bet · GI01SfU13 · 1995-04-20 00:00:00 — Genom att invandraren får bära sina egnakostnader ökar motivationen att snabbt komma in iintegrationsprocessen.Motionärerna i motion Sf614 yrkande 1 av ochPeter () anser att en flykting skall kunnaanvisas bostadsort . Det börske genom att det införs begränsningar i rätten tillintroduktionsersättning och socialbidrag för utlänningar somutan föregående medgivande flyttar förintroduktionsprogrammets genomförande. I motion Sf610 av StenAndersson (m) föreslår motionären att den som beviljats asylinte skall få flytta från en anvisad kommun, om inte försörjninggaranteras eller en annan kommun accepterar inflyttning. I annatfall måste de tre storstäderna få full ekonomisk kompensation.I motion Sf627 av () anför motionären attsystemet för flyktingmottagning är krångligt och kostsamt.Motionären anser att det behövs ett starkare engagemang för deorter som har tagit emot en oproportionerligtstor andel flyktingar. De ekonomiska förutsättningarna måsteförbättras men också andra lösningar, som ger dessa kommuner ettandrum i mottagningen, kan behöva prövas.Marie m.fl. (s) anför i motion Sf629 att det ärnödvändigt att sprida mottagningen och introduktionen avnyanlända flyktingar över hela landet. Det är också nödvändigtatt snabbt skapa ett ersättningssystem som fullt ut kompenserarkommuner med hög flyktingtillströmning.I motion Sf622 av () redovisas situationen inomflyktingmottagandet i kommun. Motionären anser attflyktingmottagandet i vissa kommuner kan fullföljasenligt de mål som satt upp, och han begär i yrkande 1ett tillkännagivande härom. Motionären anser vidare (yrkande 2)att erforderliga åtgärder måste vidtas för att undvika enalltför stor koncentration av invandrare till dessa kommuner. Omsystemet med introduktionsersättning görs obligatoriskt, kanstorstadskommunerna motverka strömmen av oförutsebarainflyttningar genom hänvisning till att en invandrare har sinförsörjning knuten till introduktion i en annan kommun.Motionären begär i yrkande 3 att åtgärder skall vidtas för attundvika de svåra långsiktiga sociala och ekonomiska konsekvensersom blir följden om flyktingarna saknar förmåga till egenförsörjning när statsbidraget till kommunen försvinner. Enåtgärd skulle kunna vara att schablonersättningen helt ellerdelvis innehålls gentemot kommuner vars introduktionsplaner harett bristfälligt innehåll eller brister i genomförandet. Enannan väg är att bidraget följer flyktingen. Samma motionärbegär i motion Sf2 ett tillkännagivande om behovet av åtgärderför att undvika en alltför stor koncentration av invandrare tillvissa kommuner.I motion Sf631 av och ()anförs att mottagningen av flyktingar bör spridas över helalandet. Kommunerna måste även få en möjlighet att långsiktigtkunna planera bl.a. invandrarundervisning. Motionärerna anseratt det därför är synnerligen angeläget att möjligheterna attlösa problemen diskuteras mellan stat och kommun.Tre motioner gäller användandet av de särskilda medlen.I den ena motionen, Sf621 yrkande 14 av m.fl.(c), begärs ett tillkännagivande om att de 125 miljoner kronornabör användas till ett nationellt upprustningsprogram. Enligtmotionärerna bör medlen användas till att stärka och förbättraden offentliga och kommersiella servicen i områdena. gälla att stärka daghem, vårdcentraler, åldringsvård,ungdomsgårdar och polisbevakning. Det kan också gälla åtgärdermot droger och hjälp till missbrukare. På den kommersiella sidanskall pengarna kunna användas för att stimulera nyföretagande iområdet och etablering av butiker, bank, post etc.I den andra motionen, Sf618 av m.fl. (s),framför motionärerna att det finns en påtaglig segregation äveni många medelstora städer där svårigheterna på arbetsmarknadenär oerhört allvarliga för många invandrare. Där finns ändå ettengagemang som gör att värdefulla bidrag till nytänkande inomarbetsmarknadspolitiken kan komma till stånd. Inte minst gällerdetta kommun. Motionärerna