bet · GI01BoU13 · 1995-04-06 00:00:00 — I en skrivelse till regeringen harBoverket anfört att de nuvarande reglerna inbjuder till ettspekulativt beteende utan nämnvärd risk för bidragstagarna.Verket föreslår i skrivelsen också alternativa regler förfastställande av starttidpunkten för subventionsräntan. Ett avdessa alternativ överensstämmer med vad som i motion Bo243 (v)yrkande 1 föreslagits.Utskottet har erfarit att ett arbete pågått inomregeringskansliet med att utforma nya regler för bestämmandet avstarttidpunkten för subventionsräntan. Svårigheterna isammanhanget har varit att utforma villkor som gör att man kanundvika de problem som bl.a. påtalat utan att mansamtidigt återfår de problem som ursprungligen ledde till attreglerna ändrades. Enligt vad utskottet erfarit återstår nuendast vissa tekniska överväganden om utformningen av reglerna.Det är regeringens avsikt att fattabeslut i frågan.Utskottet anser att det av regeringen aviserade beslutet böravvaktas. Det får förutsättas att den kommande regeländringen ärså utformad att bl.a. de problem som påtalats i motion Bo243 (v)yrkande 1 kan elimineras. I den mån vad som föreslagits imotionen inte kan anses vara tillgodosett med vad utskottet nuanfört, avstyrks yrkandet.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslagen imotion Bo243 (v) yrkandena 2 och 3 om att åter införa enkoppling mellan bidragsunderlaget och det upptagna lånet.Denna koppling togs vad avser nya bidrag bort . I den måndenna typ av grundläggande förändringar ibostadsfinansieringssystemet över huvudtaget skall övervägasbör detta ske inom ramen för den bostadspolitiska utredningen.Yrkandena avstyrks således.Slopad ersättningslångivning samt vissa problem vid ombildningav bostadsföretag från stiftelse till aktiebolagÅr infördes ett krav på återbetalning av äldreanslagsfinansierade bostadslån i samband med ägarbyte. Samtidigtinfördes en statlig reglerad s.k. ersättningslångivning (prop.1988/89:89, bet. 1988/89:BoU10, rskr. 1988/89:266).Långivningen, som finansieras av StatensBostadsfinansieringsaktiebolag (), infördes för attunderlätta den förtida återbetalningen av de äldreanslagsfinansierade bostadslånen. Genom ersättningslångivningenkunde fastighetsägaren byta ut ett äldre statslån mot ettersättningslån utan att förlora rätten till räntebidrag.Bestämmelser om ersättningslån finns i förordningen (1989:858)om ersättningslån för bostadsändamål.SBAB har i skrivelse till regeringen den 19 augusti 1993föreslagit att ersättningslångivningen slopas eftersomersättningslåneverksamheten anses innebära vissa problem. Artenav dessa problem redovisas i propositionen.Regeringen hänvisar i propositionen till att alla krav på visslånefinansiering för att få rätt till räntebidrag enligt äldrebestämmelser numera är borttagna och att behovet av en särskildstatligt reglerad ersättningslångivning i regi därmedstarkt har minskat. Mot bakgrund härav och med hänsyn till deproblem med långivningen som påtalar anser regeringen attersättningslångivningen nu bör upphöra. Regeringen förordar attden statligt reglerade ersättningslångivningen slopas vidutgången av juni 1995.Regeringens förslag om slopad ersättningslångivning harinte genom motioner väckt några invändningar. Under utskottetsberedning av ärendet har emellertid genom en inkommen skrivelsefrågan aktualiserats om den slopade ersättningslångivningen kanmedföra hinder vid ombildning från stiftelse till aktiebolag.Bakgrunden är att vissa äldre statsfinansierade lån fårbokföras enligt bestämmelserna i lagen (1972:175) med vissabestämmelser om bokföring av bostadslån m.m. Dessabestämmelser medger att låntagaren aktiverar skuldposten ibokföringen, vilket innebär att ett belopp motsvarandelånebeloppet får tas upp som en särskild tillgångspost ibalansräkningen. Även i fråga om ersättningslån som ersätteraktiverbara lån får bestämmelserna i lagen tillämpas.Det problem som utskottet uppmärksammats på uppstår bl.a. närett kommunalt bostadsföretag ombildas från stiftelse