bet · GI01KrU28 · 1995-05-18 00:00:00 — Vidare bör enligt propositionenSveriges närhet till och kontakter med och de baltiskastaterna framhållas.Eftersom naturen är en unik tillgång, är det enligtregeringens uppfattning av avgörande betydelse för framtiden attdenna resurs vårdas.I propositionen framhålls betydelsen av stöd från EU:sstrukturfonder för utveckling av turistnäringen i glesbygd ochområden med svag utveckling.Slutligen utvecklas i propositionen regeringens syn på statensroll i övrigt för utvecklingen av turistnäringen. Här framhållssärskilt att det är de generella förutsättningarna förföretagens verksamhet som också bestämmer turistbranschensutveckling, däribland statens insatser inom den ekonomiskapolitiken, regionalpolitiken, arbetsmarknadspolitiken,näringspolitiken inkl. småföretagsstödet och skattepolitiken.Vidare framhålls betydelsen av att staten har ansvar förinfrastruktur, naturvård, miljöskydd, kulturutbud, utbildning,forskning och utveckling (FoU) och statistikproduktion.Inriktningen av den statliga turistpolitiken behandlas dels imotioner väckta under den allmänna motionstiden -- såledesinnan innehållet i proposition 177 var känt -- dels i motionerväckta med anledning av proposition 177. I motionerna tas uppbåde mera övergripande frågor om turistpolitikens inriktning ochfrågor inom mera speciella områden.I motion Kr411 (m), som väcktes under allmänna motionstiden,framhålls att en fortsatt utveckling av turismen ökarsysselsättningen och skatteintäkterna. De mål som staten bördefiniera bör röra ökning av antalet besökare, ökning avstatliga och kommunala skatteintäkter samt nya arbetstillfällen.Vidare bör ett samarbete mellan staten och näringen komma tillstånd. Motionärerna begär att regeringen skall lägga framförslag för med denna inriktning. I motion Kr11 (m)framhålls -- utan att något särskilt yrkande görs i denna del --att gjorda satsningar inom regionalpolitiken inte alltidmotsvarat förväntningarna. En allmänt sund företagspolitik ochett gott företagsklimat anses bättre främja utvecklingen avföretag med inriktning mot turismen. Motionärerna betonar ocksåatt de kostnader som insatser inom naturskydd, kulturmiljövård,kommunikationsplanering och fritidsanläggningar medför i varjefall delvis måste ses som en insats för turismen.I motionerna Kr601 (s), Kr604 (s) och Kr607 (s) yrkande 1,väckta under allmänna motionstiden, hemställs att riksdagenskall besluta att den statliga turistpolitiken skall syfta tillatt öka antalet utländska besökare, att främja utvecklingen avturistnäringen och att skapa arbetstillfällen.Motionärerna bakom motion Kr6 (v) yrkande 3 delar regeringenssyn på turistpolitikens betydelse och hemställer att riksdagenskall uttala sig särskilt beträffande turistpolitikensmöjligheter att bidra till regional balans när det gällersysselsättning, rekreation och kulturupplevelser. Motionärernaanser att framför allt småföretagens verksamhet iglesbygdsregionerna bör främjas. Stor vikt bör också läggas vidatt det finns möjligheter till rekreation och ett riktfriluftsliv i alla delar av landet. Dessa möjligheter bör kunnautnyttjas inte bara av turisterna utan även av den bofastabefolkningen. Kulturinstitutionerna, t.ex. länsmuseerna, börkunna fylla viktiga turistpolitiska uppgifter.I motion Kr8 (c) framhålls att turistnäringens utveckling tillstora delar är beroende av generella åtgärder som främjarföretagandet. En betydelsefull del av turistnäringen består avsmåföretag, varför det är viktigt att genom åtgärder inomskattepolitiken och näringspolitiken generellt främjasmåföretagens verksamhet och därmed även den lokala utvecklingen(yrkande 8). Motionärerna pekar på de samarbetsmöjligheter somfinns inom turistområdet mellan kommuner, privata företag ochlokala organisationer, t.ex. hembygdsföreningar ochbyutvecklingsgrupper. Det lokala perspektivet bör vara enbetydelsefull del i kulturturismen (yrkande 3). En viktig del avturistpolitiken bör också vara att främja ekoturism (yrkande 4).Ekoturism kan enligt motionen definieras som resande underansvar, med förankring i lokal miljö och med hänsynstagande tillmiljö och lokalbefolkning. Överutnyttjande och missbruk avallemansrätten bör motverkas (yrkande 5).