begär i yrkande 1 etttillkännagivande om att anslaget inte skall utesluta attintressanta projekt i andra miljonprogramsområden kan bliföremål för bidrag. Vidare begär motionärerna i yrkande 2 etttillkännagivande om att medel från Europeiska socialfonden skallkunna användas för insatser för att stödja invandrarnasarbetsmarknad i hela landet.I nästa motion, Sf625 av m.fl. (s), anges attdet också i kommun finns bostadsområden med stor ochökande segregation, och motionärerna vill uppmärksamma behovetav särskilda insatser även i invandrartäta områden i Uppsala.Två motioner tar särskilt upp frivilligorganisationernas m.fl.insatser.I motion Sf608 yrkande 3 anser m.fl. (m) attinvandrarföreningar och andra ideella organisationer bör ges ettmer operativt ansvar för invandrarnas mottagning ochintegration. Integrationsarbetet kan då ske mer på invandrarnasegna villkor.I motion Sf611 av m.fl. (kds) anförmotionärerna i yrkandena 11 och 12 att möjligheterna tillfrivilliga insatser i flyktingmottagandet bör utvidgas.Organisationer, kyrkor och grupper av privatpersoner bör fåmöjlighet att själva ansvara för flyktingar.Organisationen/gruppen skulle få teckna avtal med staten om attunder förslagsvis stå för flyktingarnas kost, logi ocharbetspraktik m.m. Ett liknande system tillämpas i Kanada.Motionärerna anser att försök borde startas i Sverigeför att ta tillvara frivilligorganisationers kunskaper ocherfarenheter. I motionen framhålls också vikten av attnyinflyttade invandrare får en utförlig information omförhållandena i , om lagar, rättigheter och skyldighetersamt om demokratins övergripande människosyn. Motionärerna begäri yrkande 14 ett tillkännagivande härom.Slutligen tar utskottet upp några andra motioner med olikayrkanden som rör svenskkunskaper, utbildning ellerarbetsmarknad.I motion Sf621 av m.fl. (c) föreslårmotionärerna i yrkande 7 att det bör införas krav påmotprestationer för att få fler att genomgå svenska förinvandrare. T.ex. kan introduktionsersättningen kopplas tillnärvaro vid utbildningen. I yrkande 8 föreslås att en utbildningför invandrare ordnas där den enskilde kan komplettera sintidigare utbildning. Där skall ingå kvalificerade språkkunskaperi svenska och i fackspråk. Sista delen i utbildningen skall varariktad yrkespraktik. Vidare föreslås i yrkande 15 attspråkkunskaper skall ges meritvärde vid anställning inom kommunoch landsting.I ytterligare tre motioner föreslås särskilda satsningar påsvenskundervisning. Det gäller till att börja med motion Sf618av m.fl. (s) yrkande 3 där motionärerna begär attArbetsmarknadsverket får i uppdrag att tillsammans medinvandrarnas egna organisationer finna nya modeller för en bredsatsning på svenskundervisning för arbetslösa invandrare. Vidareföreslås i motion Sf623 av och (), som komplement till sfi-undervisningen, att arbetsgivaresom anställer och handleder invandrare i det praktiskayrkesarbetet kan få särskild handledningsersättning. Dessutomföreslås i motion Sf628 av och () att en kraftig satsning på svenskundervisning skall görasför att förebygga att invandrarna blir ett permanent B-lag påarbetsmarknaden. Särskilt besvärlig är situationen förlångtidssjukskrivna invandrare.I motion Sf630 av m.fl. (mp) begärs iyrkande 14 ett tillkännagivande om att det behövs extra storastödinsatser för kampen mot arbetslöshet blandinvandrarungdomar.I den sista motionen anför m.fl. (kds) imotion Sf611 yrkande 23 att många invandrare är mycket skickligahantverkare inom yrkesområden som praktiskt taget försvunnit ivårt land. finns det i landet ett ökande intresse förhantverksyrken. Enligt motionärerna skapas det samverkan mellansvenskar och invandrare om man tar till vara dessahantverkskunskaper.UtskottetUtskottet har under ärendets behandling dels gjort ettstudiebesök i i , dels hållit enoffentlig utfrågning om invandrartäta bostadsområden. Iutfrågningen medverkade också social-, utbildnings-,arbetsmarknads- och