bet · GJ01LU7 · 1995-11-23 00:00:00 — erinrar - medanledning av regeringens förslag omanvändande av ideella föreningar - omatt det i den angivna studien påpekasatt det kan föreligga en risk för atten organisation som man antagit vara enideell förening kan komma att bliklassificerad som ett enkelt bolag ommedlemsantalet de facto är statiskt.Kulturutskottet utgår i sitt yttrandefrån att lagutskottet beaktar dennafråga vid sitt ställningstagande tillpropositionens förslag.Beträffande motion L20 anserkulturutskottet i likhet med motionärenatt det inte är lämpligt attstiftelselagens ikraftträdande skjutsupp ytterligare i avvaktan på detförslag som redan harefterfrågat. Utskottet anser sig därför- med den reservation som kanföranledas av lagutskottets bedömningnär det gäller användningen av formenideell förening - kunna dela denuppfattning som kommer till uttryck ipropositionen att av deverksamhetsformer som står till budsbör aktiebolaget och denideella föreningen främst komma i frågadå en privaträttslig form krävs förstatlig verksamhet som är beroende avåterkommande tilldelning av anslagsmedel. ansluter sigockså till vad som i propositionenanförs om statligt engagemang genomavtal med annan part.I likhet med kulturutskottet nödgaslagutskottet konstatera att varken denföregående eller den nuvaranderegeringen har föranstaltat om enutredning som kan läggas till grund förförslag till en sådan rättsligreglering av anslagsberoende verksamhetsom efterlyst. Lagutskottetkan också ställa sig bakomkulturutskottets bedömning om behovetav en alternativ privaträttslig formför sådan anslagsberoende verksamhetsom inte bör bedrivas i myndighetsform.När det gäller de av regeringenförordade formerna för sådan verksamhetvill utskottet beträffande aktiebolagetgöra det påpekandet attaktiebolagsformen - även om den i ochför sig kan användas för den verksamhetsom nu diskuteras och i en del fallockså är lämplig för det - är utformadmed utgångspunkt i näringslivets behov.Även användningen av formen ideellförening kan bli problematisk. mening är det viktigt atttillse, om den ideella föreningen skallanvändas som verksamhetsform, att manskapar en organisation som hartillräckliga drag av ideell föreningför att en sådan skall anses föreliggaockså i juridisk mening. Utskottet kanför sin del inte utesluta att det slagav anpassningar som i det syftet måstegöras kan innebära att den ideellaföreningen inte blir en så användbarverksamhetsform för anslagsberoendeverksamheter som regeringen harförutsatt vid utformningen avpropositionens förslag.Mot bakgrund av det anförda kan detenligt utskottets mening i vart fallför närvarande inte uteslutas att detkan krävas en ny rättslig form vidsidan av aktiebolaget och den ideellaföreningen för att helt tillfredsställabehovet av rättslig reglering för deskilda slags verksamheter som ärberoende av fortlöpande statligt stöd.Utskottet utgår från att regeringen meduppmärksamhet följer frågan och omnågot år återkommer till meden redovisning härav samt förslag ny rättslig reglering om ett sådantbehov har visat sig föreligga. Någottillkännagivande från sidaär därför inte erforderligt. Utskottetavstyrker med det sagda bifall tillmotion L20 och tillstyrkerpropositionen i denna del.Utskottet övergår därmed till attbehandla en fråga som gäller denfortsatta verksamheten i nu verksammastiftelser. I motion L21 anför m.fl. (m) att detframför allt på kulturområdet finnsanledning att använda sig av andrasamarbetsformer än aktiebolaget och denideella föreningen när det finns flerintressenter än de offentliga.Motionärerna pekar på att mångakulturella verksamheter bedrivs istiftelser som svarar mot den nyalagens krav. Med tanke påstiftelseformens fördelar är detviktigt att dessa kan fortsätta i dennaform, men utan att stat, landstingeller kommun kvarstår som stiftare. Deoffentliga bidragen kan i ställetregleras genom avtal där stiftelsensansvar och skyldigheter preciseras,liksom