tillaktiebolag. Eftersom ombildningen formellt sett innebär ettägarbyte måste enligt bestämmelserna de gamlaanslagsfinansierade bostadslånen lösas. Om motsvarande beloppskall finansieras genom att lån tas upp på den allmännalånemarknaden istället för att som finansieras genomersättningslån, bortfaller även möjligheten att aktivera skuldeni bokföringen. Detta kan i sin tur försvåra en ombildningeftersom skulden i så fall måste balanseras genom exempelvis ettägartillskott till bolaget.Utskottet har inte underlag att bedöma omfattningen av de ovanbeskrivna problemen som kan uppstå i samband med en avvecklingav ersättningslångivningen. Det synes dock finnas olika metoderatt eliminera problemet, exempelvis genom att kravet på att deäldre lånen skall lösas vid ägarbyte revideras. Det bör ankommapå regeringen att överväga frågan om det är möjligt och lämpligtatt förfara på detta eller annat sätt för att inte avvecklingenav ersättningslångivningen skall lägga hinder i vägen för enönskvärd förändring av ägandeformen för vissa bostadsföretag.Det får förutsättas att regeringen därvid vidtarnödvändiga regeländringar eller, om så är erforderligt,återkommer till i frågan.Utskottet anser sammanfattningsvis att bör godkännaregeringens förslag om att slopa den statligt regleradeersättningslångivningen samt som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört i frågan.I motion Bo210 (s) tas upp vissa andra följder av ombildningav kommunala bostadsstiftelser till aktiebolag. Enligtmotionären finns det ca 150 kommunala bostadsstiftelsersom av ekonomiska skäl förhindras att genomföra en önskvärdombildning till aktiebolag. Ett hinder anses vara denstämpelskatt som kan utgå vid ombildningen. Ett annat uppgesvara att ombildningen medför försämrade räntebidragsvillkor.I motionens yrkande 1 föreslås att fastigheter medvårdbyggnader m.m. bör befrias från stämpelskatt i samband medombildning. Bakgrunden är att Kammarkollegiet efter ettregeringsbeslut i frågan medger befrielse från stämpelskatt vidombildning av en bostadsstiftelse till ett av kommunenhelägt bostadsbolag, men endast i fråga om bostadsfastigheter.Enligt vad som anförs i motionen har vissa kommunalabostadsstiftelser ett blandat fastighetsinnehav med bådebostadsfastigheter och vårdfastigheter. De får således betalastämpelskatt på delar av sitt fastighetsbestånd i samband medombildning.Yrkande 2 i motionen gäller att räntebidragsvillkoren inte börförsämras vid ombildning. Bakgrunden är i detta fall attallmännyttiga bostadsföretag enligt de äldre lånebestämmelsernafick räntebidrag på förmånligare villkor än övrigabostadsföretag. I samband med ombildning mister dockbostadsföretaget sin ställning som allmännyttigt, vilket enligtmotionären också innebär att räntebidragsvillkoren försämras förde äldre lånen.Vad gäller den senare frågan om förändrade räntebidragsvillkori samband med ombildning av kommunala bostadsstiftelser tillaktiebolag har utskottet erfarit att detta problem i praktikenlöses av regeringen i de enskilda fallen. Regeringen har sedanår 1987 bemyndigande att tillämpa motsvaranderäntebidragsvillkor som gäller för allmännyttiga bostadsföretagäven för vissa andra bostadsföretag (prop. 1986/87:155, BoU21,rskr. I samband med att regeringen under senare tidutnyttjat detta bemyndigande för ombildade kommunalabostadsföretag har medgivandena förknippats med vissa villkor. Ibesluten har regeringen bl.a. angivit att medgivandena endastgäller så länge samtliga aktier i bolagen ägs av respektivekommun.Vad gäller möjligheten till befrielse från stämpelskatt isamband med ombildning av kommunala bostadsstiftelserbehandlades denna fråga av utskottet (bet.1992/93:BoU19). ställde sig då genom etttillkännagivande till regeringen bakom utskottets överväganden ifrågan. Utskottet anförde att befrielse från stämpelskatt för dekommunala bostadsföretag som ändrar sin juridiska form frånstiftelse till aktiebolag under vissa förutsättningar bordemedges även fortsättningsvis. Regeringen fattade därefter ioktober 1993 