bostadsutskotten. En utskrift av vad somförekommit vid utfrågningen finns fogat till betänkandet sombilaga.Vid besöket i har utskottet haft tillfälle attse vissa av de invandrartäta bostadsområdena i kommunens norradel. Utskottet har också fått information från företrädare förkommunledning och kommunförvaltning samt från representanter förskolan, barnomsorgen och den kommunala vuxenutbildningen.Under den offentliga utfrågningen har kulturgeografen vid övergripande redovisatutvecklingen i mot etnisk segregation och vilka faktorersom styr utvecklingen. Företrädare för de trestorstadskommunerna har därefternärmare redogjort för situationen i dessa kommuner. Förslag tillåtgärder för att förbättra situationen har förts fram från såvälkommunföreträdarna som företrädarna för olika statligamyndigheter.Det är tydligt att vi i har en utveckling mot ökandeetnisk segregation, något som dock inte är specifikt för svenskaförhållanden. I vissa områden är koncentrationen av personer medutländsk bakgrund mycket hög. Som exempel kan nämnas att i Malmökommun av de boende i några delar av Rosengårdsområdethar utländsk bakgrund, och andelen ökar. Utskottet har underärendets beredning sammanträffat med turkiska parlamentarikersom var i för att studera hur integrationen fungerar förpersoner som härstammar från . De turkiskaparlamentarikerna hade särskilt noterat den lågautbildningsnivån och stora arbetslösheten inom gruppen samt deetniskt segregerade bostadsområdena. De var bekymrade över dettaäven om de tillstod att situationen var likartad i andra länder.Koncentrationen av personer med samma etniska bakgrund tillvissa områden kan vara positiv. Personer som bor i invandrartätaområden kan i många fall trivas mycket bra och vill inte flyttadärifrån. I dessa områden berikas t.ex. näringsliv och kultur imånga avseenden. Segregeringen får emellertid andra ickeönskvärda effekter. De boende i dessa områden får ingen naturligkontakt med svenskar. Deras kunskaper i svenska språket blirbristfälliga, och de får sämre förutsättningar påarbetsmarknaden. Detta leder i sin tur till sämre ekonomi förkommunen. Av framställning framgick attbostadssegregeringen inte är något storstadsfenomen; däremotblir segregeringen ett speciellt problem i storstäderna på grundav att resursstarka grupper där kan välja att bosätta sig iandra områden.Inte bara , och utan också några andrastörre städer har haft stora påfrestningar i flyktingmottagandetunder , mycket på grund av en stor spontaninflyttning av nya invandrare. Detta påtalas särskilt i flera avmotionerna. Det har inte främst rört sig omsekundäromflyttningar, dvs. flyktingar som redan mottagits i enannan kommun, utan har ofta varit fråga om direktutflyttningarfrån flyktingförläggningar. Så har t.ex. varit fallet för Malmö.Roger har här framhållit att fokuseringen på Norrlandsinland är överdriven när det gäller sekundäromflyttningareftersom hälften av sekundäromflyttningarna till de trestorstäderna sker från det egna länet eller grannlänen. Han harockså påpekat att det som betecknas som sekundäromflyttning ärur flyktingens perspektiv en primärflyttning, dvs. den förstafrivilliga flyttningen.Även om det således finns positiva inslag i den etniskasegregationen är det enligt utskottet helt nödvändigt attåtgärder vidtas för att motverka de negativa effekterna. Dessaeffekter påverkar inte bara situationen för de boende i dessaområden utan även för samhället i sin helhet.Frågor som tas upp i motionerna och som delvis också berörs ipropositionen gäller bl.a. systemet med kommunplacering avflyktingar, ersättningen till kommunerna och ersättningen tillinvandrarna under introduktionsutbildningen. Förslagen imotionerna speglar de problem som uppstår i och med den ökandeetniska segregeringen i vissa områden. Situationen iinvandrartäta bostadsområden, inte minst vad gäller utanförskapoch bristande svenskkunskaper, har också uppmärksammats i andrasammanhang , inte minst i massmedia.Utskottet har ovan redovisat att Invandrarpolitiska kommitténhar i uppdrag att överväga vilka åtgärder som bör vidtas för attundvika de negativa konsekvenser som kan förekomma inominvandrartäta bostadsområden. Även följande utredningar är avintresse.Storstadsutredningen har fått nya direktiv (dir.1995:35) och skall arbeta som en kommitté med företrädare för detre storstadsområdena. Kommittén skall ha till uppgift attföreslå och initiera åtgärder som syftar till att skapa bättreförutsättningar för bostadsområdena i storstäderna och ta tillvara de olika resurser och möjligheter som finns och som kananvändas för en positiv utveckling. Kommitténs övervägandenskall särskilt ta sikte på de grupper bland barn och ungdomarsom på grund av svåra uppväxtvillkor eller svårigheter att fåtillträde till arbetsmarknaden riskerar att få en dålig start ilivet. Utredningsarbetet skall avslutas senast den 1 juli 1997.Regeringen har också beslutat direktiv om en översyn avbostadspolitiken (dir. 1995:20). Enligt direktiven skall enutredning med parlamentarisk förankring ta fram underlag förbeslut om bostadspolitiken på . Uppgiften är attprecisera målen för en fortsatt social bostadspolitik och geförslag om lämpliga medel för genomförandet av dem. Förslagenskall bl.a. inordnas i en sammanhållen politik för att ökaintegrationen och motverka segregationen inom samhällslivetsalla områden. Utredningsarbetet skall vara genomfört senast vidutgången av september 1996.Vidare har regeringen beslutat tillkalla en kommission om densvenska arbetsrätten (dir. 1995:30). Målet är att åstadkomma enlångsiktig och stabil arbetsrätt som bl.a. främjar invandrarnasvillkor på arbetsmarknaden. Kommissionen skall under medverkanav arbetsmarknadens parter söka finna former för hur parternasjälva i så stor utsträckning som möjligt genom kollektivavtalkan utforma de arbetsrättsliga reglerna.Vad närmare gäller motionsförslagen konstaterar utskottet attflertalet av de frågor som tas upp i motionerna omfattas avpågående utredningsarbeten.Beträffande de ekonomiska ersättningarna till kommunerna villutskottet erinra om att systemet för utbetalning avschablonersättning ändrades . Genom dennaändring, då bl.a. utbetalningstillfällena ökades från två tilltre, har kommuner med stor sekundärinflyttning fått bättrekompensation. I propositionen anges också att en arbetsgruppskall utforma ett nytt utbetalningssystem förschablonersättningar som skall kunna träda i kraft den 1 januari1996. Det nya systemet syftar till enklare utbetalningsregleroch tätare utbetalningsperioder för att minska statens kostnaderför sekundärflyttningar och nå en rättvisare fördelning mellanolika kommuner. Dessutom skall en fortsatt uppföljning ske avkommunernas kostnader för flyktingar som tagits emot sedan detnuvarande ersättningssystemet infördes . Härtill kommeratt skall överväga omkostnadsfördelningen mellan stat och kommun och mellan olikakommuner är rimlig.Utskottet anser det viktigt att systemet för ersättning tillkommunerna för kostnaderna för flyktingmottagandet blir bådeeffektivt och rättvist utformat. Resultatet av de pågåendeöversynerna bör avvaktas, och bör därför inte göranågra uttalanden i frågan.Utskottet vill tillägga att det av flera skäl är önskvärt attantalet flyttningar mellan kommuner minskar underintroduktionsstadiet, och i propositionen anges att andelenflyktingar som flyttar till en ny kommun (13 %sedan år 1991) bör minska till högst . Utskottet delaremellertid uppfattningen att det inte får göras inskränkningar iden enskildes fria rörlighet som skulle innebära en negativsärbehandling i jämförelse med den övriga befolkningen. Ävendessa frågor omfattas av Invandrarpolitiska kommitténs uppdrag.I några av motionerna föreslås att systemet medintroduktionsersättning skall användas mer effektivt. Sådanasynpunkter fördes också fram från kommunhåll under utfrågningen.Utskottet förutsätter