bet · GJ01LU1 · 1995-11-14 00:00:00 — Längre upphovsrättsligt skydd och droit de suite I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 1994/95:151 omdroit de suite och längre upphovsrättsligt skydd jämte nio motioner somväckts med anledning av propositionen. Därutöver behandlas fyra motio-ner på immaterialrättens område från den allmänna motionstiden år 1995.I propositionen läggs fram förslag om lagändringar i syfte att uppfylla ettEG-direktiv om harmonisering av skyddstiden för upphovsrätt och vissanärstående rättigheter. Enligt förslaget skall skyddstiden för litterära ochkonstnärliga verk i allmänhet sträckas ut från 50 till . Skyddstiden förfilmverk skall beräknas från dödsåret för den sist avlidne av huvudregissö-ren, manusförfattaren, dialogförfattaren och kompositören av verkets spe-ciella musik. Utgångspunkten för beräkningen av skyddstiden för utövandekonstnärers prestationer skall vara tidpunkten för framförandet. Om enupptagning av framförandet har getts ut eller offentliggjorts, skall skydds-tiden i stället beräknas från tidpunkten för den första av dessa åtgärder.Den som lovligen ger ut eller offentliggör ett verk, förvilket skyddstiden har gått ut och som inte har getts ut, skall under25 år ha en rätt som svarar mot de ekonomiska rättigheter som omfattas avupphovsrätten. Skyddet gäller för utgivningar och offentliggöranden medanknytning till Sverige.Enligt förslaget skall den nya längre skyddstiden tillämpas ävenpå verk som har tillkommit innan de nya reglerna träder i kraft, oavsett omskyddstiden då redan har löpt ut enligt de nuvarande reglerna. Detta bety-der att skyddet kommer att återupplivas för ett stort antal verk som enligtde nuvarande bestämmelserna redan är fria eller som kommer att bli friainnan de nya reglerna träder i kraft. För att motverka de negativa effektersom förslaget i den delen kan ha för tredje man föreslås särskilda över-gångsbestämmelser. Dessa innebär att den som harbörjat förfoga över ett verk genom att framställa exemplar av det skall få avsluta den planerade verksamheten utan hinder avatt skyddet har återupplivats. Detsamma skall gälla för den som under denfria perioden har vidtagit väsentliga åtgärder för att framställa exemplar avett verk.Vidare föreslås att regler om s.k. droit de suite införs i upphovsrättsla-gen. Det franska begreppet droit de suite är den i juridiskt språkbruk veder-tagna beteckningen för en till upphovsrätten knuten ersättning åt bild-konstnärer när deras verk vidareförsäljs. Enligt förslaget skall en konstnärha rätt till en ersättning på av försäljningspriset - om detta överstigeren tiondel av basbeloppet - när hans konstverk vidareförsäljs yrkesmäs-sigt. Rätten till sådan ersättning skall gälla alla konstverk utom alster avbyggnadskonst och alster av brukskonst som har framställts i flera iden-tiskt lika exemplar. Rätten till ersättning skall finnas under verkets helaskyddstid. Den skall vara personlig och den skall inte kunna överlåtas.Rätten till ersättning skall bara kunna göras gällande av en organisationsom företräder ett flertal upphovsmän på området och den skall preskribe-ras om organisationen inte kräver den ersättningsskyldige efterdet år försäljningen ägde rum. Bestämmelserna om droit de suite skalltillämpas på verk av den som är svensk medborgare eller har sin vanligavistelseort i . Regeringen skall få förordna om bestämmelsernastillämpning med avseende på andra länder.De nya reglerna har föreslagits träda i kraft den 30 juni 1995.I två motioner framförs kritik mot förlängningen av skyddstiderna, sär-skilt mot att den enligt förslaget innebär att skyddet för vissa verk återupp-väcks. Övriga motionsyrkanden med anledning av propositionen rör för-slaget om droit de suite. I fyra motionsyrkanden begärs att det ersättnings-grundande försäljningspriset sätts lägre än vad som har föreslagits i pro-positionen, och i tre yrkanden förordas en differentiering av avgiftsnivån. motion begärs utredning om förutsättningarna för att även privata för-säljningar skall kunna omfattas av en vidareförsäljningsavgift. I två motio-ner begärs att ersättningen, i de fall arvingar inte finns eller inte kan nås,skall få användas av den administrerande organisationen för utdelning iform av stipendier till behövande konstnärer. En motionär begär att upp-hovsmannens rätt till avgiften skall preskriberas för att därefterkunna användas till stöd för bildkonsten. I en motion från den allmännamotionstiden begärs regler om dels en vidareförsäljningsavgift, dels enoffentligrättslig avgift på försäljning av konstverk, för vilka skyddstidenhar löpt ut. Intäkterna från en sådan avgift skulle enligt motionärerna kun-na delas ut till konstnärer i form av stipendier.