bet · GI01LU24 · 1995-03-21 00:00:00 — Aktiebolagsrättsliga frågor, m.m. I betänkandet behandlar utskottet nio motionsyrkanden från denallmänna motionstiden vilka behandlar olikaassociationsrättsliga frågor, främst på aktiebolagsrättensområde. Spörsmålen gäller bolagsorganens ansvar,ansvarsgenombrott, registrering av aktiebolags firma, avvecklingav aktiebolag och nya företagsformer.Utskottet avstyrker bifall till motionsyrkandena.Till betänkandet har fogats två reservationer avseendefrågorna om bolagsorganens ansvar (c, v och mp) resp.ansvarsgenombrott (m). Vidare har till betänkandet fogats ettsärskilt yttrande (fp och v). 1994/95:L202 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregistrering av företagsnamn samt möjlighet till ersättning.1994/95:L205 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att med anledning avregeringens tilläggsdirektiv senast vid avlämnande av sittutredningsarbete skall uttala sig i frågan om utredning omansvarsgenombrott behövs.1994/95:L206 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift attfinna en ny företagsform, anpassad till det nya tjänste- ochinformationssamhällets villkor i glesbygd.1994/95:L208 av tredje vice talman () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en reviderad lagstiftninggällande avveckling av aktiebolag.1994/95:L210 av m.fl. (c) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag till en sådanändring i aktiebolagslagen som förhindrar ekonomisk brottsligheti enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:Sk341 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts under avsnitt 6.0 om en ny bolagsform.1994/95:Ju221 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regler om ansvarsgenombrott.1994/95:N202 av m.fl. (mp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av modernisering avaktiebolagslagen och av att öka styrelsens, huvudägarnas ochrevisorernas ansvar.1994/95:N220 av Per m.fl. (m) vari yrkas9. att beslutar att frågan om s.k. ansvarsgenombrottinte skall utredas. Allmän bakgrundAktiebolagsrätten har varit föremålför ett fortlöpande reformarbete. Ett första steg togs år 1973då betydande förändringar vidtogs aktiebolagslag isyfte att trygga aktiebolagens kapitalförsörjning och stärkaskyddet för bolagets kapital. Reformen innebar också attminimigränsen för aktiekapitalet höjdes från till . ersattes aktiebolagslag med en nyaktiebolagslag (1975:1385). Lagstiftningen innebär i huvudsak engenomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätten. Den nyaaktiebolagslagen (ABL) tillkom efter samnordisktutredningsarbete och trädde i kraft den 1 januari 1977.ABL är tillämplig på samtliga svenska aktiebolag. Särskildabestämmelser finns dock för bankaktiebolag ibankaktiebolagslagen (1987:618) och för försäkringsaktiebolag iförsäkringsrörelselagen (1982:713).År 1990 tillkallades (Ju 1990:08) för attgöra en översyn av ABL. Kommitténs uppdrag omfattar två delar.Kommittén skulle först lämna förslag till de ändringar i ABL somföranleds av den europeiska integrationen. I denna del harkommittén fullgjort sitt uppdrag vilket resulterat i ändradlagstiftning. Sålunda har bestämmelserna om bundna aktier i ,bankaktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen upphört attgälla (prop. 1992/93:68, LU14, rskr. 62).Vidare har genom ändringar i ABL m.fl. lagar beslutats attaktiebolagen skall delas in i två kategorier, nämligen publikaaktiebolag och privata aktiebolag (prop. 1993/94:196, bet. LU32,rskr. De publika aktiebolagen skall, till skillnad från deprivata, kunna vända sig till allmänheten för att skaffakapital. Aktiekapitalet skall i ett publikt aktiebolag uppgåtill och i ett privat aktiebolag till . De nya reglerna har i huvudsak trätt i kraft den 1januari 1995. För ett privat aktiebolag som har bildats föredenna tidpunkt behöver dock enligt övergångsbestämmelserna tillde nya reglerna aktiekapitalet inte uppgå till förränden 1 januari 1998.Den