Även i motion Kr7 (fp) yrkande 3 hemställs om insatser för atthindra att allemansrätten överutnyttjas av såväl inhemsk somutländsk turism.I motion Kr12 (mp) hemställs att -- utöver de ipropositionen föreslagna målen för turistpolitiken -- bör betonaden starka kopplingen mellan turism, kultur-, natur- ochmiljöpolitik (yrkandena 1 och 4). Det är ett alltför begränsatsynsätt att enbart betrakta naturen som en tillgång förturismen. Miljöhänsyn och information om allemansrätten måstegöras till en offensiv del av turistpolitiken.Utskottet vill inledningsvis slå fast att den statligaturistpolitiken bör ha ett vidare ansvarsområde än vad som angesi propositionen. Till turistpolitiken bör som en mycket viktigdel höra frågor om turistnäringens förutsättningar ochutvecklingsmöjligheter. Turistpolitiken bör också omfatta frågorsom avser möjligheterna för den enskilde till turism. Dennapolitik bör således avse även förutsättningarna för den enskildeatt resa och för att få ett meningsfullt innehåll i resandet,bl.a. genom kultur- och naturupplevelser och genomrekreationsaktiviteter.I det följande tar utskottet först upp de frågor omturistpolitikens inriktning som rör målen för den statligaturistpolitiken i vid bemärkelse och därefter frågor omstatens roll och insatser för turismens och turistnäringensutveckling.Med utgångspunkt i det vidare begreppet turistpolitik somutskottet inledningsvis slagit fast instämmer utskottet i vadsom anförs i propositionen och motionerna om att målet förturistpolitiken sammanfattningsvis kan uttryckas i att Sverigeskall ha en hög attraktionskraft som turistland och enlångsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. Som redovisas ipropositionen har de grundläggande förutsättningarna föratt dra till sig fler utländska besökare, såväl på tjänsteresorsom för rekreation. En utveckling av turistnäringen och ensamordning av samhällets insatser för turismen i stort gagnarbåde utländska och inhemska turister. Utskottet vill särskiltframhålla vikten av att den samhälleliga verksamheten inomturist- och rekreationsområdet inte enbart utnyttjas av några fågrupper utan också kommer de breda folklagren till del.Utskottet konstaterar att såväl regeringen som motionärernaframhåller den stora samhällsekonomiska betydelse turistnäringenhar för . Näringen är en viktig del av tjänstesektorn ochfår -- som det påpekas i propositionen -- en växande betydelseför landets ekonomi. Detta gäller både i fråga om den inhemskaproduktionen av varor och tjänster och i fråga om näringen somen växande del i svensk export av betydelse för Sverigesekonomiska balans med andra länder. Turistnäringen är Sverigestredje största exportnäring. Näringens andel avbruttonationalprodukten är dock mindre i än i fleraandra EU-länder. Det bör finnas utrymme för en fortsattexpansion av turistnäringen i har en huvudroll i utvecklingen avSverige som turistland. Som en av utgångspunkterna för statensinsatser för utvecklingen av turistnäringen bör gälla att degenerella förutsättningarna för företagandet inom olikapolitikområden också bestämmer turistbranschens utveckling,vilket framhålls i både propositionen och motionerna. Lönsammaföretag skapar förutsättningar för en varaktig sysselsättning.Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch.Näringspolitiska insatser på småföretagsområdet är således ettviktigt inslag i den statliga politik som har betydelse förturistnäringens utveckling, inte minst i glesbygd.Utskottet vill stryka under vad som framhålls i propositionenoch motionerna om att i en långsiktig turistpolitik bör ocksåturistnäringens regional- och sysselsättningspolitiska betydelsebeaktas. En fortsatt utveckling av turismen med ökadebesökssiffror både i vad gäller inhemska och utländska turisterär -- som framhålls både i motionerna Kr411, Kr601, Kr604, Kr605och Kr607 från allmänna motionstiden och i motionerna Kr6 ochKr8 -- av stor betydelse för en ökad sysselsättning och förökade skatteintäkter för staten och för kommunerna. Utskotteterinrar om att satsningar på turistnäringen är en viktig del avregionalpolitiken. Genom regionalpolitiskt stöd vid utbyggnadenav turistanläggningar har sysselsättning åstadkommits ochekonomin utvecklats på åtskilliga regionalpolitiskt eftersattaorter. I sitt yttrande till arbetsmarknadsutskottet över 1990års regionalpolitiska proposition (1989/90:76) framhöllkulturutskottet turismens betydelse för regionalpolitiskutveckling men påpekade också vikten av att regionalpolitisktmotiverade satsningar inom turismen grundas på marknadsmässigabedömningar av behov och lönsamhetsförutsättningar (yttr.1989/90:KrU7y). Utskottet erinrar om att det regionalpolitiskastödet från också kan omfattaturistnäringen. Regeringen har lämnat ett förslag tillEU-kommisssionen om användningen av strukturfondsmedel iMålområde 6, dvs. de glest bebodda delarna av landet. Förslagetinnefattar bl.a. en satsning på turistnäringen. I sammanhangetvill utskottet också redovisa att den 17 maj 1995tagit ställning till riktlinjer för unionens mål och politikinför omförhandlingen av . I dessaingår bl.a. att den politiska uppläggningen på en radnyckelområden bör effektiviseras, bl.a. området turism. Det sägsi den antagna resolutionen att "de europeiska aspekterna avturism, bör utgöra en särskild gemenskapspolitik, försedd med ensärskild rättslig grund, och bör i det reviderade fördragetägnas ett eget kapitel".Utskottet övergår nu till att behandla inriktningen avturistpolitiken i vad avser statens roll och insatser.Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförs ipropositionen om statens roll och om de statliga insatser sombehövs för att de övergripande målen för den statligaturistpolitiken skall kunna uppfyllas. En redovisning avpropositionen i dessa avseenden har gjorts inledningsvis. Dennaroll innebär att staten genom att vidta generella åtgärder inomolika politikområden också främjar turismens och turistnäringensutveckling. Vidare har staten ansvar dels för samordningav statens insatser inom olika politikområden för att stärkaturistnäringen, dels för att samordningen mellan olikasamhällssektorer av betydelse för dennas utveckling kommer tillstånd och utökas. Staten skall också ha ett delansvar förgenomförandet och finansieringen av en övergripandeinternationell marknadsföring av som turistland medinriktning både på rekreations- och tjänsteresor.I propositionen (s. 9--13) redovisas att förutsättningarna förturistnäringens verksamhet och utveckling påverkas av statensinsatser inom andra politikområden än inom turistpolitiken,såsom inom den ekonomiska politiken, näringspolitiken,valutapolitiken, regionalpolitiken, arbetsmarknadspolitiken,infrastrukturområdet, utbildnings- och forskningspolitiken,kulturpolitiken, natur- och miljövårdspolitiken m.m. Utskottethar inte något att erinra mot vad som anförs i propositionen beträffande de frågor om kultur-, miljö- och naturfrågor,vilka tagits upp i motioner, anföra även följande.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck ipropositionen och motionerna Kr6, Kr8 och Kr12 om kulturens ochturismens ömsesidiga betydelse för varandra. För båderekreationsturister och tjänsteresenärer, såväl från somfrån utlandet, spelar kulturupplevelserna en stor roll.Statens insatser inom kulturområdet -- kulturmiljövården,förvaltningen av statliga kulturbyggnader, utbudet av andrasevärdheter och evenemang, museiverksamheten,teaterverksamheten, stödet till det icke statliga kulturutbudet,bl.a. regionala institutioner, stöd till hemslöjden ochhembygdsrörelsen m.m. -- motiveras först och främst avkulturpolitiska skäl, där delaktighet och decentralisering ärviktiga inslag. Dessa kulturpolitiska insatser -- tillsammansmed insatser från regionalt och lokalt ansvariga -- är ocksåmycket betydelsefulla för turismens och