att även förändringar avintroduktionsersättningen övervägs inom ramen förInvandrarpolitiska kommitténs arbete.Två motioner Sf608 (m) och Sf611 (kds) behandlarfrivilligorganisationernas roll i flyktingmottagandet ochinvandrarnas integration i det svenska samhället. Det ärutskottets uppfattning att frivilliga insatser i dessa avseendenär mycket betydelsefulla. Ett exempel på vad särskiltinvandrarnas egna organisationer kan uträtta är det projekt somRinkeby turkisk-svenska föreningen redovisade underutfrågningen. Även dessa frågor ryms emellertid inom ramen förInvandrarpolitiska kommitténs arbete.Utskottet vill härefter närmare beröra motionsförslag omåtgärder för att förbättra utbildningen och ökaarbetsmarknadsförutsättningarna, främst i de invandrartätabostadsområdena.Utskottet noterar att den relativa arbetslösheten förutländska medborgare var nästan tregånger så stor som för svenska medborgare. Arbetslösheten förutländska medborgare var , för vissa nationaliteterändå upp mot . Även långtidsarbetslösheten var betydligthögre för invandrare än för totalbefolkningen. Vidare harandelen sysselsatta utomnordiska medborgare minskat från 39,8 %år 1993 till , medan sysselsättningsintensitetenför hela befolkningen dessa år uppgick till resp.71,. Regeringen har i budgetpropositionen angivit attinsatserna för invandrare är långt ifrån tillräckliga. Ökademöjligheter för invandrarna att få arbete måste skapas, enstörre del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna måsteutnyttjas för flyktingar och invandrare och omedelbara åtgärdersättas in i invandrartäta områden. I budgetpropositionen angesvidare att flera faktorer sannolikt haft en negativ inverkan påinvandrarnas möjligheter till arbete. Exempelvis har ledigaarbeten utan krav på utbildning eller erfarenhet minskat ochkraven på svenskkunskaper och specifik kompetens har ökat.I budgetpropositionen () anförs vidareatt det finns ett tydligt samband mellan studieresultat ochspråkfärdighet i svenska. Språkfärdigheten i svenska är iinvandrartäta områden oroväckande låg och tenderar att sjunka.Regeringen anser det därför viktigt att kraftfulla insatser isvenskundervisningen sätts in på ett tidigt stadium så attspråkfärdighetsnivån höjs och fortsatta studier underlättas.Regeringen har mot denna bakgrund i proposition 1994/95:174föreslagit att svenska som andraspråk skall betraktas som etteget ämne i alla skolformer.Utskottet vill erinra om att Invandrarpolitiska kommitténskall undersöka hur kunskaper i svenska språket påverkarinvandrarnas förutsättningar i arbetslivet och delaktighet isamhället i övrigt. Kommittén skall överväga behovet avförändringar i svenskundervisningen för såväl vuxna invandraresom ungdomar. Utskottet noterar att underutfrågningen uppgivit att tre fjärdedelar av eleverna med annathemspråk än svenska ändå går igenom gymnasieskolan medstudieresultat som är i stort sett likvärdiga med svenskaelevers. Riskgrupperna är däremot elever som kommer till Sverigeunder högstadietiden och elever som bor i invandrartätaförorter. Utskottet vill understryka betydelsen av att barnredan i förskoleåldern får utveckla det svenska språket.Eftersom färre familjer i de invandrartäta bostadsområdena harbarnomsorg kan s.k. öppna förskolor här fylla en viktig funktionnär det gäller att främja barnens språkutveckling.Av den ovanstående redovisningen framgår att stora satsningarredan görs på att förbättra invandrarnas situation påarbetsmarknaden och förbättra kunskaperna i svenska språket.Ytterligare åtgärder kommer att krävas, och de nämndautredningarna har i uppdrag att överväga åtgärder i dessaavseenden. Enligt utskottets mening är det viktigt att det blirfråga om långsiktiga satsningar, där samverkande och samtidigainsatser görs inom flera sektorer, såsom arbetsmarknad,utbildning, boende och service.Socialutskottet har i betänkande 1994/95:SoU15 vidbehandlingen av ett stort antal motioner med förslag som