bet · GI01AU11 · 1995-03-14 00:00:00 — Jag var med om att införautförsäkringsgarantin , och det kan kanskevara intressant att veta att den dåvarande ledningen för varmycket misstänksam mot denna åtgärd och tyckte att den inteskulle införas, eftersom den ställde krav på aktiva insatserfrån arbetsförmedlingarnas sida som de kanske inte skulle klara.Det infördes också en ventil i regelsystemet innebärande att omarbetsförmedlingen inte förmådde vidta sådana åtgärder, skulleindividerna inte kunna åberopa utförsäkringsgarantin.Utvecklingen har gått åt ett annat håll. Det finns eninsikt om betydelsen av att tidigt bryta arbetslöshetsperioder,och det har vidtagits åtgärder för det ändamålet. Regeringen harnu aviserat ett nytt krav på obligatorisk arbetslivskontakt. Detvore intressant att höra det som här sade.Jag tycker personligen att det var en av de kraftfullastepläderingar för ökade personalresurser till arbetsförmedlingarnasom jag hört på mycket länge.Hon tog upp betydelsen av individuella handlingslinjer ochmycket annat som det krävs personal för att utföra. Under allade år som jag har sysslat med arbetsmarknadspolitik har detförbryllat mig att det är så oerhört svårt att få resurser förarbetsmarknadsinsatser, som vetenskapligt belagtsär de mest effektiva, som det -- vilket GöteBernhardsson tidigare var inne på -- är tämligen lätt att fåfram pengar för andra åtgärder.Slutligen en ytterligare kommentar till utförsäkringsgarantin.Jag tycker att det är tämligen trivialt att sökbenägenheten ökarnågot när utlöpandet av en period närmar sig. Vad som förbryllarmig är att mycket få tycks fundera över vad som händer medpersoner som blir utförsäkrade. Hur påverkas deras sökbeteendeoch vilja att ta arbete? Framför allt tycks ingen viljaundersöka hur det går med arbetskraftsdeltagandet. Något som visäkert vet är att personer som utförsäkras och förlorarkontakten med arbetsmarknaden tappar fotfästet ochförsvinner ut ur arbetskraften. både i ett mänskligt och iett samhällsekonomiskt perspektiv är det oerhört stora kostnaderförenade med att människor slås ut från arbetskraften och intelängre finns med i arbetslöshetsstatistiken. Jag betraktar dettasom ett mycket underskattat problem, som det finns anledning attfundera över i , där andelen människor i arbetskraftenunder en femårsperiod har minskat med 5 %.Jan Herin, SAF: Detta får bli ett sammanfattandeslutinlägg.Jag tycker att man har kunnat dra en del lärdomar av dennahearing. Frågan är om man tycker om resultaten. Det gjordesnågon kommentar om att vi inte hört något nytt och om attforskarna nästan kunde kasta sig i graven, men så är det inte.Det har nästan varit ett skimmer av romantik över svenskarbetsmarknadspolitik, och en del har trott att 50- och 60-talengick så bra på grund av denna arbetsmarknadspolitik. Man skulledärav nästan kunna dra den slutsatsen att det skulle varaarbetsmarknadspolitikens fel att det gått så eländigt dåligtunder 90-talet. Så är det ju inte heller, utan den måste, somhär har sagts, gå i takt med den ekonomiska politiken.Man kan då fråga om det är klokt att med den ena handen höjaarbetsgivaravgiften och försvåra framkomsten av nya jobb och medden andra handen subventionera anställning på marginalen avarbetslösa. Är det bra att skärpa arbetsrätten i en uppgång närföretag skulle kunna vara villiga att dra till sig nyarbetskraft? Man kan också undra om politikerna tar till sig deargument som ekonomerna trots allt ger.Arbetsmarknadspolitiken skapar egentligen inte själv någrajobb, men den kan förbättra arbetsmarknadens sätt att fungera.Den kan också konservera strukturfel. Gör man sådant som ledertill att t.ex. den underliggande lönebildningen inte anpassarsig, har den inte denna underlättande funktion. Vår bild är attarbetsmarknadspolitiken är överbelastad. Man tror