapport.Utskottet delar många av de bedömningar som görs i de häraktuella motionerna. En utveckling på miljöteknikområdet ärviktig av flera skäl. Omsorgen om den fysiska miljön ärsjälvfallet ett sådant skäl. Men en utveckling på detta områdeär också väsentlig med hänsyn till sysselsättningen. De företagsom ligger långt framme på miljöteknikområdet kan förväntasta marknadsandelar på den globalt sett växande marknaden förmiljöteknik.Enligt utskottets mening är det näringslivet självt som bör tapå sig huvudansvaret för arbetet på detta område. Staten hardock ett ansvar i att driva på och främja utvecklingen.Som framgått av den tidigare lämnade redovisningen harstatsmakterna också vidtagit åtgärder på området. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna 1994/95:N238 (s),1994/95:N287 (c), 1994/95:N275 (v) och 1994/95:Fi212 (mp) iberörda delar.Anslaget Teknisk forskning och utvecklingRubricerat anslag disponeras av bl.a. för att främja ochstödja teknisk forskning och utveckling. Medel anvisas tillprioriterade områden såsom basteknologierna materialteknik,bioteknik och teknik för komplexa system samt tillutvecklingsområdena biomedicinsk teknik, produktionsteknik,processteknik, transportteknik och miljöteknik. Under anslagetryms även medel för industriforskningsinstitutens ramprogram,tvärvetenskapliga materialkonsortier, teknikbaseradeutvecklingsprojekt, deltagande i Eureka och program förfordonsteknik, flygteknik, träråvarubaserad industri samt försmå och medelstora företag.Fr.o.m. /96 kommer att anvisas under anslagetäven de medel som disponeras för samarbetsprojekt inom EG:sramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstrationsamt för stimulansåtgärder för att öka det svenska deltagandet iEG-projekt. Medel för dessa ändamål anvisades under budgetåret1994/95 under anslaget Europeiskt forsknings- ochutvecklingsarbete (F 7). Från anslaget finansieras vidare vissverksamhet vid inom områdetteknisk-vetenskaplig informationsförsörjning, däriblandforsknings- och utvecklingsarbete.NUTEK har i sin anslagsframställning föreslagit att 30industrirelaterade skall byggas upp vidhögskolor/universitet. Medelsbehovet för detta uppgår enligtNUTEK till för /96.Kompetenscentrum innebär en möjlighet att snabbt och brettstärka näringslivets teknikförnyelse genom forskningssamverkanmed svenska högskolor, anförs det i propositionen. För dettaändamål föreslås att skall tillföras NUTEK.Den kompletterande finansieringen bör i första hand sökas inomNUTEK:s befintliga budgetramar samt från alternativa finansiärersom exempelvis forskning, sägs det ipropositionen.Verkstadsindustrin har stor betydelse för svensk ekonomi ochsysselsättning, anförs det i budgetpropositionen. Under desenaste åren har de statliga insatserna för forskning ochutveckling inriktade på denna industri minskat, konstateras det.NUTEK föreslås få regeringens uppdrag att tillsammans medverkstadsindustrin arbeta fram ett treårigt program förverkstadsteknisk forskning och utveckling, inriktat främst motnya eller förbättrade tillämpningar av informationsteknik förutveckling av produkter och processer. För detta ändamål bör 25miljoner kronor tillföras anslaget.Ökat deltagande av små och medelstora företag i EU:s fjärderamprogram för forskning m.m. är särskilt angeläget, sägs detvidare i budgetpropositionen. För stimulansåtgärder riktade tilldessa företag samt till institut, universitet och högskolorberäknas för nästa budgetår.Det aktuella anslaget omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statlig konsumtion. /96 har anslageträknats ned med , vilket vid budgetåretsutgång motsvarar en real nivåsänkning med 3 %.För nästa budgetår föreslår regeringen sålunda ett anslag på1 . Regeringen vill också ha riksdagensmedgivande att eventuellt anslagssparande på det tidigareanslaget Europeiskt forsknings- och utvecklingsarbete fåranvändas av för det avsedda ändamålet. Slutligen begärregeringen