andra delen av arbete avser attöverväga frågor som rör främst aktiebolagets kapital ochfinansiella instrument, aktiebolagets organisation samtaktieägarnas minoritetsskydd. Genom tilläggsdirektiv harkommittén också fått i uppdrag att lämna förslag tillregler om s.k. ansvarsgenombrott (dir. 1994:143).Ett associationsrättsligt reformarbete har pågåttockså beträffande ekonomiska föreningar. Sålunda har minstaantalet medlemmar som enligt lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar skall ingå i en sådan förening fem tilltre (prop. 1992/93:144, bet. LU27, rskr. Vidare harnyligen en särskild utredare tillsatts för att bl.a. utreda omde kooperativa företagsformerna är missgynnade i jämförelse medandra företagsformer (dir. 1994:149).Bolagsorganens ansvarI aktiebolag som har ett aktiekapital överstigande en miljonkronor skall finnas fyra bolagsorgan, nämligen bolagsstämma,styrelse, verkställande direktör och revisorer. I mindre bolagbehöver inte verkställande direktör utses (8 kap. 3 § ABL).ABL:s kompetensfördelning mellan bolagsorganen är avsedd attåstadkomma en balans mellan bolagens olika organ samt mellan åena sidan majoriteten bland aktieägarna och å andra sidanminoriteten och enskilda aktieägare. En närmare redogörelse förde olika bolagsorganens uppgifter och ansvar finns ilagutskottets betänkande 1993/94:LU32 s. 15 f.I motion L210 av m.fl. (c) berörsfastighetsspekulationer, och motionärerna menar att dessa harblivit en finansieringskälla för personer som ägnar sig åtekonomiska oegentligheter och ekonomisk brottslighet. Det ärockså enligt motionärerna svårt att utkräva något ansvar fördenna verksamhet hos styrelser och andra ansvariga i de bolagsom är involverade, bl.a. genom att bulvaner utnyttjas. ABL börses över för att möjliggöra utkrävande av ansvar hosbolagsorganen. I motionen begärs ett tillkännagivande härom(yrkande 2).Även i motion N202 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om behovet av modernisering av ABL för attskärpa styrelsens, huvudägarnas och revisorernas ansvar (yrkande9).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena först peka påatt behandlade motioner med liknande kravpå översyn av olika bolagsorgans ansvar enligt ABL (bet.1993/94:LU32, rskr. Utskottet erinrade då om att det iAktiebolagskommitténs kvarstående uppdrag ingår att övervägafrågor som bl.a. rör aktiebolagets organisation och aktieägarnasminoritetsskydd. Enligt direktiven till kommittén (dir. 1990:46)bör kommittén förutsättningslöst analysera dessa frågor ochlägga fram de förslag till lagändringar som kommittén anser varamotiverade. Kommittén är vidare oförhindrad att ta upp ävenandra frågor avseende aktiebolagsrätten än dem som särskiltnämnts i direktiven i den mån utredningsarbetet föranleder det.Enligt utskottet rymdes önskemålen i de då aktuella motionernaväl inom ramen för kvarstående uppdrag.Utskottet ansåg sig kunna utgå från att frågorna skulle kommaatt uppmärksammas i utredningsarbetet och det efterföljandeberedningsarbetet. Några särskilda tillkännagivanden var därförinte nödvändiga. Utskottet avstyrkte följaktligen bifall tillmotionerna.Enligt vad utskottet erfarit kommer attavge ett delbetänkande om bolagsorganens roller och ansvar iapril 1995. Något särskilt initiativ från sida medanledning av de i motionerna aktualiserade frågeställningarna ärdärför inte nu erforderligt.Vad särskilt gäller det i motion L210 påpekade problemet medbulvaner vill utskottet också framhålla att frågan berörts avNäringsförbudsutredningen i dess avlämnade betänkande(SOU 1995:1) Ett renodlat näringsförbud. Utredningen konstateraratt bulvanförhållanden förekommer i inte ringa utsträckning isamband med ekonomisk brottslighet och andra allvarligaoegentligheter i näringsverksamhet. Enligt utredningen finns detskäl att betona att institutet näringsförbud också bör kunnaanvändas till att begränsa tillgången på målvakter och andratyper av bulvaner. Att ikläda sig en sådan roll inäringsverksamhet bör, anför utredningen, typiskt sett tala förförbud. Betänkandet är nu föremål för beredning inomregeringskansliet.