det ovan omnämnda beslutet. Detta är vägledande förKammarkollegiets fortsatta beredning av ansökningar om befrielsefrån stämpelskatt. Som angivits i den aktuella motionen medgesenligt detta beslut inte befrielse från stämpelskatt förvårdbyggnader. Inte heller medges befrielse vid vissa andraombildningar som aktualiserats genom ansökan tillKammarkollegiet. Under utskottets beredning av frågan harexempelvis diskuterats fall då överlåtelsen inte sker inom enoch samma kommun. Kammarkollegiet har i ett sådant aktuelltärende avslagit ansökan om befrielse från stämpelskatt. Ärendetär överklagat till regeringen.Utskottet tar inte nu ställning i frågan om befrielse frånstämpelskatt även bör medges i andra fall än enligt den praxissom fastställts genom regeringsbeslutet . Som nämntsovan ligger för f.n. ärende i denna fråga på regeringens bordför beredning. Utfallet av detta beslut bör avvaktas. Regeringenhar också, med anledning av tillkännagivande omstämpelskatten , i skrivelsen (1994/95:15) medredogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen framhållit att en översyn av stämpelskatten planeras.Det får förutsättas att bl.a. de frågor som ovan behandlatsdärvid kommer att uppmärksammas. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Bo210 (s).Stöd till ROT-åtgärder m.m.Ombyggnadsstöd för grundförstärkningsåtgärderRegeringen lägger i budgetpropositionen fram förslag om attombyggnadsstöd skall utgå även för grundförstärkning. Bakgrundentill förslaget är att stödet till ombyggnad enligt 1993 årsbostadsubventionsregler inte omfattar sådana åtgärder. Dettariskerar enligt vad har framhållit leda till att hussom är i behov av grundförstärkning inte åtgärdas. Bl.a. avdetta skäl anser regeringen att grundförstärkning bör få ingåbland de åtgärder som berättigar till räntesubvention förombyggnad.För att inte statens sammanlagda utgifter förräntesubventionerna skall öka till följd av den föreslagnautvidgningen av de räntesubventionsberättigade åtgärdernaföreslås en motsvarande besparing göras genom enändring i de generella villkoren för ombyggnadsstöd. Det beloppsom generellt frånräknas den ombyggnadskostnad som skall utgöraunderlag för bidragsberäkningen föreslås höjas från 50 000 krtill per projekt. De föreslagna ändringarna avreglerna för ombyggnadsstödet föreslås träda i kraft den 1 juli1995.Inga invändningar har i motioner eller under utskottetsberedning av frågan framkommit mot regeringens förslag omombyggnadsstöd för grundförstärkningsåtgärder m.m. Utskottettillstyrker således förslaget.Förutsättningar och villkor för stödet till ombyggnad m.m.I det nya subventionssystemet för bostadsbyggande minskas, somframgått ovan, bidragsnivån för varjenytillkommande årgång. Som också redovisats ovan läggs ibudgetpropositionen fram ett förslag som innebär attbidragsandelen vid nybyggnad av hyres- ochbostadsrättslägenheter förblir oförändrad 1994. Däremot föreslås att bidragsandelen sänks vidnybyggnad av småhus -- detta med hänvisning till de förändringari kapitalskattesatsen som beslutat om hösten 1994.Vid ombyggnad av småhus lämnas inte några räntesubventioner --detta oavsett upplåtelseform. Ändringen av bidragsandelen börenligt budgetpropositionen därför bara gälla i fråga omnybyggnad. Det betyder att den sänkning av bidragsnivån somföljer av de ursprungliga reglerna genomförs för subventionentill ombyggnad av flerbostadshus. Enda undantaget är att denlägsta bidragsnivån för subventionen vid ombyggnad höjs från25 % till 30 %.Det finns enligt motion Bo239 (s) risk för att effekten av destimulansåtgärder för ombyggnadsinvesteringar som riksdagenbeslutat om försvagas om inte bidragsandel behålls ävenför ombyggnad. Enligt motionen är det ur neutralitetssynpunktdessutom logiskt att subventioner för ombyggnad av småhus somupplåts med hyres- eller bostadsrätt lämnas på samma sätt somför flerbostadshus -- detta då det inte är husformen utanupplåtelseformen som är avgörande för om skatteavdrag medgeseller ej.Det statliga stödet till ombyggnad