turistnäringensutveckling. Utskottet erinrar också om att det i 1990 årsregionalpolitiska proposition (1989/90:76 s. 144--148) uttaladesatt insatser inom kulturområdet har stor betydelse förregional utveckling, varför länsstyrelserna gavs möjlighet attdelta i finansieringen av kultursatsningar med medel ur anslagetför regional utveckling (yttr. 1989/90:KrU7y, bet. 1989/90:AU13,rskr. 1989/90:346).Mot bakgrund av vad som här anförts och mot bakgrund av attstaten i enlighet med propositionen skall ta ett ansvar församordningen mellan olika samhällssektorer av betydelse förturismen anser utskottet att något särskilt uttalande frånriksdagens sida i fråga om turismen och kulturområdet inte ärpåkallat. Motionerna Kr6 yrkande 3 i denna del, Kr8 yrkande 3och Kr12 yrkande 1 i denna del bör således inte föranleda någonriksdagens åtgärd.Utskottet ansluter sig till vad som anförs i propositionen ochmotionerna om att naturen är en unik tillgång för somskall vårdas. Även för turismen är det av avgörande betydelseför framtiden hur denna resurs skyddas och vårdas. Ipropositionen konstateras att det finns en stark koppling mellanturistpolitiken och miljöpolitiken, naturvården ochskogspolitiken. Staten har ett övergripande ansvar förnaturvården och miljöskyddet, däribland skyddet för skog,fjällvärld och andra marker mot överutnyttjande. De olikamyndigheterna skall inom sin verksamhet beakta de miljöpolitiskamål som lagt fast (prop. 1993/94:11, bet.1993/94:JoU18, rskr. 1993/94:256). har ocksåunderstrukit betydelsen av kommunernas samverkan i arbetet fören hållbar utveckling. Deras arbete med dessa frågor sker idialog och samarbete med medborgare, näringsliv, ideellaföreningar m.fl.I propositionen nämns att Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A)fått regeringens uppdrag (dir. 1995:10) att utredafrågor som rör turismens och andra rekreationsverksamheterseffekter på bl.a. fjällvärlden.Utskottet vill i sammanhanget även redovisa följande.I regeringens skrivelse 1994/95:120 presenterades inriktningenav det miljöpolitiska arbetet. I skrivelsen betonas att en aktivmiljöpolitik förutsätter att varje sektor tar sitt miljöansvar.En svensk nationalkommitté (dir. 1995:34) har nyligentillkallats för att medverka i arbetet med att utveckla,fördjupa och förankra den långsiktiga handlingsplan för hållbarutveckling, , som antogs vid om miljöoch utveckling i år 1992.Regeringen har i regleringsbrev för /95 gettStatens naturvårdsverk (SNV) i uppdrag att utarbeta förslag tillpraktiska lösningar vad gäller kommersiellt utnyttjande avallemansrätten. Förslagen i denna fråga skall redovisas den 1juli 1995.EU har antagit ett treårigt handlingsprogram som började år1993 för att främja turismen, däribland miljöturismen.EU-kommissionen har bl.a. utlyst ett Europapris för turism ochmiljö för att öka förståelsen för turistverksamhet somrespekterar både natur- och kulturmiljö och för att kunnaframhålla goda exempel och föredömen.Utskottet vill också nämna att Världsnaturfonden (WWF) isamverkan med näringen, myndigheter och bistånds- ochturistorganisationer utarbetat ett dokument med riktlinjer fördels en miljöanpassad turism i enlighet med , delsekoturism. WWF:s krav överensstämmer till stora delar med vadsom anförs i motionerna.Utskottet vill framhålla att ett stort ansvar läggs på statenoch på regionala och lokala myndigheter när det gäller attbeakta natur- och miljöhänsyn inom bl.a. turistområdet. Detfinns också ett regelverk och en växande medvetenhet och opinionsom styr och påverkar turistnäringens utveckling och agerande idetta avseende. Utskottet anser därför att det inte ärnödvändigt att nu gör ett särskilt uttalande om natur-och miljöhänsyn på alla nivåer inom turistområdet. Utskottetförutsätter därvid självfallet att turistnäringen och dessorganisationer i eget intresse utvecklar sin verksamhet ienlighet med de krav på natur- och miljöhänsyn som samhället ochde enskilda individerna ställer i ökande utsträckning. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet de nu aktuellayrkandena i motionerna Kr7, Kr8 och Kr12.Sammanfattningsvis föreslår utskottet att medanledning av propositionerna samt motionerna Kr6 yrkande 3, Kr8yrkande 8, Kr411, Kr601, Kr604 och Kr607 yrkande 1 i motsvarandedelar som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om omfattningen och inriktningen av turistpolitiken.OrganisationsfrågorMyndighet och marknadsföringsbolagI budgetpropositionen (bil. 13 s. 41--43) anförs att denuvarande formerna för samverkan mellan staten ochturistbranschens företag är mindre ändamålsenliga. Mot dennabakgrund föreslås godkänna att Styrelsen förSverigebilden avvecklas per den 30 juni 1995.I proposition 177 föreslår regeringen att skallgodkänna att en ny myndighet inrättas för turistfrämjande.Den skall ha till uppgift att förbättra samordningen av olikastatliga insatser som kan medverka till att stärkaturistnäringens utveckling. Den skall också verka för att ökasamverkan mellan staten, regionala organ, kommuner och näringen.Samordningsinsatserna skall bl.a. syfta till att stärka olikaregioners konkurrenskraft. I propositionen utvecklassamordningsuppgifterna enligt följande.Myndigheten bör verka för att turistnäringens intressen på etträttmätigt sätt blir beaktade i samhällsplaneringen och i denstatliga och kommunala verksamhet som är inriktad på tjänster avbetydelse för turismen samt stärka samverkan mellan branschensföretag och statliga och kommunala organ. Huvudsyftet skall varaatt stärka näringens konkurrenskraft. Särskild vikt bör läggasvid samordningen av turist- och miljöpolitiken och de åtgärdersom staten vidtar inom ramen för närings-, arbetsmarknads-,regional-, kultur-, utbildnings- och forskningspolitiken.Myndigheten skall ges huvudansvaret för att noggrant följautvecklingen inom turistnäringen och svara förkunskapsutveckling. Myndigheten skall överta beställaransvaretför den statliga statistiken inom området. Myndigheten skallmedverka i utvecklingsarbetet inom EU och även svara för vissteknik- och metodutveckling. Den skall svara för att särskildaresvane- och resenärsundersökningar görs. Myndigheten bör ävengöra utredningar för att stärka samordningen mellan statliga ochkommunala åtgärder och branschens tjänster. Genom att stödjaforskningsverksamhet skall myndigheten utveckla kunskaperna inomområdet. Myndigheten skall verka för att skapa en ökadförståelse för miljöskyddets och naturvårdens strategiskabetydelse för den svenska turistnäringen.Till myndighetens uppgifter skall enligt propositionen ävenhöra att i samverkan med olika organ inom turistområdet utformaett handlingsprogram för de mest angelägna åtgärderna förturismens utveckling.Myndigheten skall även verka för att branschen utformar sinatjänster med beaktande av de handikappades behov.I myndighetens styrelse bör ingå representanter för centralaorgan, regionala organ, kommuner och näringens företag, anserregeringen i propositionen.Verksamheten med övergripande informationsinsatser ochmarknadsföring av som turistland bör enligtregeringens mening bedrivas i bolagsform. Denna form medgeratt även andra än staten är delägare och tar ansvar förfinansieringen. föreslås godkänna att staten tecknarett belopp av högst i ett aktiebolag meduppgift att svara för övergripande turistinriktad marknadsföringoch information utomlands. Minst hälften av aktierna i bolagetbör innehas av staten. Regeringen anser att det är lämpligt attnäringens företag gemensamt innehar sin andel av aktiekapitaletoch representeras av en part. Bolaget bör enligt propositionenvara organiserat i ett huvudkontor och ett antal utländskamarknadskontor i länder som är betydelsefulla för turismen iSverige och som inte lämpligen kan bearbetas från Sverige.Bolaget förutsätts kunna samverka på vissa marknader medmotsvarande nordiska marknadsorgan. En praktisk samverkan börske med andra statligt finansierade organ som är verksammautomlands. Det bör enligt propositionen ankomma på regeringenatt lägga fast hur statens medverkan bör vara organiserad ochatt nå