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaL210 yrkande 2 och N202 yrkande 9.AnsvarsgenombrottI föregående avsnitt har behandlats frågan omaktiebolagsorganens roller i allmänhet och kompetensfördelningenmellan organen. I detta avsnitt tas upp en särskildansvarsfråga, nämligen delägares ansvar för bolagets ingångnaförpliktelser. I ABL finns ett grundläggande stadgande i 1 kap.1 § om att delägarna inte svarar personligen för bolagetsförpliktelser. Från denna princip finns några i lag angivnaundantag. Sålunda gäller enligt 13 kap. 2 § ABL under vissaförutsättningar ett personligt betalningsansvar förstyrelseledamöter och andra -- t.ex. aktieägare -- som inteiakttar sina förpliktelser då förutsättningar för likvidation avbolaget föreligger. För bolagets obetalda skatter kan den somföreträder bolaget bli personligen ansvarig enligt särskildaförfattningar. Vid sidan av de nämnda lagreglerna har irättspraxis ett personligt betalningsansvar ålagts aktieägare inågra enstaka fall.Betalningsansvarskommittén tillkallades på begäranav (bet. LU 1982/83:16) med uppdrag att utreda frågorom betalningsansvar för skulder i aktiebolag och ekonomiskaföreningar m.m. Kommittén avlämnade sitt betänkande (SOU1987:59) Ansvarsgenombrott m.m. och föreslogdärvid bestämmelser i aktiebolagslagen som innebar att detskulle bli möjligt att i vissa undantagssituationer göra avsteg-- ansvarsgenombrott -- från principen om personligansvarsfrihet.Något förslag till lagstiftning om ansvarsgenombrott har dockinte framlagts för . För att om möjligt preciseraförutsättningarna för ansvarsgenombrott ytterligare beslutadeden dåvarande regeringen om tilläggsdirektivmed denna innebörd till (dir. 1991:89).Den förra regeringen beslutade genom ytterligaretilläggsdirektiv till att frågan omansvarsgenombrott inte längre skulle ingå i kommitténs uppdrag(dir. 1991:98).Den nuvarande regeringen anser emellertid att det fortfarandefinns starka skäl som talar för att det i lagstiftningen införsbestämmelser om ansvarsgenombrott. Regeringen har sålunda,vilket nämndes inledningsvis, genom nya tilläggsdirektiv tillAktiebolagskommittén beslutat att kommittén skall lämna förslagtill sådana regler (dir. 1994:143). skalldärvid ta ställning till vilka olika företeelser som börföranleda ansvarsgenombrott och även i övrigt söka preciseraförutsättningarna för att ansvarsgenombrott skall kunna komma ifråga. Resultatet av kommitténs överväganden skall redovisasföre utgången av juni 1996.De nya tilläggsdirektiven kritiseras i några motioner. Enligtmotion L205 av m.fl. (m) är risken stor attredan regeringens uppdrag till verkarhämmande på investeringsviljan. Motionärerna framhåller bl.a.att har till uppgift att seöver ansvarsreglerna i bolag och lämna förslag tillförbättringar om det bedöms erforderligt. Vidare visar enligtmotionärerna erfarenheten att rekonstruktion av företag iåtskilliga fall är möjlig tack vare ägarnas beredvillighet atttillskjuta ytterligare kapital eller göra andra eftergifter.Bestämmelser om ansvarsgenombrott kan komma att försvåraönskvärda företagsrekonstruktioner genom att möjligheter öppnastill säraktioner från enskilda borgenärer. Mot den angivnabakgrunden bör det enligt motionärerna ankomma påAktiebolagskommittén att uttala sig i frågan om en utredning omansvarsgenombrott behövs. På likalydande skäl hemställs imotion N220 av Per m.fl. (m) att riksdagenbeslutar att spörsmålet om s.k. ansvarsgenombrott inte skallutredas (yrkande 9). Inte heller i motion Ju221 av GunHellsvik m.fl. (m) anses det föreligga tillräckliga skäl attfrångå principen om personlig ansvarsfrihet i ABL genom attinföra regler om ansvarsgenombrott. Sådana regler är ocksåverkningslösa i kampen mot ekonomisk brottslighet. Vad somsålunda anförts i