sig i Sverigekunna administrera bort problem. Det gick väl när vi hade ettpar procents arbetslöshet, men är det omöjligt. Det angesalltid som lösning på ett problem att vi måste göra uppindividuella planer för dem som söker, och det må vara mycketbra, men tendensen går mot att man i arbetsförmedlingens portställer ut kassakort med texten: Kom inte tillbaka inom åttaveckor, för vi har inte tid!Det kan vara fråga om brist på resurser, men man måste ibotten ha system som ger starka drivkrafter för individer attsjälva söka arbete. Man måste därför nu se efter omarbetslöshetsförsäkringen ger tillräckligt starka drivkrafter.Man har ändrat de regler som den förra regeringen införde,och de nya uppfattas väl som en utförsäkringsgaranti. Enligt denstatistik som jag har sett är det i förhållande till antaletinskrivna mycket få som utförsäkras.Något som inte tog upp men som forskningenpekar på är att det kan skapas goda incitament, om man får kännavad arbetslösheten kostar. Man skulle kunna införa en egenavgiftoch en arbetsgivaravgift i arbetslöshetsförsäkringen. Det finnsinternationella studier om detta. Vi har här fört över kostnadentill andra system, och det ger inte någon signal tillarbetstagare och arbetsgivare och t.ex. i lönebildningen om attarbetslösheten ökar om vi ställer till det och att detta kommeratt kosta oss mera.Jag tycker ändå att det här har kommit fram en signal,nämligen att vi inte kommer att klara sysselsättningen genom attutbilda den svenska arbetskraften. Vi skall göra allt för atthöja kompetensen, men här finns, som pekade på,ett dilemma, nämligen att det tar tid, och vi måste därförstudera även de s.k. lågproduktiva jobben. Genom sådana kan vifå in ungdomar i arbete, och vi kan kanske användaskatteincitament inom tjänstesektorn. Där finns en enormtillväxtpotential. Man måste arbeta över hela fältet. Det är enromantisk föreställning att vi skall kunna växa in i denlönestruktur som vi har genom att utbilda oss fram till höjdkompetens och förbättrade resultat. Vi måste också förändra vårlönestruktur.Med detta är inte sagt att vi skall övergå till ettamerikanskt system, vilket målats upp som ett skräckexempel. Detär långt mellan och , och det borde vara möjligtatt på många olika vägar lösa dessa problem.Anders : Jag vill till sägaatt det vore bra om man kunde dela in dina resultat i vad som ärföljden av individens beteende respektive av regeringensbeteende. Det är klart att människors sökbeteende påverkas bådeav de egna preferenserna och av de råd och anvisningar som manfår från arbetsförmedlingen. För att rikta mig till utskottetvill jag påminna om att har understrukit attarbetsförmedlingen förmodligen har ökat i betydelse underkonjunkturuppgången. Den underlättar rörligheten, ökarkompetensen och gör det lättare för företagen att få rättarbetskraft. Det är därför litet betänkligt attarbetsmarknadsutbildningen nu har bara två tredjedelar av denomfattning som den hade , när vi hade en annanpolitisk majoritet.Beträffande behovet av nya idéer vill jag påminna om att mannär arbetsmarknadspolitiken byggdes upp i början av 50-talethade i princip samma uppsättning av åtgärder som , även om devar bara tre eller fyra till antalet. De har byggtspå med detaljregler, och man har undan för undan hittat på nyanamn, så att numera samma problem hanteras med 50--60 olikaåtgärder. Jag är därför tveksam till om det finns ett så stortbehov av nya idéer, i meningen fler åtgärder. Man borde kanskebegränsa deras antal, så att det blir litet hanterligare.Leif Dergel, TCO: Vi har, som redan nämnts, en nysituation. Vi vet inte riktigt om den finaarbetsmarknadspolitiken i vårt land klarar denna nya situation.Den är redan överbelastad. I detta läge är det viktigt att manbedriver en utvärderingsforskning. Forskningen har bevisat --t.o.m. var