Övriga motioner från den allmänna motionstiden rör avbildning avkonstverk, det s.k. lärarundantaget i lagen om rätt till arbetstagares uppfin-ningar, upphovsrätten i anställningsförhållanden respektive talboksutlå-ning.Utskottet har inhämtat kulturutskottets yttrande över propositionen ochde med anledning av propositionen väckta motionerna. Yttrandet är fogatsom bilaga 3 till betänkandet.Skrivelser har inkommit från (), EuropeanBroadcasting Union (EBU), (), Svenska Artisters och Musikers (), AB , (), Tidningsutgivarna, författaren samt datorföreningenLysator vid universitet.Företrädare för , ,och samt föreningenBildkonst Upphovsrätt i (BUS) har inför utskottet framfört syn-punkter på förslaget om droit de suite. har införutskottet redovisat hur förslaget om förlängda skyddstider kan komma attpåverka teatrarnas redan planerade produktioner.För att minska de negativa effekterna för bl.a. teatrarna av att verk somnu är fria återfår upphovsrättsligt skydd förordar utskottet ett tillägg tillövergångsbestämmelserna. Tillägget innebär att det under en övergångstidskall vara möjligt att förfoga över ett sådant verk inte bara genom attframställa exemplar av det utan också genom att framföra det offentligt.Vidare förordar utskottet med anledning av motionsyrkanden att vidareför-säljningsavgiften skall utgå på försäljningspris som överstiger avbasbeloppet. Utskottet förordar att den nya lagstiftningen skall träda i kraftden . I övrigt tillstyrker utskottet propositionen och avstyr-ker motionsyrkandena.Till betänkandet har fogats nio reservationer och ett särskilt yttrande. reservation förordas avslag på propositionens förslag om införande aven vidareförsäljningsavgift på konst (m). I övriga reservationer begärstillkännagivanden om en annan utformning av ersättningsreglerna (m),(fp), (v och mp), om att även privata vidareförsäljningar bör omfattas aversättningsrätten (c), om Allmänna arvsfondens rätt till ersättningar (c)och (v), om skyddstidens längd (m) samt om talboksframställning (mp). I proposition 1994/95:151 föreslår regeringen () -efter hörande av Lagrådet - att antar de i propositionen framlag-da förslagen till1. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk,2. lag om ändring i lagen (1995:000) om ändring i lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk.Lagförslagen har intagits som bilaga till betänkandet. Motioner väckta med anledning av proposition 1994/95:1511994/95:L33 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition vad avser bestämmelsenom s.k. droit de suite,2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skiktning av vidareförsäljningsavgift,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förlängda skyddstider inom upphovsrätten.1994/95:L34 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att införa endifferentierad droit de suite vid försäljningspris ,(dock ) vid försäljningspris och (dock ) vid försäljningspris högre än 50 000 kr.1994/95:L35 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om ändrad minimigräns om10 % av basbeloppet till en minimigräns om av basbeloppet vid vida-reförsäljning av konsthantverk,2. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler vad gäl-ler Allmänna arvsfondens rätt till medel då inga arvingar finns i livet,3. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler till för-mån för organisationers rätt att fördela ersättningen när inga arvingar finnsi livet.1994/95:L36 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheter till droit de suite-ersättning även vid privat för-säljning,2. att hos regeringen begär förslag till ändring i vad gällerminiminivå för ersättning i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att organisation som företräder upphovsrättsinnehavarna skallträda in i fall där normalt Allmänna arvsfonden inträder.1994/95:L37 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den svenskaregeringen inom EU bör verka för förändringar av direktiv /98/EEG isyfte att förstärka medborgarintresset, bl.a. genom att 70-årsregeln ändrastill 50 år.1994/95:L38 av () vari yrkas att medbifall till propositionen såvitt avser införandet av en ersättningsrätt vidvidareförsäljning av bildkonstverk, s.k. droit de suite, beslutar om vissändring av reglerna för ersättningsrättens omfattning.1994/95:L39 av () vari yrkas att avslår rege-ringens förslag om införande av droit de suite.1994/95:L40 av m.fl. (v) vari yrkas1. att i fråga om droit de suite beslutar om att sätta en minimi-gräns om av gällande basbelopp enligt vad i motionen anförts,2. att beslutar att upphovsmannens rätt gentemot organisatio-nen skall finnas , och att ersättningen därefter skall tillfalla organi-sationen i enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:L41 av m.fl. (mp) vari yrkas att ifråga om droit de suite beslutar införa en minimigräns om av basbe-loppet enligt lagen (1962:38) om allmän försäkring.