av småhus slopades år1993 med hänvisning till den goda utrymmesstandarden i dessa husoch till att stödet i huvudsak bara kunde användas förtillbyggnad. Med hänsyn till det mycket allvarligastatsfinansiella läget ansågs ett bibehållande av stödet därförinte vara försvarbart. De skäl som vägledde slopandet av detstatliga ombyggnadsstödet till småhus äger enligt utskottetsmening fortsatt giltighet. Utskottet är mot bakgrund härav inteberett ställa sig bakom förslaget i motion Bo239 (s) i vadgäller ett återinförande av ombyggnadsstödet till småhus.Utskottet vill dock i anslutning härtill erinra om att småhusenkan erhålla stöd för vissa underhålls- och förbättringsåtgärderbl.a. inom ramen för de särskilda ROT-insatser som riksdagenbeslutade om hösten 1994.Utskottet är inte heller berett ställa sig bakom förslaget imotionen vad gäller bidragsandelen för stöd vid ombyggnad.Utskottet delar sålunda vad som i budgetpropositionen anförs idenna del. vill utskottet erinra om att frågan omombyggnadsstödets utformning i ett längre perspektiv kommer attövervägas av den bostadspolitiska utredningen. I dettasammanhang kommer också frågan om stödets utformning medavseende på neutraliteten mellan olika boende- ochupplåtelseformer att övervägas. Utskottet avstyrker medhänvisning till det nu anförda motion Bo239 (s) även såvitt nuär i fråga.ROT-programmen för bostäderPå förslag av regeringen (prop. 1994/95:25) fattade riksdagenhösten 1994 beslut om vissa ROT-åtgärder i bostäder m.m. (yttr.1994/95:BoU1y och bet. 1994/95:FiU1). De beslutade åtgärdernaavsåg bl.a. en extra subvention om för ROT-åtgärderavseende bostäder inkl. tillgänglighetsskapande åtgärder, ettinvesteringsbidrag om för att förbättra inomhusklimatetsamt ett ombyggnadsbidrag om för särskilda boendeformer föräldre och personer med fysiska och psykiska funktionshinder. Enförutsättning för att stöd skall kunna utgå för de aktuellaåtgärderna är att arbetena påbörjas före ochatt de avslutas senast under 1996.Beslutet om stöd till ROT-åtgärder i bostäder varenligt motion Bo218 (s) ett viktigt steg för att stimuleraombyggnad och upprustning. Enligt motionen är dock de tidsramarför påbörjande resp. färdigställande som satts upp somförutsättning för stöd för snäva, åtminstone för andrafastighetsägare än villaägare. Risken anges därför vara uppenbaratt stöden får otillräcklig effekt. I motionens yrkande 2 begärsett tillkännagivande om tidsramen för ROT-åtgärderinom bostadssektorn.I motion Bo236 (s) förordas att de beslutadeROT-åtgärderna avseende bostäder skall utsträckas till attomfatta också insatser inom turistsektorn. Enligt motionen ärtillgången på projekt inom bostadssektorn begränsad varför envidgning av kretsen stödberättigade projekt är angelägen.Till grund för beslut om ROT-åtgärderi bostäder m.m. låg en strävan att förbättra situationen påbyggarbetsmarknaden. Det var också ett uttalat syfte attåtgärderna skulle komma i gång snabbt. Regeringens förslaginnebar därför att stöd skulle kunna utgå endast till sådanaprojekt som påbörjades före utgången av . För attytterligare stimulera en snabb igångsättning av angelägnaprojekt beslutade på förslag av finansutskottet attendast åtgärder som påbörjades för skullevara bidragsberättigade.Målet att få en snabb effekt på sysselsättningen fårnaturligtvis inte leda till att tidsgränserna sätts så snäva attden eftersträvade effekten uteblir, dvs. att inga eller endastfå projekt hinner sättas i gång. Utskottet har också i sitttidigare i vår avgivna betänkande 1994/95:BoU18 uppmärksammatdetta problem. I anslutning härtill vill utskottet erinra om attregeringen aviserat sin avsikt att i samband medkompletteringspropositionen förelägga ett förslag omett investeringsprogram för att förbättra inomhusklimatet ibostäder och offentliga lokaler. Programmet är avsett attstimulera byggsysselsättningen och skall avse projekt sompåbörjas senast . Ett genomförande av förslagetinnebär således att byggsysselsättningen kommer att stimulerasäven sedan det nu löpande