villkoren för lämnade anslag.Motionärerna begär ett tillkännagivandeom att det offentliga engagemanget påkulturområdet oftare bör ske i form avavtal med bl.a. nu existerande menombildade stiftelser.Regeringen framhåller i propositionenatt kraven på hur de statliga medlenskall användas i ökad utsträckning börpreciseras i tidsbegränsade avtal. påpekar stämmer detta iviss utsträckning överens med vad somanförs i motion L21. I slutbetänkandetav Utredningen om verksamheter som ärberoende av statligt stöd, Omprövningav statliga åtaganden (SOU 1995:93),har utredaren redovisat enförutsättningslös översyn av bl.a.stiftelser som fortlöpande är beroendeav statliga medel samt lämnat förslagom hur verksamheten bör varaorganiserad och finansierad iframtiden. Betänkandet har ännu interemitterats. Den fråga som motionärernatar upp har ett uppenbart samband medutredningsförslaget. Enligt utskottetsmening bör den fortsatta beredningen avutredningsförslaget inte föregripas,något som ett ställningstagande frånriksdagens sida till motionsyrkandet iviss mån skulle innebära. Utskottetavstyrker med det sagda bifall tillmotion L21.Ändring av föreskrifter i vissastiftelseförordnandenStiftelselagens 6 kap. innehållerregler om ändring m.m. av föreskrifteri ett stiftelseförordnande. Enligthuvudregeln i 1 § får styrelsen ellerförvaltaren inte utan tillstånd avKammarkollegiet ändra eller upphävaeller i särskilt fall åsidosättaföreskrifter i stiftelseförordnandetsom avser i paragrafen närmare angivnafrågor. Föreskrifterna får vidareändras, upphävas eller i särskilt fallåsidosättas endast om de på grund avändrade förhållanden kanföljas eller har blivit uppenbartonyttiga eller uppenbart stridande motstiftarens avsikt eller om det finnsandra särskilda skäl.Stiftelselagens 6 kap. kommer attgälla för alla stiftelser. Någralagregler om ändring avstiftelseförordnanden för stiftelsersom har bildats av offentligarättssubjekt gäller inte i dag.Regeringen lämnar tillstånd efter enicke lagbunden prövning till ändring avsådana stiftelseförordnanden.I propositionen föreslår regeringenatt för sådana stiftelser som ärbildade av eller tillsammans medstaten, en kommun, ett landsting elleren kyrklig kommun skall stiftelselagenssjätte kapitel börja tillämpas förstefter , dvs. ett årefter det att stiftelselagen träder ikraft. Förslaget skall ses mot bakgrundav att regeringen överväger en annanordning än den som anges istiftelselagen för ändring avförordnanden för stiftelser som harbildats av offentliga rättssubjekt. Ipropositionen anges att resultatet avdessa överväganden troligen kommer attpresenteras för under våren1996 och att eventuella lagändringaravses träda i kraft den 1 januari 1997.För att undvika att stiftelselagensbestämmelser först börjar gälla försådana stiftelser och sedan ändrasföreslår regeringen att 6 kap.stiftelselagen inte skall börjatillämpas på stiftelser bildade avoffentliga rättssubjekt innanbestämmelserna kan träda i kraft i sinnya lydelse. Den nuvarande ordningenkommer därigenom att gälla ytterligareett år för dessa stiftelser, dvs. attregeringen lämnar tillstånd tilländring efter en icke lagbundenprövning.I motion L22 invänder () mot förslaget om ändratikraftträdande av 6 kap. stiftelselagenbeträffande stiftelser som har bildatsav offentliga rättssubjekt. Förslagetframstår enligt motionären som enfortsättning på det arbete som pågårmed att göra kommuner och landsting meroch mer osjälvständiga. För redanexisterande stiftelser förefaller denaviserade lagstiftningen innebärabestämmelser som torde strida motgrundläggande rättsliga principer.Stiftelselagen kommer enligt motionärenatt ge utrymme för en rimlig ordningvad gäller möjligheterna att ändra enverksamhet som bl.a. staten bedriver istiftelseform. Regeringens förslaginnebär att dessa stiftelser skallsärbehandlas, vilket är ett betydandeavsteg från stiftelselagen utan attregeringen anfört några väsentliga skälhärför. bör därför