påolika sätt rör den allmänna välfärden ansett bl.a. att ensamordning behövs av främst social-, arbetsmarknads-, bostads-,utbildnings-, flykting-, invandrings-, kultur- ochkriminalpolitiken när det gäller allmänna välfärdsfrågor. Ensamordnad beredning och bedömning bör enligt socialutskottetgöras av förslagen från de utredningar som arbetar på dettaområde. Enligt socialutskottet måste kraftfulla och målinriktadeinsatser vidtas på flera områden för att motverkaboendesegregationen, arbetslösheten och utslagningen isamhället. anger som exempel att det är heltoacceptabelt att många ungdomar i invandrartäta områden, som ärfödda i , går ut utan att kunna tala ellerskriva svenska i någon rimlig mening. För att ändra dessaförhållanden krävs inte enbart ändrade förhållanden på skolansområde. Viktigt är också ökade kontakter mellan ungdomar fråndessa områden och andra ungdomar och vuxna. En fortsattnedrustning och förslumning kommer att leda till mycket storasamhällskostnader i ett längre perspektiv. Regeringens förslagom särskilda medel för insatser i invandrartäta bostadsområdenär enligt socialutskottet mycket positivt. Socialutskottetuttalar sig även i övrigt om motionerna och föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.De som regeringen föreslår skall avsättasför särskilda insatser i invandrartäta områden avser omedelbaraåtgärder. Medlen skall användas som delfinansiering i olikaprojekt som syftar till att stärka kompetensen hos och ökaarbetskraftsdeltagandet bland de boende i dessa områden samt attkonkret bidra till en god social utveckling och motverkautanförskap.I motion Sf626 (m) avvisas förslaget bl.a. med hänvisning tillatt ett engångsanslag inte löser problem. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att det måste till långsiktigalösningar, men avsikten med bidraget är i första hand attunderlätta igångsättning av insatser som kommer attfinansieras genom kommunens försorg. Utskottet är övertygat omatt projektverksamheten blir värdefull genom att man därigenomfångar upp nya tankesätt och breda samverkanslösningar.Refugenprojektet i som redovisades vid utfrågningen är ettexempel härpå. Projektet har numera övergått till en permanentverksamhet. Någon möjlighet att anvisa ytterligare medel, vilketföreslås i motion A287 (v), finns enligt utskottet däremot inte.Enligt utskottets mening ryms de förslag som tas upp i motionSf621 (c) om satsningar på offentlig och kommersiell serviceinom ramen för medlens användningsområde.Med anledning av motionerna Sf618 (s) och Sf625 (s) villutskottet hänvisa till att enligt riktlinjerna för bidragen ävenandra än storstadskommunerna kan komma i fråga för projektmedel.Utskottet noterar också att samordning skall ske med de medelsom kan disponeras via Europeiska socialfonden.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill samtliga motioner i den mån motionerna inte ärtillgodosedda med vad utskottet anfört. Utskottet, som i ettföregående avsnitt avstyrkt bifall till motion Sf626 yrkande 1,tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning till debåda anslagen.Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl.Lån till hemutrustning får enligt förordningen (1990:1361) omlån till hemutrustning för flyktingar och vissa andrautlänningar beviljas flyktingar och andra som inom ramen för detkommunala flyktingmottagandet tas emot i en kommun. För dem somhar kapitaltillgångar finns begränsningar i lånemöjligheterna.Maximala lånebelopp för olika hushållsstorlekar fastställs iprocent av basbeloppet och med utgångspunkt i Socialstyrelsensrekommenderade norm för socialbidrag för hemutrustning för resp.hushållsstorlek. De maximala lånenivåerna uppgår tillt.ex. för enpersonshushåll, förfyrapersonershushåll och för hushåll med fler än sjupersoner.Ränta utgår med en räntesats som fastställs avregeringen. Amorteringstidens längd bestäms med utgångspunkt ilånesummans storlek till mellan ett och .