motionen bör ges regeringen till känna(yrkande 7).Utskottet vill för sin del understryka grundsatsen ompersonlig ansvarsfrihet för bolagets förpliktelser och dessbetydelse för företagen och näringslivet. Det kan dock i vissasituationer av uppenbart missbruk vara befogat att personer somstår bakom ett aktiebolag kan göras personligtbetalningsansvariga för bolagets skulder. harockså tillämpat principen om ansvarsgenombrott, och liknanderegler finns i många andra länder. Det blir alltmer uppenbartatt förutsättningarna för ansvarsgenombrott behöver preciserasnär det gäller kvalificerat missbruk av aktiebolag. Utskottetvälkomnar därför att regeringen nu gett iuppdrag att lämna förslag till regler om ansvarsgenombrott.Motionerna L205, N220 yrkande 9 och Ju221 yrkande 7 bör därföravstyrkas.Registrering av aktiebolags firmaI fråga om ett aktiebolags firma, dvs. den beteckning undervilken bolaget driver verksamheten, gäller dels särskildabestämmelser i , dels de allmänna reglerna i firmalagen(1974:156). Enligt ABL skall varje aktiebolag ha en firma.Firman skall anges i bolagsordningen och antecknas iaktiebolagsregistret när ett nybildat bolag förs in i registret.Genom ändring i bolagsordningen kan firman senare bytas ut moten annan. Även ändringarna skall registreras. Ett aktiebolagsfirma skall tydligt skilja sig från annan firma som antecknats iaktiebolagsregistret. Att så är fallet kontrolleras avregistreringsmyndigheten, (),i samband med bolagets registrering. Finns förväxlingsrisk meden tidigare registrerad firma skall registrering av den nyafirman vägras. En firma får vidare enligt bestämmelserna ifirmalagen inte registreras om den är ägnad att vilseledaallmänheten eller kan förväxlas med en annan näringsidkaresskyddade släktnamn eller närings- eller varukännetecken. Inteheller får en firma registreras om den innehåller något som kanuppfattas som annans släktnamn m.m. Också vissa ytterligareförbud mot firmaregistrering uppställs i lagen. Om en firmaregistrerats i strid med något av de nämnda förbuden kanregistreringen hävas av allmän domstol på talan av den som ansersig lida skada på grund av registreringen.I motion L202 av () refereras till ett visstfall då domstol hävt en felaktig firmaregistrering på dengrunden att firman innehöll ord som var ägnat att uppfattas somannans släktnamn. Motionären framhåller att det ifrågavarandeföretaget drabbades ekonomiskt av det inträffade men inte harfått gehör för sina skadeståndsanspråk gentemot staten.Motionären anser att PRV:s hantering beträffandefirmaregistreringar måste ses över i syfte att förbättrasäkerheten. Vidare måste möjligheterna till ersättningförbättras för den som drabbas av att en firmaregistrering hävs.Motionären begär att vad som sålunda anförts om registrering avföretagsnamn och om möjlighet till ersättning ges regeringentill känna.Utskottet vill framhålla att firmalagstiftningens uppgift äratt reglera ensamrätten till firma och lösa konflikter mellanolika anspråk på sådan rätt. Den firmarättsliga lagstiftningenhar också en viktig uppgift ur konsumentskyddssynpunkt, nämligenatt motverka att vilseledande firmor kommer till användning.Lagstiftningens effektivitet beror naturligtvis på det gällanderegistreringssystemets funktion och tillförlitlighet. Detförtjänar att understrykas att det vid PRV:sbolagsavdelning finns ett modernt och väl utvecklat datasystemför registrering av och information om de svenska aktiebolagen.Vidare har ansvaret för handels- och föreningsregistren -- därbl.a. firmor för handelsbolag resp. ekonomiska föreningarregistreras -- numera i sin helhet förts över frånlänsstyrelserna till PRV. Som utskottet uttalade vidriksdagsbehandlingen av denna reform medger systemet med encentral och samordnad registrering att eventuellaförväxlingsrisker med andra firmor kan beaktas i erforderlig månredan vid inregistreringsförfarandet (prop. 1992/93:27, bet.LU10). Reformen kommer vidare