avslåpropositionen i denna del.I motion L209 av () erinras om attbestämmelserna i 6 kap. stiftelselagenom upphävande av föreskrifter istiftelseförordnande kommer att gällaäven för nu befintliga stiftelser somhar bildats av staten. Motionärernaanser under hänvisning till bl.a. dehögskole- och forskningsstiftelser sombeslutades under den föregåendemandatperioden att stiftelselagen måsterevideras när det gällerförutsättningarna för permutation avstiftelser som har bildats undermedverkan av staten. Detta måste skeinnan lagen träder i kraft den 1januari 1996.Enligt propositionen avser regeringenatt ompröva den fortsatta existensennär det gäller stiftelser som ärberoende av statliga anslag. är det rimligt att detta kanske utan hinder av de nyaförutsättningar som stiftelselagen frånden ställer upp.Utskottet tillstyrker därförregeringens förslag såvitt det avserändrat ikraftträdande av 6 kap.stiftelselagen för stiftelser som harbildats av offentliga rättssubjekt.Ställningstagandet innebär attönskemålen i motion L209 ärtillgodosedda samt att motion L22 böravslås.Mot de delar av propositionen som intesärskilt har berörts har utskottetingen erinran. beträffande verksamhetsformerför statlig verksamhetatt med avslag på motion1995/96:L20 godkänner regeringensförslag i denna del,res. 1 (m, c, fp, mp)2. beträffande stiftelser påkulturområdetatt avslår motion1995/96:L21,3. beträffande ikraftträdandet av6 kap. stiftelselagenatt med avslag påmotionerna 1994/95:L209 och1995/96:L22 antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1994:1221) om införande avstiftelselagen (1994:1220), såvittavser1 §,res. 2 (m)4. beträffande lagförslaget iövrigtatt antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1994:1221) om införande avstiftelselagen (1994:1220) i den månförslaget inte omfattas av vadutskottet hemställt ovan.Stockholm den 23 november 1995På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), TanjaLinderborg (v), (), (), YvonneRuwaida (mp) och (). Verksamhetsformer för statligverksamhet (mom.1)(), (),(), (m),(), (), () ochBirgitta () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 9 börjar med Ävenanvändningen och på s. 10 slutar med denna del. bort ha följande lydelse:Beträffande användningen av formenideell förening är situationensannolikt mer problematisk. I denstudie som låtit göraoch som kulturutskottet hänvisar tillpekas på den principiellagränsdragningen i svensk rätt mellanbolag (med undantag för aktiebolaget)och föreningar. Bolaget anses som enorganisation för ett mer eller mindrebestämt antal medlemmar, medanföreningen är en organisation för ettväxlande antal medlemmar. Medutgångspunkt i denna skiljelinje mellanbolag och förening varnas i studien förden risk som kan ligga i att enorganisation som man antagit vara enideell förening kan komma att bliklassificerad som ett enkelt bolag ommedlemsantalet de facto är statiskt.Detta skulle i så fall leda till attorganisationen inte vinner ställningsom juridisk person och att den ellerde som företräder organisationen blirpersonligt ansvariga för dessförpliktelser. Enligt utskottets meningborde denna fråga, som inte hardiskuterats i propositionen, ha blivitföremål för en närmare analys.Uppenbarligen är det viktigt atttillse, om den ideella föreningen skallanvändas som verksamhetsform, att manskapar en organisation som hartillräckliga drag av ideell föreningför att en sådan skall anses föreliggaockså i juridisk mening. Utskottet kanför sin del inte utesluta att det slagav anpassningar som i det syftet måstegöras kan innebära att den ideellaföreningen inte blir en så användbarverksamhetsform för anslagsberoendeverksamheter som regeringen harförutsatt vid utformningen avpropositionens förslag.Enligt utskottets mening innebär detanförda ytterligare skäl för attriksdagens begäran omförslag till en alternativ rättsligreglering, anpassad för sådananslagsberoende verksamhet som inte kaneller bör bedrivas i myndighetsform,skall