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /951994/95:L801 av () vari yrkas att beslutarinföra följande ändringar i 24 § lagen om upphovsrätt (1960:729), förstastycket: Konstverk får avbildas om de stadigvarande är placerade på ellervid allmän plats utomhus och inte utgör huvudmotivet på bilden.1994/95:L802 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom de immaterialrättsliga aspekterna på universitetsforskningen.1994/95:L803 av m.fl. (m, c, fp) vari yrkas att riksdagenbeslutar införa en ny 40 a § i upphovsrättslagen i enlighet med vad i mo-tionen anförts.1994/95:L804 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring iupphovsrättslagen som gör det möjligt för invandrare och flyktingar attlåna talböcker.1994/95:Kr265 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en avgift vid vi-dareförsäljning av konst (droit de suite). Allmän bakgrundLagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk ger etttidsbegränsat skydd åt den som skapat ett sådant verk. Skyddet innebär attskaparen av verket har rätt att utnyttja detta ekonomiskt, och han har ettvisst ideellt betonat inflytande över hur och i vilka sammanhang det an-vänds. Har flera medverkat vid tillkomsten av det skyddade verket har varoch en av dem upphovsrätt.Begreppen litterära och konstnärliga verk i lagen är mycket vidsträckta.Till litterära verk räknas bl.a. skönlitteratur och beskrivande framställning-ar i ord såsom vetenskapliga arbeten och handböcker. Som konstnärligaverk räknas i princip alla former i vilka verk skapas i syfte att nå en konst-närlig verkan, t.ex. i bild, rörelse eller toner. Till denna grupp hör bl.a.målningar, alster av bildhuggarkonst, sceniska verk som teaterpjäser ochkoreografiska verk, musikaliska kompositioner både när de framförs ochframträder i notskrift samt filmverk, både spelfilmer och under vissa förut-sättningar kortfilmer och journalfilmer.För att en produkt över huvud taget skall anses som ett verk och därmedkomma i åtnjutande av skydd enligt lagen måste den ha vad man brukarkalla verkshöjd. Kravet på verkshöjd kan uttryckas så, att en produkt är ettverk om den praktiskt sett inte har kunnat framställas av två personer obe-roende av varandra. Utanför skyddet faller därför idéer och uppslag somflera kan tänkas komma på, vanliga nyhetsmeddelanden, vardagliga sam-tal, enklare nyttoföremål och andra prestationer av rutinmässig eller all-daglig karaktär.Ett verk kan framträda i många olika former. Det kan vara fixerat på ettmateriellt underlag, dvs. i ett exemplar. Exemplar av verket är inte blott enbok eller en målning som kan ge en omedelbar upplevelse av verket, utanockså en grammofonskiva, en filmremsa, en trycksats, en matris osv., somendast medelbart kan ge en sådan upplevelse. Verket kan också framträda iobeständig form, t.ex. i uppläsarens ord, i tonerna av ett musikstycke, ibilden på filmduken eller på televisionsskärmen. Alla former vari verketframträder faller inom dess skyddssfär, även bearbetningar.Upphovsmannens rätt att ekonomiskt utnyttja sitt verk innefattar enprincipiell ensamrätt att framställa exemplar av verket och att göra verkettillgängligt för allmänheten, t.ex. genom att framföra eller visa det offent-ligt och sprida exemplar av verket. Som framställning av exemplar ansesbl.a. inspelning av verket på band eller annan anordning från vilken detkan återges.Ett verk framförs offentligt när det presenteras för allmänheten i obe-ständig form, t.ex. när en dikt läses upp, ett musikstycke spelas, en filmvisas eller ett verk sänds ut i ljudradio eller television. Ett framförande äroffentligt när det sker på en plats dit allmänheten äger tillträde. Härmedjämställs det fallet att framförandet anordnas i förvärvsverksamhet inför enstörre sluten krets, framför allt på en större arbetsplats (s.k. industrimusik)Ett uttryckligt skydd för datorprogram infördes i upphovsrättslagen först1989. Innebörden av detta är att datorprogram i princip åtnjuter sammaupphovsrättsliga skydd som andra litterära verk. Programmen skyddas