inte bara ekonomiska föreningar,handelsbolag och enskilda näringsidkare till godo, utan medföräven förbättringar för aktiebolagen i dessa avseenden.Det i motionen omnämnda fallet gällde en förväxling av ettföretags firmanamn med ett släktnamn. Enligt vad utskottetinhämtat har säkerheten vid PRV:s granskningsrutiner vidfirmaregistrering numera förbättrats bl.a. genom att ävenkontrollen mot namnregistret sker med hjälp av databehandling.Vad därefter gäller frågan om det allmännasskadeståndsansvar, som också aktualiseras i motionen, kanutskottet konstatera attenligt 3 kap. 2 § skadeståndslagen staten eller kommun skallersätta personskada, sakskada eller ren förmögenhetsskada, somvållas genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning iverksamhet för vars fullgörande staten eller kommun svarar. Detavgörande för bedömningen av om fel eller försummelse föreliggeranses vara om de krav på rättssäkerhet, noggrannhet och korrekthandläggning är uppfyllda som den enskilde rimligen kan ställa iden aktuella situationen (se prop. 1989/90:42 s. 12 ff).Reglerna om det allmännas skadeståndsansvar vidmyndighetsutövning har varit föremål för översyn.Utredningen har presenterat resultatet av översynen ibetänkandet (SOU 1993:55) Det allmännas skadeståndsansvar. Ibetänkandet föreslås ett antal skärpningar i det allmännasskadeståndsansvar. Sålunda föreslås en ny lag om skadestånd pågrund av vissa myndighetsåtgärder. Regleringen innebär att det iflera fall än åläggs ett strikt ansvar för skador orsakadeav myndighetsåtgärder som kränker den enskildes integritet ochsom innebär en inskränkning av de rättigheter som han ärtillförsäkrad enligt grundlagen. I skadeståndslagen föreslåsockså en ny regel om ansvar för felaktig myndighetsinformation.Däremot föreslås inte någon förändring av den grundläggandebestämmelsen om det allmännas skadeståndsansvar i 3 kap. 2 §skadeståndslagen. Kravet på fel eller försummelse bör såledesenligt utredningen alltjämt gälla som det grundläggande i frågaom det allmännas ansvar. Betänkandet har remissbehandlats ochfrågorna bereds nu inom Justitiedepartementet.Utskottet anser med hänvisning till det anförda att någotinitiativ från sida med anledning av motion L202 intenu är påkallat. Utskottet utgår dock från att såväl regeringensom PRV följer upp tillämpningen av firmalagstiftningen liksomrutinerna vid handläggningen av registreringsärenden och tarinitiativ till de förbättringar som kan befinnas erforderliga.Detta är särskilt betydelsefullt eftersom PRV:s övertagande avansvaret för handels- och föreningsregistren helt nyligenavslutats och att rutinerna ännu inte helt funnit sin form.Utskottet avstyrker sålunda bifall till motionen.Avveckling av aktiebolagI motion L208 av () pekas på det storaantalet aktiebolag som försummar att ge in årsredovisning tillPRV . Enligt motionären torde åtskilliga av dessa bolag ipraktiken redan ha avvecklat sin verksamhet därför att dennainte bedömts som lönsam längre. Motionären anser att det tyvärrär lättare att driva det olönsamma företaget vidare tillsfodringsägaren ansöker om dess försättande i konkurs än attavveckla företaget på ett tidigare stadium. Enligt motionärenbör ABL ses över i syfte att möjliggöra ett enklare sätt attavveckla ett bolag än vad som är fallet . Man kanexempelvis tänka sig att företagets revisor, sedan ett "sistabokslut" lämnats till denne, får ansvaret för betalning avföretagets skulder varefter utskiftning sker av resterandetillgångar.Utskottet vill med anledning av motionen framhålla att ettaktiebolag i allmänhet upphör genom likvidation. Ett aktiebolagkan också upphöra genom konkurs (se 13 kap. 19 § första stycketABL) eller genom att bolaget enligt 13 kap. 18 § ABL avförs uraktiebolagsregistret. Ytterligare ett sätt att upplösa ettaktiebolag är genom fusion (se 14 kap.).En likvidation av ett aktiebolag kan ske i form av enfrivillig likvidation eller som en tvångslikvidation. Den