besvaras. Behovet av en sådanreglering har också framhållits avflera remissinstanser.Till följd härav förordar utskottetatt regeringen så snart det kan skeskall lägga fram förslag till rättsligreglering av det slag som hardiskuterats. Till dess får regeringensförslag om användningen av aktiebolagetoch den ideella föreningen godtas. sålunda anfört bör riksdagenmed bifall till motion L20 som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande verksamhetsformerför statlig verksamhetatt med bifall till motion1995/96:L20 och med avslag påpropositionen i denna del som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Ikraftträdandet av 6 kap.stiftelselagen (mom. 3), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 11 börjar med Enligtpropositionen och slutar med böravslås. bort ha följande lydelse:Utskottet kan ställa sig bakom detsynsätt som motion L22 ger uttryck för.I sammanhanget vill utskottet erinra omatt en enig riksdag vid behandlingen avförslaget till stiftelselag våren 1994tog avstånd från tanken på att införasärskilda regler för stiftelser somtillkommit på initiativ från bl.a.staten (s.k. anslagsstiftelser). Somskäl för ställningstagandet anfördesatt en sådan ordning skulle stå iuppenbar strid med det föreslagnastiftelsebegreppet, vilket klart ochentydigt bör ge besked om vad för slagsorganisation som avses och vilka reglersom gäller för denna. Utskottet har nusamma principiella uppfattning.Stiftelselagen anger en rimlig ordningför ändring av förutsättningarna förden verksamhet staten och andra haranförtrott åt en stiftelse att driva.Vidare torde det - vad gäller redanexisterande stiftelser - strida motallmänna rättsprinciper att genomdrivaden nu föreslagnaändringslagstiftningen. Till följd avdet anförda avstyrker utskottet medbifall till motion L22 regeringensförslag till ändrat ikraftträdande av 6kap. stiftelselagen.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande ikraftträdandet av6 kap. stiftelselagenatt med bifall till motion1995/96:LU22 och med avslag på motion1994/95:L209 avslår regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1994:1221)om införande av stiftelselagen(1994:1220), såvitt avser 1 §.Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen(1994:1221) om införande avstiftelselagen (1994:1220)yttrande1995/96:KrU1yFormer för verksamhet som är beroendeav statligt stöd, m.m.Till lagutskottetLagutskottet har den 26 oktober 1995beslutat bereda kulturutskottettillfälle att avge yttrande överproposition 1995/96:61 om former förverksamhet som är beroende av statligtstöd, m.m. jämte motioner.Med anledning av propositionen harväckts motionerna 1995/96: L20-L22.UtskottetVissa bakgrundsuppgifter.Propositionens huvudsakliga innehållSom redovisas i propositionen harstiftelseformen använts flitigt bl.a.på kulturområdet. utmärksav att den är ett självägande organ meden varaktigt bestående, självständigförmögenhet. När en stiftelse bildasmåste alltså en tillräckligt storförmögenhet avsättas så att kravet påvaraktighet uppfylls. Staten, kommuneroch landsting har ofta, särskilt inomkutursektorn, använt beteckningenstiftelse på organ av självägande natursom de bildat och som kräver att detregelbundet tillskjuts medel avstiftarna. Ett sådant organ liggerdefinitionsmässigt vid sidan om detvedertagna stiftelsebegreppet menbrukar trots det betecknas somanslagsstiftelse.Stiftelselagen (1994:1220), somantogs av , träderi kraft . Lageninnehåller inte några bestämmelser omanslagsstiftelser. Som följd avinnehållet i lagen (1994:1221) ominförande av stiftelselagen (1994:1220)är i många fall anslagsstiftelserlikväl att betrakta som stiftelserenligt stiftelselagen. Däremot gerstiftelselagstiftningen inte utrymmeför staten, kommunerna och landstingenatt bilda nya anslagsstiftelser. Somnärmare framgår av den följandeframställningen togs frågan omkonsekvenserna härav upp till ingåendeprövning av såväl kulturutskottet(yttr. 1993/94:KrU2y) som lagutskottet(bet. 1993/94: LU12) i samband medstiftelselagstiftningen våren 1994.