nu inne på detta -- att en förstärkning avarbetsförmedlingen får effekter. Vi bör alltså ta fasta på attförstärkningar av förmedlings- och vägledningsinsatser hareffekter.En annan viktig insats skulle vara en mobilisering av helaUtbildningssverige för en kompetensutveckling. förslag i faktisk politik! Det skulle idagens läge vara en bra åtgärd.När det gäller sökaktiviteter är vår erfarenhet av arbetslösatjänstemän som är medlemmar i att de är mycketangelägna att söka jobb och att de gör det i mycket storutsträckning. Vi har också aktivitetscentra för arbetssökande,där man försöker hjälpa arbetslösa tjänstemän och andra utanarbete att söka jobb. Man skulle kunna vinna mycket genom ensatsning, även av mycket litet pengar, på att ge resurser tilldenna typ av verksamhet, som bedrivs bl.a. av fackligaorganisationer. Man skulle säkert kunna komma upp i minst detantal personer som enligt budgetpropositionens uppskattningfinns i arbetsföretag. Idén med arbetsföretag motsvarar ungefärvåra aktivitetscentra för arbetssökande, bortsett från att viinte hyr ut personal genom våra centra. Idén går ut på att, somSusanne Ackum Agell var inne på, få de arbetssökande att aktivtsöka jobb.Sten , : Vårtförbundsområde skall på något sätt stå utanför allaarbetsmarknadspolitiska åtgärder, trots att vi har ungefär 100000 arbetslösa . Vi vet att det behöver göras en mängdarbetsinsatser, men problemet är att det är svårt att finansieradem. I den förda diskussionen, som jag tycker har varitintressant, har man genomgående speglat den arbetslöses beteendei olika sammanhang. Det låter nästan som om det är denarbetslöses beteende som är avgörande för tillgången på jobb.Den andra fråga som alltid tas upp är förhandlingssystemet.Skall man ha centrala avtal enligt den gamla modellen mellanLO--TCO och SAF, eller skall man ha decentraliseradeförhandlingar? Den centrala modellen har ställt till elände, såden skall vi naturligtvis inte ha kvar. skall vi i stället hadecentraliserade förhandlingar.Det framhölls vidare att den som är iAMS-aktiviteter inte är lika benägen som andra arbetslösa attsöka jobb. Men har man tillhört de arbetssökande och hamnat i en aktivitet, blir mannaturligtvis mer benägen att först genomgå denna.Man pekar också på skolan och på bristen på utbildning, ochvisst finns det behov av mer utbildning. Man pekar på attlagarna ställer till med problem. Vi kan av och till i debattenhöra att om det blir lättare att avskeda folk, skulle mananställa många fler. Skatterna är en annan problematik somalltid tas upp till undersökning. Om man ger alla arbetslösasämre ersättning, skulle incitamenten öka osv.Min fråga är: Varför har man inte också undersöktarbetsgivarsidan? Det är ändå arbetsgivaren som skapararbetstillfällena, inte den arbetslöse. Denne kan bara söka sigtill tillfällena. Har man undersökt arbetsgivarens beteende närdet gäller att ta vara på innovationer, investeringar osv.? Hurbeter sig arbetsgivaren när han eller hon söker arbetskraft? Ensådan undersökning skulle kanske vara en tillgång i dettasammanhang. Den som äger arbetsplatsen och skaparförutsättningar för jobb har ju ett gemensamt intresse med densom söker jobbet. Den gemensamma nämnaren är möjligheterna attåstadkomma någon form av vettiga produkter, som kan säljas påmarknaden. Har man gjort någon undersökning av hur arbetsgivarnabeter sig i detta sammanhang?Ingvar , SO: Jag skall ställa en mycket kort frågatill , som tog upp en del historiska skeenden somförklaring till försäkringsreglerna. Vi hade 1990--1991 enmycket låg arbetslöshet i . Vi hade den högstaförvärvsfrekvensen i , och vi hade ,enligt uttryckssätt, de bästaförsäkringsreglerna.Hur kan det komma sig att vi då hade en så låg arbetslöshet?När kommer det en beskrivning av detta? Jag tror att det vorebra om man tog upp den