förra,som regleras i 13 kap. 1 § ABL, sker genom att bolagsstämmanbeslutar att aktiebolaget skall träda i likvidation. Medtvångslikvidation menas att registreringsmyndigheten, dvs. PRV,eller i vissa fall allmän domstol beslutar att aktiebolagetskall träda i likvidation. Förutsättningarna för att besluta omtvångslikvidation, de s.k. likvidationsgrunderna, finns angivnai 13 kap. 2--4 a §§ ABL. Vissa av likvidationsgrunderna ärmateriella till sin natur, t.ex. att bolagets eget kapitalunderstiger det registrerade aktiekapitalet (2 §). Andra är avmer formellt slag, såsom att bolaget inte har sänt inårsredovisning och revisionsberättelse enligt 11 kap. 3 § ABLinom från räkenskapsårets utgång (4 a § förstastycket 3).I samband med att likvidation beslutas skall en eller fleralikvidatorer utses (13 kap. 7 § ABL). Dessa utses av PRV eller,då allmän domstol beslutat om likvidation, av domstolen.Likvidatorerna träder i styrelsens och verkställande direktörsställe och har i uppgift att genomföra likvidationen. De skalldärvid sälja bolagets egendom och betala bolagets skulder samtskifta bolagets behållna tillgångar mellan delägarna. Bolaget ärupplöst när likvidatorerna har slutredovisat sin förvaltningoch, efter revisorernas granskning, framlagt redovisningen påbolagsstämman. Bolaget existerar därmed inte längre somrättssubjekt.Som framgått är likvidation ett noggrant reglerat förfarandeför avveckling av ett aktiebolags rättsförhållanden.Likvidationsförfarandet avser främst att skydda borgenärers ochandra utomståendes intressen. Utskottet kan vidare konstateraatt i direktiven till inte getts någrasärskilda anvisningar om översyn av de nuvarandelikvidationsbestämmelserna. Det bör emellertid framhållas attkommittén, såsom tidigare framgått, enligt sinaursprungsdirektiv (dir. 1990:46) är oförhindrad att ta upp ävenandra frågor avseende aktiebolagsrätten än de som särskilttagits upp i direktiven i den mån utredningsarbetet föranlederdet.Som påpekas i motionen torde många av de bolag som brister ibokföringen och dröjer med att ge in årsredovisningen till PRV isjälva verket inte ha någon verksamhet. Här vill utskotteterinra om den tidigare nämnda regeln i 13 kap. 18 § ABL. Enligtdenna bestämmelse skall ett aktiebolag avföras uraktiebolagsregistret och därmed anses upplöst om det, under deförutsättningar som anges i lagrummet, kan anses ha upphört medsin verksamhet. Vidare kan enligt utskottet antas att många avde bolag som motionären åsyftar har ett aktiekapital som inteuppgår till . Enligt övergångsbestämmelserna till denaktiebolagsrättsliga reform om bl.a. kategoriindelning avaktiebolag som i princip trätt i kraft vid senaste årsskiftetgäller (p. 6) att ett bildat privat aktiebolagskall avföras från aktiebolagsregistret och därmed vara upplöstom bolagets aktiekapital inte vid utgången av uppgårtill 100 000 kr.Det anförda innebär att utskottet anser att något initiativfrån nu inte är erforderligt med anledning av vad somanförs i motion L208. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotionen.Nya företagsformerI motion Sk341 av m.fl. (v) anförs att detär viktigt att stärka de mindre företagens roll i den svenskaekonomin. Ett medel härför vore att skapa en ny bolagsform --ett enklare aktiebolag. Denna fråga bör enligt motionärernautredas närmare (yrkande 10).Enligt motion L206 av () bör en nyrättslig företagsform införas som är avpassad för företagande imindre skala, framför allt i glesbygd, och därinformationsteknologin har en framträdande plats. Regeringen börenligt motionären tillsätta en utredning för att finna en sådanföretagsform.Utskottet vill först med anledning av spörsmålet om en nybolagsform åter erinra om de tidigare nämnda ändringarna iABL varigenom, som en anpassning till EG:s bolagsrättsligadirektiv, i svensk rätt införts två kategorier aktiebolag:publika och privata aktiebolag (prop. 1993/94:196, bet. LU32,rskr. 422, SFS 1994:802).