Övervägandena ledde till attlagutskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande förordade attregeringen skulle återkomma tillriksdagen med förslag till rättsligreglering av sådan anslagsberoendeverksamhet som, till följd avdefinitionen av stiftelsebegreppet idet behandlade förslaget tillstiftelselag, inte kommer att kunnaanordnas i stiftelseform. En sådanrättslig reglering bordetillhandahållas medstiftelselagens ikraftträdande. För attdetta skulle vara möjligt uppskötsikraftträdandet av den nyalagstiftningen till den 1 januari 1996.Varken den föregående eller dennuvarande regeringen har föranstaltatom en utredning som kan läggas tillgrund för förslag om en sådan rättsligreglering av anslagsberoendeverksamheter som efterlyst. Ipropositionen föreslås i stället attriksdagen skall godkänna de förslagtill verksamhetsformer för statligverksamhet som regeringen redovisar ipropositionen. Utgångspunkten förförslagen är att statlig verksamhet börbedrivas i myndighetsform. I några fallkan det dock vara aktuellt att övervägaatt låta en statlig uppgift utföras ien privaträttslig verksamhetsform.Sådana överväganden kan vara aktuelladå det finns statsfinansiella ellerandra skäl för staten att samverka mednågon annan. Men även i vissa fall dåstaten själv finansierar och driver enverksamhet kan behovet av ensjälvständig framtoning förverksamheten utgöra skäl för attutnyttja en privaträttsligverksamhetsform. Regeringen anser attsådan verksamhet som tidigare skulle hagetts formen av anslagsstiftelse ifortsättningen främst skall gesmyndighetsformen eller någon avformerna aktiebolag och ideellförening. Med hänsyn till riksdagenstidigare ställningstagande till fråganom formerna för drivande avanslagsberoende verksamheter kan härockså nämnas att det i propositionenuttalas att de skäl som redovisats ipropositionen för att användaaktiebolags- och föreningsformernaockså kan vara giltiga för motsvarandeverksamhet i kommuner och landsting.Även andra verksamhetsformer kan dockvara aktuella på det kommunala området.Vidare föreslås i propositionen attbestämmelserna i 6 kap. stiftelselagen(1994:1220) om ändring m.m. av ettstiftelseförordnande skall börjatillämpas på stiftelser bildade avoffentliga rättssubjekt den 1 januari1997, dvs. än vad som harbestämts tidigare.Det föreslås också en utvidgning avundantaget från stiftelselagenstillämpningsområde i fråga om visskyrklig egendom av stiftelsekaraktär.MotionskravMotionären bakom motion L20 (fp) riktarkritik mot att begäran omförslag till en ny och alternativassociationsform för anslagsberoendeverksamhet inte tillgodosetts. Hananser att det inte kan ansesoomtvistligt att anslagberoendeverksamhet lämpligen bör bedrivas iform av aktiebolag eller ideellförening. Dessa associationsformer ärinte avsedda för anslagsberoendeverksamhet och är därför inte helleranpassade för ändamålet. Motionärenanför vidare bl.a. att de av regeringenförordade associationsformerna skaparsärskilda problem på kulturområdet.Motionären anser med hänsyn till dentidsbrist som råder - stiftelselagenskall träda i kraft -att propositionen bör godkännas men attriksdagen skall vidhålla sina krav påatt ett sådant förslag till nyassociationsform för anslagsberoendeverksamhet som begärde våren1994 skall läggas fram.Motionärerna bakom motion L21 (m)anser att statens engagemang påkulturområdet oftare bör kunna ske iform av avtal med bl.a. nu existerandemen ombildade stiftelser. De erinrar omatt många kulturella verksamheterbedrivs i stiftelseform och attstiftelserna också uppfyller den nyalagens definition att vara ettsjälvägande organ med en varaktigtbestående självständig förmögenhet, somtillskjutits av de ursprungligastiftarna. Med tanke på de fördelarstiftelseformen innebär när det gällersjälvständighet, engagemang ochfasthållande vid de ursprungligastiftarnas intentioner är det