ROT-programmet löpt ut.Utskottet har på grundval av vad som i motion Bo218 (s)yrkande 2 anförts inte funnit anledning till annatställningstagande än att tidigare beslut nu bör liggafast. Enligt utskottets mening bör inte heller förslaget imotion Bo236 (s) om en vidgning av kretsen för stödberättigadeprojekt vinna bifall. Förslagen i de nu aktuellamotionerna avstyrks således.Fram till utgången av har bidrag kunnat sökas förvissa underhålls- och förbättringsåtgärder i hyres- ochbostadsrättshus -- s.k. RBF-stöd. Till stödet är kopplat enmöjlighet att i bostadsföretagets balansräkning aktivera ensärskild reparationslånepost på tillgångssidan. Genom attutnyttja denna möjlighet påverkas inte bostadsföretagetslikviditet när ett bidragsberättigat lån tas upp. Frågan om enaktivering av vissa lån har även tagits upp ovan i utskottetsöverväganden om ersättningslånens avveckling.I motion Bo218 (s) framhålls att avvecklingen av RBF-stödetfr.o.m. innebär att den till stödet knutnaaktiveringsmöjligheten försvinner. Enligt motionen medför dettaockså att möjligheten att lånefinansiera underhålls- ochförbättringsåtgärder försvinner. Med hänvisning härtill föreslåsatt regler för aktivering i bokföringen skall införas som gördet möjligt att även fortsättningsvis lånefinansiera denna typav åtgärder -- yrkande 1.Den i motion Bo218 (s) aktualiserade frågan om aktivering avvissa låneposter i bokföringen avser, som framgår ovan, iförsta hand att göra det möjligt att lånefinansiera vissaunderhålls- och förbättringsåtgärder. Det är även enligtutskottets mening viktigt att förutsättningar skapas så attunderhåll och förbättringar i erforderlig utsträckning kangenomföras i bostadsbeståndet. Bostäderna måste naturligtvisvårdas för att ge de boende en fortsatt god bostadsmiljö och föratt de skall behålla sitt värde. Det är ett gemensamt intresseför såväl fastighetsägare som för boende att våra bostäder kanhållas i stånd. Även statsmakterna har naturligtvis ett starktintresse härav. åvilar ansvaret för att åtgärderverkligen vidtas i första hand fastighetsägaren.Det vanligaste skälet till att vissa bostadsföretag intekan finansiera underhållsåtgärder m.m. är att de har ettotillräckligt eget kapital. Detta gäller inte minst kommunaltägda bostadsföretag. En förstärkning av det egna kapitalet fördessa företag skulle göra det möjligt för dem att ta upp lån förde nu aktuella åtgärderna. Den bostadspolitiska utredningen hartill uppgift att i samråd med företrädare för kommunerna, dekommunala bostadsföretagen och de boende undersöka hurkapitalanskaffning i företagen kan underlättas. Syftet är bl.a.att stärka företagens förmåga att möta ekonomiska påfrestningari förvaltningen så att de kan göra nya åtaganden för attutveckla bostadsbeståndet. Större möjligheter för företagen attgenom en ökad soliditet möta nödvändiga underhållsbehov är, inteminst med hänvisning till det statsfinansiella läget, attföredra framför den tidigare ordningen med s.k. RBF-stöd.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda motionBo218 (s) yrkande 1.Stöd till energiåtgärder m.m.Det är enligt motion Bo205 (fp) nödvändigt att komma tillrätta med vedeldningens hälso- och miljöfaror så att enuppvärmingsform som är naturlig i inte motverkas. Enligtmotionen bör detta ske dels genom att kommunerna ges effektivastyrmedel, dels genom stimulanser till investeringar imiljöriktiga vedpannor. I motionen föreslås att bidragen tillombyggnad även skall omfatta pannutrustning -- yrkande 2 -- samtatt statliga räntegarantier skall erbjudas vid investeringar imiljögodkända vedpannor -- yrkande 3.Till grund för motionen ligger uppfattningen att ved är en förvårt land både naturlig och viktig energikälla. Utskottet delardenna uppfattning. Utskottet delar även vad som i motionenanförts om att uppvärmning med ved måste ske i sådana formeratt inte hälso- eller miljöproblem uppkommer. Modernaeldningspannor är också konstruerade så att de ger ett högtenergiutnyttjande och små utsläpp. Vid sidan av de miljömässigaskälen talar sålunda fastighetsekonomiska skäl för att äldrepannor bör bytas ut. Utskottet finner emellertid intetillräckliga skäl föreligga att förorda att statligt stöd skallutgå för installation eller utbyte av vedpannor m.m. i enlighetmed förslagen i motion Bo205 (fp). Yrkandena 2 och 3 i motionenavstyrks sålunda.Om beslut om avveckling av kärnkraften skall kunnabli verklighet är det enligt motion Bo220 (s) viktigt att minskaelanvändningen. En väg att åstadkomma denna besparing är attställa krav på energieffektivisering som villkor för ROT-bidrag.