en överenskommelse med företrädare för näringen omägandet och verksamhetsinriktningen.Viss del av Styrelsen för Sverigebildens verksamhet förutsättsövergå till den föreslagna nya myndigheten och viss del till detföreslagna marknadsföringsbolaget.Med anledning av proposition 177 har väckts fem motionersom behandlar organisationsfrågan.Vidare tas i ett antal motioner väckta upp frågor om den framtida organisationen förutveckling av och samverkan inom turismen och förmarknadsföringen utomlands.Enligt motion Kr411 (m), väckt under allmänna motionstiden,bör uppgifter av renodlad myndighetskaraktär skiljas frånuppgiften att marknadsföra som turistland.Marknadsföringen bör dessutom ske i ett utvidgat samarbetemellan staten och näringen. Enligt motion Kr11 (m) bör Styrelsenför Sverigebilden vara kvar och få renodlademyndighetsuppgifter, som -- i förhållande till styrelsensmyndighetsuppgifter -- utvidgas till att gälla även enförbättrad samordning av olika statliga insatser, en ökadsamverkan mellan staten, regionala organ och kommuner samtmedverkan i utvecklingsarbetet inom EU (yrkandena 1 och 3).Vidare bör en ny marknadsföringsorganisation byggas upp, varvidstaten bör sluta ett långsiktigt avtal med näringen omfinansieringen (yrkande 2). Motionärerna tar sin utgångspunkt iden finansieringsmodell som används för där statenoch har ingått ett avtal. Branschen börföreträdas av ett representativt organ och själv avgöra hur denvill vara företrädd i bolaget. Avgränsningen mot myndighetenmåste klargöras vid avtalsdiskussionen. Det bör övervägas omvissa uppgifter, såsom kunskapsuppbyggnad beträffande denutländska turismen och vissa marknadskartläggningar, kan läggaspå bolaget. Åtgärder bör vidtas för att trygga kontinuiteten iverksamheten vid övergången till en ny organisation.I motionerna Kr8 (c) yrkandena 1 och 7 samt Kr13 (kds)yrkandena 1 i denna del och 2 accepteras förslagen ipropositionen om en ny myndighet och ett nytt bolag. Imotionerna framställs dock önskemål om vissa förtydliganden ifråga om ansvarsfördelningen mellan myndigheten och bolaget.Vidare betonas vikten av kontinuitet vid övergången till den nyaorganisationen särskilt i vad avser marknadsföringen utomlands.Enligt båda motionerna bör det nya marknadsföringsbolaget taöver dagens utlandsorganisation för marknadsföring så attverksamheten kan fortsätta utifrån den planering som redangjorts. Det får inte bli någon avmattning eller lucka iverksamheten på grund av omorganisationen. Inte heller får dengoodwill som byggts upp utomlands äventyras. Motionärernaförordar att utlandsorganisationen får behålla sin volym. Måletbör vara att den skall finnas på de tio viktigasteutlandsmarknaderna.Enligt motion Kr6 (v) är det olämpligt att inrätta ett separatbolag för marknadsföringen utomlands av som turistland.I stället bör resurserna koncentreras till den i propositionenföreslagna myndigheten som bör få till uppgift att även svaraför marknadsföringen (yrkande 1).Enligt motion Kr12 (mp) bör en ny nationell turistmyndighettill en början verka för att stimulera en fungerandebranschsamverkan. Detta arbete bör medföra att myndighetensbefattning med sådana samverkansfrågor kan minimeras.Ansvarsområdet bör därför kunna inskränkas tilluppgiften att samordna statliga och kommunala kultursatsningartill gagn för turismen (yrkande 2 i denna del) samt tilluppgiften att stärka turismens miljöprofil (yrkande 4). Vidareanförs i motionen att skall ges en viktig rollsom samordnare av regionalpolitiska satsningar på turistnäringen(yrkande 3 i denna del).Ett nationellt turistråd för både samordning ochmarknadsföring begärs i motionerna Kr410 (c) och Kr603 (s), bådai denna del. Även i motionerna Kr604 (s) i denna del, Kr607 (s)yrkande 2, N299 (c) yrkande 5 och A807 (c) yrkande 25 begärs attett enda organ skall ansvara för både samordningen inomturistområdet och den övergripande marknadsföringen. Enligtmotion Kr605 (s) bör en ny nationell myndighet inrättas förturismens utveckling och förvaltning (yrkande 1).