frågan. Många vetenskapsmänoch experter uttalar sig, men åtskilliga av deras uttalanden ärinte så precisa. talade tidigare ombenägenheten att ta jobb eller inte med hänsyn till löneläget.Den genomsnittliga kompensationsnivån i försäkringen ligger ett gott stycke , beroende på sådant som StenÖstlund här har berättat om. Alltför många gör tvärsäkrauttalanden, och det vore därför bra om forskarna ville redogöraför bakgrunden till läget i början av 90-talet.Ordföranden: Det har här förts fram synpunkter om attdagens debatt mest har handlat om arbetslöshetsförsäkringen, menden som har lyssnat på debatten i dess helhet vet att det intehar varit så. De tre tyngsta inslagen har haft en direktsyftning framåt, mot hur vi skall lösa krisen. Bara ett avhuvudanförandena har handlat om arbetslöshetsförsäkringens roll.Den som menar att debatten till största delen har handlat omarbetslöshetsförsäkringen har alltså fel.Bertil : Jag tycker att inläggillustrerade den poäng som hade när den senare sadeatt det ibland finns en obenägenhet att ta till sig nya idéer.Det verkar i varje fall som om har problem med att tatill sig elementära fakta om arbetslöshetsförsäkringen.Vad jag sade var att vi har haft en trendmässig utveckling iriktning mot mer generösa system och framtill . har vi haft enutveckling i motsatt riktning. Man bör hålla isär dessa tvåolika utvecklingslinjer, och det borde även klara.Den mera substantiella frågan om arbetsgivarbeteendet ärintressant. Det finns i och för sig många studier av vad sombestämmer företagens efterfrågan på arbetskraft, hur denpåverkas av relativa löner m.m. Vi vet en del om detta, mennästan ingenting om hur arbetsgivarna beter sig i sökprocesser,t.ex. gentemot arbetslösa och långtidsarbetslösa personer. Ärdet exempelvis ett handikapp att vara långtidsarbetslös i enanställningsintervju, allting annat lika?Det finns en del som tyder på att arbetsgivarna betraktarlångtidsarbetslöshet som en mycket dålig signal och att de iviss mening diskriminerar långtidsarbetslösa, men detta byggersåvitt jag vet i huvudsak på utländska studier. Vi vet alltsåmycket litet om detta.Jag vill slutligen ta upp frågan varför vi hade en så lågarbetslöshet åren 1990--1991 trots den högaarbetslöshetsersättningen. Som jag sagt är det tillatt börja med uppenbart att arbetslösheten beror på en mängdolika faktorer. Det är inte konstigt att man kan hahög ersättning och låg arbetslöshet, om andra faktorer ärviktigare. En uppenbar komponent åren 1990--1991 var att vi dåhade en extrem högkonjunktur. Vi hade en helt ohållbarsituation, med en överhettad ekonomi och en inflationstakt somvarit stigande . En sådan situationkunde vi inte ha kvar under någon längre tid.Susanne Ackum Agell: Jag skall bara ta upp några småfrågor. Jag pläderar förvisso för förmedlingsverksamhet. Som härhar sagts är det en av de få åtgärder som alltid ger entydigtpositiva resultat. Jag vill också understryka att, som också harframhållits , arbetsmarknadspolitiken inte kan lösahela sysselsättningsproblemet. Vi får inte ha en övertro påarbetsmarknadspolitiken, utan vi måste självklart också fokuserapå åtgärder som kan vidtas på andra politikområden.Jag vill också komplettera det som sade omstigmatiseringseffekter. Det finns en del studier i frånbörjan av 90-talet, som ju var en period med fullsysselsättning. De visar att det är värre att vara arbetslösunder en period när nästan alla andra har jobb än att varaarbetslös . Det visade sig att arbetsgivaren var litetmisstänksam inför att anställa en öppet arbetslös liksom ocksåen som varit föremål för en åtgärd. Man tog hellre en person somaldrig hade varit arbetslös.I grannlandet har det framkommit att det inte verkarvara något problem att vara arbetslös upp till sex månader.Därefter börjar arbetsgivaren fundera över om det är