Även i motion N451 (s) yrkande 8, såvitt nu är i fråga,föreslås att energieffektivisering skall ställas som krav förROT-stöd.Utskottet delar vad som i de nu aktuella motionerna anförts omvärdet av energieffektiviseringar för att minskaenergianvändningen. Genom bestämmelserna i plan- och bygglagenställer också samhället krav på att byggnader skall medge godhushållning med energi. Det innebär bl.a. att nya byggnaderskall utformas så att energibehovet begränsas genom lågavärmeförluster, effektiv värmeanvändning och effektivelanvändning. Vid ombyggnad skall kraven tillämpas på de delarav byggnaden som byggs om i den utsträckning det är skäligt medhänsyn till den förlängning av brukstiden som kan förväntas.Redan i dag utgör energieffektivisering sålunda en förutsättningför ROT-stöd i de fall byggnadsåtgärderna är av sådan omfattningeller beskaffenhet att de omfattas av bestämmelserna i idenna del. Utskottet är inte nu berett att förorda enytterligare reglering av dessa frågor. Motionerna Bo220 (s) samtN451 (s) yrkande 8, såvitt nu är i fråga, avstyrks.Underhållsfonder m.m.För att ekonomiskt underlätta underhåll av fastigheterföreslås i motion Bo504 (kds) yrkande 14 att frågan omfastighetsanknutna underhållsfonder skall utredas. Enligtförslaget skall avsättning till fonden vara skattefri. Fondenskall vara knuten till en fastighet och avse både hyres- ochbostadsrättshus liksom småhus. Även i motion So484 (kds) yrkande33 förs ett motsvarande förslag fram.Det är, som utskottet anfört ovan, viktigt att förutsättningarskapas så att underhåll och förbättringar i erforderligutsträckning kan genomföras i bostadsbeståndet. Även om ansvaretför att fastighetsunderhållet tryggas primärt åvilarfastighetsägaren ligger det i såväl de boendes som istatsmakternas intresse att våra bostäder kan hållas i stånd. bostadspolitiska utredningens uppdrag ingår också attöverväga stödet till ombyggnad m.m. Utredningen skall dessutomuppmärksamma de särskilda problem i fråga om möjligheterna attfinansiera underhåll och reparationer som i vissa fall följer avomläggningen från de redovisnings- och stödregler som hittillsgällt för sådan verksamhet. Resultatet av de pågåendeövervägandena bör avvaktas. Utskottet är inte nu berett attförorda ytterligare utredningsinsatser avseendeförutsättningarna m.m. för det långsiktiga underhållet avbostadsbeståndet. Förslagen i motionerna Bo504 (kds) yrkande 14samt So484 (kds) yrkande 33 om underhållsfonder avstyrkssåledes.Möjligheterna för kommunerna att hålla en hög standard i frågaom underhåll och investeringar i skolor, daghem och andrakommunala fastigheter bör enligt motion Bo504 (kds) förbättras.Enligt motionens yrkande 4 kan detta ske genom att en kommunalfastighetsavgift införs. Med avgiften skulle uppförande, driftoch underhåll av kommunala fastigheter kunna finansieras.Frågor om de principiella utgångspunkterna förfastighetsbeskattningen m.m. behandlas iFastighetsbeskattningsutredningens betänkande Beskattning avfastigheter, del II (SOU 1994:57). Utredningen bereds förnärvarande i regeringens kansli. Resultatet av denna beredningbör enligt utskottets mening avvaktas. Förslaget i motion Bo504(kds) yrkande 4 om finansieringen av underhållet m.m. avkommunala fastigheter avstyrks.AnslagAnslag till BoverketI budgetpropositionen redovisas den övergripande inriktningenav verksamheten vid . Verksamhetens mål förtreårsperioden /94--1995/96 lades fast genom ettriksdagsbeslut (prop.