intebara mot direkt kopiering utan också mot framställning av exemplar avprogrammet i bearbetat skick utan rättighetshavarens tillstånd.Det upphovsrättsliga skyddet gäller , som regel räknat från upp-hovsmannens död.Upphovsrättslagen innehåller också regler om rätt till fotografier och s.k.närstående rättigheter.Genom lagstiftning som trädde i kraft (se prop.1993/94:109, bet. LU16) integrerades rätten till fotografier i upphovs-rättslagen och lagen (1960:739) om rätt till fotografisk bild upphävdes. Denya reglerna innebär att bilder som uppfyller kravet på verkshöjd skyddaspå samma sätt som konstverk. Fotografier som inte är verk skyddas genomen ny bestämmelse såsom en närstående rättighet. Skyddet för dessa foto-grafier upphör då bilden framställdes.Reglerna om s.k. närstående rättigheter ger musiker, skådespelare ochandra utövande konstnärer ett rättsligt skydd då de framför litterära ellerkonstnärliga verk. Sådana framföranden får inte utan konstnärens sam-tycke spelas in på film, varmed jämställs videogram, på fonogram(grammofonskivor, kassettband, m.m.) eller på annan anordning genomvilken de kan återges. De får inte heller utan rättighetshavarens samtyckesändas ut i bl.a. radio eller TV. Inspelningar av framföranden får mång-faldigas endast med konstnärens medgivande. Vidare gäller att utövandekonstnärer har rätt till ersättning då ljudinspelningar används vid radio-eller TV-sändningar eller utnyttjas offentligt i förvärvssyfte. Också för deutövande konstnärerna gäller en 50-årig skyddstid, räknad från framföran-det.Till de närstående rättigheterna räknas också det skydd som fonogram-producenter samt radio- och TV-företag har enligt upphovsrättslagen.Fonogram får inte utan producentens samtycke eftergöras eller föras övertill andra anordningar genom vilka de kan återges. Vidare har fonogram-producenten rätt till ersättning då ljudupptagningen används vid radio-eller TV-sändning eller utnyttjas offentligt i förvärvssyfte. Beträffanderadio- och TV-sändningar gäller att de inte utan företagets medgivande fåråterutsändas eller spelas in på en anordning genom vilken de kan återges.Gjorda inspelningar får inte överföras till någon annan sådan anordningsåvida inte företaget samtycker.Genom lagstiftning som träder i kraft (se prop.1994/95:58, bet. LU4) ges de närstående rättighetshavarna en rätt att göraexemplar av sina prestationer tillgängliga för allmänheten (s.k. spridnings-rätt), vilket innebär att samma grundbefogenheter kommer att gälla fördessa rättighetshavare som för upphovsmännen.Skyddet för upphovsmän, utövande konstnärer m.fl. är i vissa avseendeninskränkt av hänsyn till allmänna eller enskilda intressen.Den som gör intrång i de rättigheter som lagen ger upphovsmän ochandra rättighetshavare kan dömas till straff och förpliktas utge skadestånd.Den svenska lagstiftningen bygger liksom motsvarande lagar i andranordiska länder på innehållet i flera internationella konventioner. Blandsådana konventioner kan här nämnas särskilt Bernkonvention omupphovsrätt, världskonvention om upphovsrätt och 1961 årsinternationella konvention om skydd för utövande konstnärer, framställareav fonogram samt radioföretag (Romkonventionen). Konventionerna byg-ger på i huvudsak två principer. Den ena är att varje konventionsstat skallge samma skydd åt verk och prestationer från andra konventionsstater somstaten i fråga ger åt sina nationella verk och prestationer. Den andra är atten konventionsstat är förpliktad att garantera de andra konventionsstater-nas verk och prestationer ett visst minimiskydd.Den upphovsrättsliga lagstiftningen gäller främst svenska verk ochprestationer. Genom anslutning till de internationella konventio-nerna har förpliktat sig att ge skydd åt verk och prestationer medursprung i ett stort antal andra länder.I upphovsrättslagen har regeringen bemyndigats att - under förutsättningav ömsesidighet - föreskriva att lagen skall tillämpas med avseende påandra länder. Sådana föreskrifter har meddelats i internationell upphovs-rättsförordning (1994:193).Utskottet kommer nedan - efter en redovisning av propositionens hu-vudsakliga innehåll - att under skilda rubriker ta upp de frågor i proposi-tionen som aktualiserats genom motionerna eller som eljest har tilldragitsig utskottets uppmärksamhet.Propositionens förslag i huvuddragI propositionen lägger regeringen fram förslag till ändringar i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, vilka i tvåolika hänseenden innebär en förstärkning av det upphovsrättsliga skyddet.För det första föreslås en