bemyndigande att låta staten ta på sigekonomiska förpliktelser i samband med stöd till tekniskforskning och utvecklingsarbete m.m. för de fyra budgetåren1997--2000 om högst 290, 260, 210 resp. 180 miljoner kronor.En minskning av anslaget föreslås i tre motioner medan enökning förordas i en fjärde motion.Anslaget bör minskas med , anförs det imotion 1994/95:N288 (m). Den i budgetpropositionen föreslagnautgiftsökningen är i huvudsak avsedd att finansiera uppbyggnadenav vid högskolorna, ett särskiltverkstadstekniskt forskningsprogram och stimulansåtgärder förviss forskningssamverkan, konstaterar motionärerna. Enligt derasmening finns inte skäl för dessa utgiftsökningar, med hänvisningtill de satsningar som gjorts -- i samband med avvecklingen avlöntagarfonderna -- på strategisk forskning och teknikbroar m.m.i samarbete med näringslivet. Regeringen saknar vidare, enligtmotionärerna, en motivering för den särskilda satsningen påverkstadsteknisk forskning som troliggör att den berörda sektornpå grund av bättre tillväxtmöjligheter eller andra skäl börtilldelas extra medel, som forskning och högreutbildning får minskade resurser.Den förra regeringens stora satsningar på nätverks- ochforskningssamarbete, främst teknikbrostiftelserna, spelar encentral roll för utvecklingsmöjligheterna i de små ochmedelstora företagen, sägs det i motion 1994/95:N274 (fp). Medhänvisning till dessa satsningar avvisar motionärerna förslagetom till industrirelaterade kompetenscentrumsamt förslaget om till ett program förverkstadsteknisk forskning. Sammantaget föreslås i motionensålunda en minskning av anslaget med 85 miljoner kronor.Anslaget bör reduceras till ,anförs det i motion 1994/95:N270 (mp). Motionärerna hänvisartill att teknisk forskning och utveckling har tillförtsbetydande resurser genom de inrättadeforskningsstiftelserna.I motion 1994/95:N287 (c) föreslås, som redovisats iföregående avsnitt, att regionala miljöteknikcentrum skallinrättas. För att finansiera dessa föreslås i samma motion enökning av det aktuella anslaget med för nästabudgetår.I tre av de fyra här aktuella motionerna hänvisas till deforskningsstiftelser som på förslag av den tidigare regeringenhar inrättats.Av de förutvarande löntagarfondsmedlen har ca 18 miljarderkronor avsatts till olika stiftelser för att stödja forskningoch utbildning. beslöt (prop. 1992/93:171,bet. UbU16) att avsätta inom följande treområden: (1) har tilländamål att stödja naturvetenskaplig, teknisk och medicinskforskning och skall främja utvecklingen av starkaforskningsmiljöer av högsta internationella klass med betydelseför utvecklingen av framtida konkurrenskraft.Stiftelsen förfogar över ett stiftelsekapital på 6 miljarderkronor. (2) (Mistra)har till ändamål att stödja forskning av strategisk betydelseför en god livsmiljö och utveckling av starka forskningsmiljöerav högsta internationella klass med betydelse för Sverigesframtida konkurrenskraft. Stiftelsen förfogar över ettstiftelsekapital på . (3) RiksbankensJubileumsfond förvaltar avsett förkulturforskning.Våren 1994 beslöt (prop. 1993/94:177, bet. UbU12)att avsätta ca till följande sju stiftelseroch ändamål: och kompetensutveckling(ca ), högre utbildning och forskning (),och allergiforskning (ca 480 miljonerkronor), institutet förindustriell miljöekonomi vid (ca 190 miljonerkronor), inom områden med anknytningtill och (ca ),Stiftelsen (ca ) ochStiftelsen (ca ).Vidare avsattes medel för att stimulera användningen avinformationsteknik (ca ).Riksdagen beslöt vidare om inrättande av de,tidigare nämnda, sju teknikbrostiftelserna (prop. 1992/93:170,bet. Stiftelserna skall stödja utvecklingen avdubbelriktad kontaktverksamhet mellan universitet/högskolor ochnäringslivet som leder till ökad exploatering avforskningsresultat. Stiftelserna har tillförts ett kapital påsammanlagt , varav ca 0,3 miljarder kronorutgörs av aktier i och Bure.Företrädare för Socialdemokraterna och har iriksdagen motsatt sig bildandet av samtliga nämnda stiftelser.Utskottet anser att teknisk forskning och utveckling är avgrundläggande betydelse för möjligheterna att uppnå ökadproduktivitet, förnyelse och tillväxt i näringslivet. De nyainsatser som föreslås i budgetpropositionen -- inrättande avindustrirelaterade , ett särskiltverkstadstekniskt forskningsprogram och stimulansåtgärder försmå och medelstora företags deltagande i EU:s fjärde ramprogramför forskning m.m. -- finner utskottet välmotiverade.Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag till anslag.Därmed avstyrks berörda delar av motionerna 1994/95:N288 (m),1994/95:N274 (fp) och 1994/95:N270 (mp), i vilka ett lägreanslag förordas. De forskningsstiftelser som det hänvisas till idessa motioner kan, enligt utskottets mening, inte ersätta deinsatser som regeringen har föreslagit. Att ytterligare ökaanslaget, vilket föreslås i motion 1994/95:N287 (c), finnerutskottet inte rimligt av statsfinansiella skäl. Utskottettillstyrker vidare regeringens förslag om bemyndiganden och omatt få ta i anspråk nämnda anslagssparande.Anslaget InformationsteknikNämnda anslag disponeras av för att främja och stödjateknisk forskning och utveckling inom området informationsteknik(IT). Verksamheten bedrivs inom fyra delområden:mikroelektronik, datavetenskap och kommunikation, IT:sanvändning samt industrirelaterade . I anslagetingår medel för deltagande i Eureka-projekt.Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast i denforskningspolitiska propositionen bör gälla även /96. Anslaget omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statlig konsumtion och har räknats ned med 9,5miljoner kronor. Vid budgetårets utgång motsvarar besparingen enreal nivåsänkning . För nästa budgetår föreslås ettanslag på . Regeringen begär ocksåriksdagens bemyndigande att under nästa budgetår låta staten tapå sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till tekniskforskning och utveckling m.m. inom IT-området för budgetåren1997--2000 om högst 150, 125, 100 resp. 90 miljoner kronor.Utskottet vill i detta sammanhang uppmärksamma det arbetemed att digitalisera olika typer av information av relevans försmåföretag som bedrivs inom olika myndigheter och institutioner.Detta arbete består av tre delar. En avser den information somfinns hos den teknisk-vetenskapliga attachéverksamheten; dettaarbete har enligt uppgift i huvudsak slutförts. En annan delavser den tekniska information som finns hos Patent- ochregistreringsverket (PRV) och en tredje del rör denindustrirelevanta forskningen. Enligt utskottets mening är detför de små och medelstora företagen mycket viktigt att dettaarbete drivs vidare, liksom att annan liknande offentliginformation görs tillgänglig för dessa företag.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till anslagoch bemyndiganden avseende informationsteknik.Teknisk-vetenskaplig attachéverksamhetStiftelsen attachéverksamhet(STATT) är en offentlig stiftelse med svenskastaten och som huvudmän. Syftet medverksamheten är att -- genom bevakning och rapportering om dentekniska och industriella utvecklingen inom olikaindustrinationer -- bidra till ökad produktivitet ochkunskapskraft i svenskt näringsliv.En översyn av verksamheten vid STATT har gjorts. I rapporten(Ds 1994:111) tas upp bl.a. verksamhetens karaktär ochinriktning, möjligheten att öka nyttan av denna samt framtidaorganisationsform. Regeringen avser att efter överläggningar medIngenjörsvetenskapsakademien behandla frågan.I medlen som anvisades till STATT för innevarande budgetåringår avsedda för exportfrämjande insatserför små och medelstora företag, som fattade beslut omvåren 1994 (bet. 1993/94:NU15 s. 82). STATT har efter samrådmed Exportråd och i kontakt med ABpåbörjat uppläggningen av hur dessa medel skall användas.Anslaget omfattas av regeringens sparkrav på utgifter förstatlig konsumtion och har för /96 räknats nedmed . Vid