viktigtatt dessa stiftelser ges möjlighet attfortsätta inom ramen för den nyastiftelselagen men utan att staten,eller i förekommande fall kommun ellerlandsting, kvarstår som stiftare. Detekonomiska bidrag som statentillskjutit dels som stiftare, dels iform av anslag, kan då i framtidenregleras genom avtal där stiftelsensansvar och skyldigheter preciserasliksom de villkor som är förbundna meddet statliga medelstillskottet. Avtaletkan tidsbegränsas, men det får intevara alltför kortvarigt. Ävenuppsägningstiden måste varatillräckligt lång för att möjliggöraomdisponeringar.I den tredje motionen, L22 (m), yrkasavslag på det framlagda lagförslagetsåvitt däri föreslås en senareläggningav ikraftträdandet av bestämmelsernai 6 kap. stiftelselagen om ändring m.m.av ett stiftelseförordnande som avserstiftelse bildad av ett offentligträttssubjekt.Kulturutskottets bedömningKulturutskottet anser att de skäl inteär övertygande som anförs ipropositionen för att det inte finnsbehov av en särskild organisationsformför bl.a. kuturverksamheter som ärberoende av anslag från stat, kommuneller landsting och som inte börbedrivas i myndighetsform. Utskottetanser nämligen att de synpunkter somutskottet anförde i sitt yttrande tilllagutskottet över propositionen medförslag till stiftelselag fortfarandehar bärkraft (se yttr. 1993/94:Kr2y).Utskottet grundade sittställningstagande i nämnda ärende på degoda erfarenheter som fanns från desenaste årtiondena av verksamheter påkulturområdet som bedrivs istiftelseform. Belägg härför hadeutskottet fått inte minst i samband medsina studiebesök i olika delar avlandet. Utskottet hänvisade emellertidockså till att det bl. a . av enrapport från år1990 framgick att stiftelseformen ocksåhade nackdelar då det gäller att drivaoffentlig verksamhet. Efter att vidareha redovisat bl.a. att det redan tjugoår tidigare - under det arbete somföregick tillkomsten av 1974 årskulturproposition - konstaterats attdet fanns ett påtagligt behov avkonkreta överväganden om en lämpligorganisationsform för vissakulturverksamheter, förordadekulturutskottet att lagutskottet hosregeringen skulle hemställa attregeringen borde föreläggariksdagen lämplig organisationsform föranslagsberoende verksamheter.Lagutskottets förslag, som bifölls avriksdagen, tillgodosåg kulturutskottetsönskemål. anser att,såvitt avser kulturutskottetsberedningsområde, det finns starkaskäl som talar för att böråterupprepa sin begäran i här aktuelltavseende. Utskottet vill härvidlagtillägga att även underremissbehandlingen av det förslag sombehandlas i den nu aktuellapropositionen det har framhållits frånkultursektorn - både den statliga ochden kommunala - att det finns behov aven ny associationsform förkulturinstitutioner eller för reglersom innebär att anslagsstiftelser skallfå bildas och falla in understiftelselagens regler. Bl.a. har, somanges i propositionen, Statenskulturråd låtit göra en studie för attundersöka om det utomlands finnsmodeller som kan användas i vårt land.Utskottet vill - med hänsyn tillregeringens förslag om användande avideella föreningar i stället föranslagsberoende verksamheter - erinraom att det i den angivna studienpåpekas att det kan föreligga en riskför att en organisation som man antagitvara en ideell förening kan komma attbli klassificerad som ett enkelt bolagom medlemsantalet de facto är statiskt.Utskottet utgår från att lagutskottettar upp denna fråga till bedömning vidställningstagandet till den ipropositionen föreslagnarekommendationen i fråga om former förverksamhet som är beroende avåterkommande tilldelning av statligaanslag.Utskottet anser i likhet medmotionären bakom motion L20 att detinte är lämpligt att ikraftträdandet avstiftelselagen skjuts upp ytterligarei avvaktan på ett sådant förslag somriksdagen uttalat sig för. Utskottethar vid denna bedömning att taställning till de förslag som framlagtsi propositionen om former förverksamhet som är beroende av statligtstöd.