förlängning av vissa av de upphovsrättsligaskyddstiderna i syfte att skall uppfylla ett EG-direktiv, Rådetsdirektiv /98/EEG av om harmonisering av skydds-tiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter. För det andra före-slås att bestämmelser om s.k. droit de suite, dvs. en på upphovsrätten grun-dad rätt till ersättning vid vidareförsäljning av konst, skall införas i upp-hovsrättslagen.Skyddstiden för litterära och konstnärliga verk i allmänhet förlängs från50 till . De särskilda reglerna om skyddstiden för anonyma och pseu-donyma verk skall inte tillämpas, om upphovsmannen avslöjar sin identitetinom skyddstiden. Skyddstiden för anonyma och pseudonyma verk somges ut i flera delar skall inte vara beroende av huruvida delarna har ettinbördes sammanhang. För verk som inte har offentliggjorts och varsupphovsman inte är känd skall upphovsrätten gälla till utgången av 70 årefter det år då verket skapades.När det gäller filmverk skall skyddstiden vara från dödsåret för densist avlidne av huvudregissören, manusförfattaren, dialogförfattaren ochkompositören av verkets speciella musik.När det gäller de närstående rättigheterna innebär direktivet ingen för-ändring av den nuvarande skyddstiden, . Däremot föreslås en annanutgångspunkt för beräkningen av skyddstiden för de utövande konstnärer-nas prestationer. De utövande konstnärernas prestationer skall vara skyd-dade från tidpunkten för framförandet. Om en upptagning av framförandethar getts ut eller offentliggjorts, skall utgångspunkten i stället vara tid-punkten för den första av dessa åtgärder. Motsvarande utgångspunkt skallgälla för beräkningen av skyddstiden för framställare av ljud- eller bild-upptagningar.När det gäller outgivna verk föreslås att den som ger uteller offentliggör ett verk för vilket skyddstiden har löpt ut och som intetidigare har getts ut skall ha en rätt som svarar mot de ekonomiska rättighe-ter som innefattas i upphovsrätten. Denna rätt skall gälla . Skyddetbegränsas så att det skall tillämpas på utgivningar och offentliggörandenav fysiska och juridiska personer som har anknytning till . Rege-ringen skall få föreskriva att bestämmelsen skall tillämpas med avseendepå andra länder.Enligt förslaget skall den nya skyddstiden tillämpas även påverk som har tillkommit innan de nya reglerna träder i kraft, oavsett omskyddstiden enligt nuvarande bestämmelser då redan har löpt ut. Dettainnebär dock inte att en 70-årig skyddstid kommer att ges även till verksom inte har någon EES-anknytning. I de fallen skall en i Bernkonventio-nen inskriven princip om jämförelse av skyddstider tillämpas.I syfte att motverka negativa effekter av att skyddet enligt förslagetkommer att återupplivas för vissa verk, vilka enligt de nuvarande bestäm-melserna redan hunnit bli fria eller som kommer att bli fria före den nyalagens ikraftträdande, har regeringen föreslagit övergångsregler till skyddför tredje man. Övergångsreglerna innebär att den som innan de nya reg-lerna trätt i kraft har påbörjat ett förfogande över ett fritt verk genom attframställa exemplar av det får fortsätta den planerade framställningen utanhinder av de nya bestämmelserna, dock längst till den 1 januari 2000.Detsamma skall gälla för den som har vidtagit väsentliga åtgärder för attframställa exemplar av verket.I propositionen föreslår regeringen vidare att regler om rätt till ersättningvid vidareförsäljning av exemplar av konstverk, s.k. droit de suite skallinföras. Enligt förslaget skall upphovsmannen ha rätt till en ersättning på5 % av försäljningspriset vid yrkesmässig vidareförsäljning av exemplar avhans konstverk. Ersättningsrätten skall bara gälla under verkets skyddstidoch den skall inte gälla alster av byggnadskonst eller alster av brukskonstsom har framställts i flera identiskt lika exemplar.Ersättningsrätten skall vara personlig och den skall inte kunna överlåtas.Den skall få göras gällande endast av en organisation som företräder ettflertal upphovsmän på området. Fordran på ersättning skall vara preskribe-rad, om inte organisationen kräver den ersättningsskyldige på ersättningeninom efter utgången av det kalenderår då försäljningen ägde rum.Den som yrkesmässigt säljer konst skall vara skyldig att överlämna enredovisning till organisationen, om organisationen begär en sådan. I redo-visningen skall anges de ersättningsgrundande försäljningar som gjortsunder de tre närmast föregående kalenderåren.Bestämmelserna om rätt till ersättning skall vara knutna till verk av densom är svensk medborgare eller har sin vanliga vistelseort i .