budgetårets utgång motsvararbesparingen en real nivåsänkning . För nästa budgetårföreslår regeringen ett anslag på 48,8 miljoner kronor.Sveriges utländska representation, framför allt STATT, bör gesi uppgift att särskilt bevaka framväxten av den nyamiljömarknaden i andra länder, anförs det i motion 1994/95:N287(c). Denna utlandsrepresentation kan tidigt fånga upp politiskasignaler och krav relaterade till utvecklingen av gröna jobb ochvidarebefordra dessa till den svenska marknaden, sägermotionärerna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag.Enligt utskottets mening bör de bevakningsuppgifter somaktualiseras i motion 1994/95:N287 (c) ingå som en naturlig deli STATT:s verksamhet. Något behov av ett uttalande av riksdageni den frågan kan utskottet inte se. Motionen avstyrks sålunda iberörd del.RymdverksamhetRymdstyrelsenRymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för frågor somgäller den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskiltför forskning och utveckling. Rymdstyrelsen skall enligt sininstruktion (1988:343) ta initiativ till att samordna ochfördela det statliga stödet till forskning och utveckling inomsvensk rymd- och fjärranalysverksamhet. Vidare skallRymdstyrelsen bereda ärenden rörande internationelltrymdsamarbete samt vara kontaktorgan för internationellaorganisationer.Regeringen anser att de övergripande mål som angavs i denforskningspolitiska propositionen (prop. 1992/93:170)bör gälla även för /96. För detta budgetår haranslaget räknats ned i enlighet med regeringens sparkrav påutgifter för statlig konsumtion. Vid budgetårets utgångmotsvarar besparingen en real nivåsänkning . För nästabudgetår föreslår regeringen ett anslag på ca 8,7 miljonerkronor.Utskottet tillstyrker detta anslag.Anslaget Rymdverksamhet m.m.Under anslaget Rymdverksamhet anvisas medel för rymdforskning,fjärranalys och industriutveckling samt för det europeiskarymdsamarbetet inom () och Sverigesbilaterala samarbete med främst och Tyskland.Merparten av Rymdstyrelsens utgifter inom detta anslag utgörsav avtalsbundna bidrag till , vars framtida programdiskuterades senast på ministernivå . Detbeslöts då om fortsatt europeiskt rymdsamarbete av ungefär sammaomfattning som . Nästa möte på ministernivå planeras attäga rum . En del av anslaget avser bidrag tillbilateralt samarbete. Främst samarbetar med ifjärranalysprogrammet SPOT. Beslut har fattats om att genomförasatellitprojektet under svensk ledning i samarbete medFrankrike, och Finland.Anslaget omfattas av regeringens sparkrav på utgifter förstatlig konsumtion. /96 har anslaget räknats nedmed . Regeringen föreslår för nästa budgetårett anslag på . För budgetåret 1998beräknar regeringen en besparing på , vilketutskottet behandlade i det inledande avsnittet av betänkandet.För /95 har regeringen, i likhet med tidigare,av bemyndigats att godkänna avtal och beslut som rörstöd till rymdverksamhet, vilka innebär åtaganden för flerabudgetår. Ingående bemyndigandeskuld /96 beräknastill och fördelar sig på budgetåren1995/96--2000 med följande belopp: 685, 331, 189, 165 resp. 133miljoner kronor. Regeringen begär nu bemyndigande attunder det kommande budgetåret låta staten ta på sig ansvaret förnya betalningar inom rymdverksamheten om högst 1 028 miljonerkronor.En särskild utredare, landshövding (N 1994:06),tillkallades med uppdrag att genomföra engenomgripande översyn av den svenska rymdverksamheten. Enligtdirektiven (dir. 1994:103) skall därvid målen för den statligasatsningen på såväl nationell som internationell rymdverksamhetanalyseras. Som grund för detta skall ligga en omvärldsanalys,en analys av den nuvarande inriktningen samt en konsekvensanalysav eventuella förändringar i det statliga åtagandet. Utredningenskall genomföras så att den kan utgöra underlag för delsregeringens ställningstagande rörande rymdverksamheten förtreårsperioden --1999, dels det planerade ministerrådsmötetinom .