något felpå individen i fråga, något som han inte riktigt kan observera.Vi kan alltså här stå inför ett stort problem.Johnny Ahlkvist: Jag tackar för det stora intresset fördenna utfrågning. Det är egentligen synd att vi skall avbrytaden , eftersom det är nu som det börjat hetta till. Kanskehade de konstruktiva idéerna kunnat komma fram vid en fortsattdebatt. Jag är inte lika pessimistisk som vår utskottsledamotMartin , utan jag tror faktiskt att utfrågningen hartillfört utskottet mycket inför vårens arbete. Men arbetslöshetoch arbetsmarknadspolitik är inte bara en statlig angelägenhet.Även arbetsmarknadens parter, inte minst kommuner och landsting,samt enskilda människor har ett stort ansvar i dessa frågor. Jaghoppas, som här har efterlysts, på en mycket livlig debatt inomforskarvärlden, med nya infallsvinklar på sysselsättningen ochidéer för framtiden.Jag förklarar denna hearing avslutad. Sammanfattning1Propositionen4Motionerna5Allmän bakgrund 19Utskottet23Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning 23Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader 35Arbetsmarknadspolitiska åtgärder38Inledning38Beredskapsarbeten och rekryteringsstöd 42Insatser för flyktingar och invandrare 45Starta-eget-bidraget50Arbetsmarknadsutbildning53Omfattning m.m.53Utbildningsbidrag med lånedel56Barnomsorg och utbildningsbidrag under sommaruppehåll57Dagpenningens nivå57Arbetsmarknadsutbildning utomlands 58Särskilda bidrag 58Bidrag till utbildning i företag 59Flyttningsbidragen 61Ungdomsåtgärder 62Insatser för ungdomar 64Nya ungdomsåtgärder 71Otraditionella insatser 73Medelsanvisning 75Arbetslivsutveckling (ALU) 76Utbildningsvikariat 78Bidrag till Stiftelsen 79Vissa kostnader för avveckling av AMU-gruppen sommyndighet, m.m. 79Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m. 80Arbetsmarknadsfonden81Egenavgifterna81Permitteringslöneersättning 82Åldersgränsen för ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen 84Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen m.m. 87Kontant arbetsmarknadsstöd89Medelsanvisning 89Lönegarantifonden 89Hemställan 91Reservationer1001. Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar ochinriktning (mom. 1), (m) 1002. Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar ochinriktning (mom. 1), (c) 1043. Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar ochinriktning (mom. 1), (fp) 1054. Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar ochinriktning (mom. 1), (v) 1065. Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar ochinriktning (mom. 1), (mp) 1076. Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar ochinriktning (mom. 1), (kds) 1087. Arbetsmarknadspolitiken i samband medarbetstidsfrågorna (mom. 2), (mp) 1108. Inriktningen av besparingsåtgärder inom områdetArbetsmarknad m.m. (mom. 3), (v) 1109. verksamhet (mom. 4), (v) 11110. Personalförstärkning på arbetsförmedlingen (mom. 9),(c) 11211. Personalförstärkning på arbetsförmedlingen (mom. 9),(v) 11212. Särskilda insatser (mom. 10), (v) 11313. Sysselsättningsskapande åtgärder (mom. 11), (c) 11314. Sysselsättningsskapande åtgärder (mom. 11), (v) 11315. Informationsinsatser (mom. 12), (m) 11416. Fyratimmarsavdraget (mom. 13), (m, c) 11417. Användning av rekryteringsstödet (mom. 15), (c) 11518. Användning av rekryteringsstödet (mom. 15), (fp) 11519. Volymer av invandrarpraktiken (mom. 17), (fp) 11620. AMS prioritering av invandrare (mom. 19), (v) 11621. Åtgärder för invandrare (mom. 20), (c, fp, kds) 11722. Invandrarna och arbetsmarknaden (mom. 22), (mp) 11723. Volymen av starta-eget-bidraget (mom. 23), (kds) 11824. Reglerna för starta-eget-bidraget (mom. 24), (v) 11825. System med utbildningscheckar (mom. 27), (m) 11926. Utbildningsbidrag med lånedel (mom. 31), (m, c)12027. Två nivåer på dagpenningen i utbildningsbidraget (mom.34), (v) 12028. Arbetsmarknadsutbildning utomlands (mom. 35),(v) 12129. De särskilda bidragen i samband medarbetsmarknadsutbildning (mom. 36), (c, v) 12130. Avveckling av företagsutbildning (mom. 37), (c,v) 12231. Starthjälpen m.m. (mom. 38), (c, mp, kds) 12332. Utvecklingsprogram för ungdomar m.m. (mom. 40),(m) 12333. Utvecklingsprogram för ungdomar m.m. (mom. 40), (c,fp, kds) 12434. Utvecklingsprogram för ungdomar m.m. (mom. 40),(mp) 12535. Obligatoriska praktikplatser (mom. 41), (v) 12636. Akademikerpraktiken (mom. 46), (m, c, fp, kds) 12637. Europapraktik (mom. 49), (v) 12738. U-landspraktik (mom. 50), (v) 12739. Volymen otraditionella åtgärder (mom. 51), (m, c)12840. Volymen otraditionella åtgärder (mom. 51), (v) 12841. Medel till småföretagsinsatser (mom. 52), (c, fp)12942. Kringkostnader för ALU (mom. 53), (c, fp)12943. Medelsanvisning till arbetsmarknadspolitiska åtgärder(mom. 55), (m) 13044. Medelsanvisning till arbetsmarknadspolitiska åtgärder(mom. 55), (c) 13045. Medelsanvisning till arbetsmarknadspolitiska åtgärder(mom. 55), (v) 13146. Medelsanvisning till arbetsmarknadspolitiska åtgärder(mom. 55), (mp) 13247. Medelsanvisning till arbetsmarknadspolitiska åtgärder(mom. 55), (kds) 13248. Neddragning av ALU-volymen (mom. 57), (m, c, fp,kds) 13349. Utbildningsvikariat (mom. 59), (m) 13350. Regeländringar beträffande avdragsbelopp (mom. 60),(m, c) 13451. Avskaffande av Arbetsmarknadsfonden (mom. 64),(c) 13452. Egenavgifter till arbetslöshetsförsäkringen (mom. 65),(m, c, fp) 13553. Avskaffande av statsbidrag tillpermitteringslöneersättning m.m. (mom. 66),(v)13554. Återgång till en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring (mom. 68), (m) 13655. Återgång till en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring (mom. 68), (c, fp,kds) 13756. Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen m.m. (mom.69), (m) 13757. Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen m.m. (mom.69), (fp) 13858. Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen m.m. (mom.69), (mp) 13959. Ersättningsnivån i det kontanta arbetsmarknadsstödet(mom. 70), (m) 14060. Medelsanvisning till Bidrag tillarbetslöshetsersättning m.m. (mom. 71), (m) 14061. Medelsanvisning till Bidrag tillarbetslöshetsersättning m.m. (mom. 71), (v) 14162. Medelsanvisning till Bidrag tillarbetslöshetsersättning m.m. (mom. 71), (mp)141Särskilda yttanden1431. Arbetsmarknadspolitiken i samband medarbetstidsfrågorna (mom. 2), (v) 1432. AMS prioritering av invandrare (mom. 19), (fp) 1433. Insatser i invandrartäta områden (mom. 21), (m) 1434. Invandrarna och arbetsmarknaden (mom. 22), (m) 1435. Reglerna för starta-eget-bidraget (mom. 24), (fp) 1446. Besparingar på arbetsmarknadsutbildningens område (mom.29), (v) 1447. Två nivåer på dagpenningen i utbildningsbidraget (mom.34), (m) 1448. Flyttningsbidragen (mom. 39), (v) 1459. Konsekvensutredning och avvisande avungdomsintroduktion (mom. 42 och 43), (fp, kds) 14510. Avvisande av ungdomsintroduktion (mom. 43), (m) 14511. Kommunala uppföljningsansvaret (mom. 45), (c) 14512. Datortek (mom. 48), (m) 14613. Datortek (mom. 48), (fp, kds) 14614. Medelsanvisning till arbetsmarknadspolitiska åtgärder(mom. 55), (fp) 14615. Neddragning av ALU-volymen (mom. 57), (v) 14616. Åldersgränsen i arbetslöshetsförsäkringen (mom.67), (v) 14717. Åldersgränsen i arbetslöshetsförsäkringen (mom. 67),(mp)14718. Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen m.m. (mom.69), (v) 14819. Medelsanvisning till Bidrag tillarbetslöshetsersättning m.m. (mom. 71), (m) 14820. Medelsanvisning till Bidrag tillarbetslöshetsersättningen m.m. (mom. 71), (kds)149BilagorBilaga 1, Propositionens lagförslag150Bilaga 2, Utskottets lagförslag158Bilaga 3, Protokoll från utskottets öppna utfrågning den 26januari 1995159