bet · GI01SoU25 · 1995-05-09 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett trettiotal motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden om olika handikappfrågor, bl.a.om utgångspunkten för handikappolitiken och arbetslivetstillgänglighet för funktionshindrade. Utskottet avstyrkersamtliga motioner bl.a. med hänvisning till det beredningsarbetesom pågår i med anledning avHandikapputredningens slutbetänkande.Till betänkandet har fogats 11 reservationer. 1994/95:So210 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utgångspunkterna för handikappolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en hjälpmedelsgaranti,6. att hos regeringen begär utredning omerfarenheterna av den amerikanska Americans with DisabilitiesAct () i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att hos regeringen begär utredning om ansvars-och finansieringsprincipen i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de handikappade och Europeiska unionen.1994/95:So211 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att personliga assistenter också samtidigtskall kunna vara anställda inom ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kommunens ansvar klargörs när detgäller anställande av personliga assistenter där kommunen skallvara arbetsgivare.1994/95:So214 av My och ()vari yrkas2. att beslutar att små väl fungerande vårdhem skallfå vara kvar som ett av många boendealternativ i enlighet medvad som anförts i motionen.1994/95:So222 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslag,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hjälpmedel.1994/95:So224 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om dubbelhandikappade och svårtutvecklingsstörda,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ensamarbetandes situation.1994/95:So229 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att gör enöversyn av hjälpmedelsförsörjningen enligt vad i motionenanförts.1994/95:So235 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till en riksnorm förfärdtjänsten enligt vad i motionen anförts om ökade möjligheterför människor att leva ett oberoende liv.1994/95:So236 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljningen av Handikapputredningensslutbetänkande.1994/95:So237 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen fattar beslut om att avvecklingen av vårdhem förpersoner med utvecklingsstörning skall vara avslutad före den 1januari 1998.1994/95:So245 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att också personer bör få rätttill personlig assistent,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjlighet till integrerat högkostnadsskyddför personer med handikapp,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om attitydförändring gentemot personer medfunktionshinder.1994/95:So249 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ett förtydligande av lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade.1994/95:So255 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samverkan inom EU för att utveckla metoderför stöd till människor med kommunikationshandikapp.1994/95:So258 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagstiftningen mot diskriminering avpersoner med funktionshinder.1994/95:So275 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nationellt centrum för kunskap omkommunikationshandikapp.1994/95:So287 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att aktivt delta i EU:shandikappforskning och standardarbete samt verka för att EU:sterminal- och upphandlingsdirektiv modifieras vad avsertelefonautomater och handikapphjälpmedel.1994/95:So291 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att samhället snabbare skallkunna tillgodogöra sig nya forskningsresultat ochspecialpedagogiska kunskaper om den autistiska handikappgruppen.1994/95:So294 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en genomförandeplan avHandikapputredningens förslag,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslag till nylagstiftning om arbetslivets tillgänglighet förfunktionshindrade.1994/95:So489 av m.fl. (v) vari yrkas19. att hos regeringen begär förslag om att gesysselsättningsgaranti till psykiskt handikappade enligt vad imotionen anförts om behovet av sysselsättning för denna grupp.1994/95:K216 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag till en lag omarbetslivets tillgänglighet för funktionshindrade,6. att hos regeringen begär förslag till införandetav sanktioner i vid diskriminering avfunktionshindrade i näringsverksamhet,8. att beslutar att vid finansieringen av dessaåtgärder skall ansvarsfinansieringsprincipen tillämpas.1994/95:A289 av och () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en lag om arbetslivetstillgänglighet och att främjandelagen i avvaktan på detta skallgälla.Ärendets beredning i riksdagenBiträdande statssekreterare ,, och , minister för socialafrågor vid ständiga representation i , ochytterligare några tjänstemän från Socialdepartementetinformerade utskottet om EU-arbetet bl.a. inom handikappområdetvid ett sammanträde den 29 mars 1995.Handikappombudsmannen och Handikappförbundens samarbetsorganhar vid sammanträde med utskottet lämnat synpunkter. Utgångspunkter för handikappolitikenI motion So210 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om utgångspunkternaför handikappolitiken (yrkande 1). Motionärerna anser attsamhällets insatser för människors välfärd skall prioriteras fördem som har det svårast. De svagaste, inte de röststarkaste,skall stå i centrum för välfärdspolitiken. Stödet till fysisktoch psykiskt handikappade skall vara mångsidigt och anpassastill de handikappades förutsättningar. Det skall ge dehandikappade valfrihet och goda möjligheter att påverka sinsituation, t.ex. genom att de själva får fatta beslut om attanställa vårdpersonal och välja organisationsformer. Vidarepekas på vikten av att den yttre och inre miljön anpassas, atthjälpmedel utnyttjas effektivt och att de handikappade så långtdet är möjligt får arbeta på den reguljära arbetsmarknaden. Detoffentliga måste, enligt motionärerna, ta ett särskilt ansvarför gravt handikappade. Motionärerna anser att frivilligtsocialt arbete med handikappade skall uppmuntras och stödjas.Medmänniskors personliga engagemang gör den handikappades livrikare och ökar hans trygghet, heter det. Det offentligasinsatser får aldrig bli en ersättning för medmänskligtengagemang enligt motionärerna.I motion So224 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dubbelhandikappade och svårtutvecklingsstörda (yrkande 4). De dubbelhandikappade ochsvårt utvecklingsstörda som är vårt samhälles allra svagaste ochmest utsatta grupper skall uppmärksammas speciellt, anförs det.I budgetpropositionen anförs att utgångspunkten förhandikappolitiken är uppfattningen om alla människors lika värdeoch lika rätt. Innebörden av detta är att personer medfunktionshinder skall beredas möjligheter att som andra vara medi samhällsgemenskapen och delta i olika aktiviteter, heter det.Strävan är att personer med funktionshinder -- precis som andramedborgare -- skall ges möjligheter att få god utbildning, haett förvärvsarbete och ett tryggt och värdigt boende, delta iolika fritids- och kulturaktiviteter osv. Målet förhandikappolitiken är att uppnå full delaktighet och jämlikhet.Staten, kommunerna och landstingen är ytterst ansvariga för attde handikappolitiska målen förverkligas enligt propositionen.Under senare årtionden har levnadsvillkoren för personer medfunktionshinder successivt förbättrats. En grundläggandeförutsättning för detta har, enligt propositionen, varitutvecklingen av en generell välfärdspolitik. Den generellavälfärdspolitiken, i kombination med särskilt riktadehandikappolitiska insatser och åtgärder för en ökadtillgänglighet, kommer även fortsättningsvis att utgöragrundstenarna i handikappolitiken enligt propositionen.I propositionen framhålls att tyngdpunkten i senare årsreforminsatser inom handikappområdet har legat på att förbättraoch utveckla det individuella stödet till personer medfunktionshinder. måste även frågor omtillgängligheten i miljöer och olika verksamheter ges ökaduppmärksamhet, heter det. Regeringen har därför i åretsregeringsförklaring uttalat att åtgärder skall vidtas för attöka tillgängligheten för funktionshindrade personer. De förslagsom lämnades i slutbetänkande Ett samhälleför alla (SOU 1992:52) är en viktig utgångspunkt för regeringeni detta arbete, anförs det.Utskottets bedömningUtgångspunkten för handikappolitiken är, enligt utskottet,alla människors lika värde och lika rätt. Utskottet delarinställningen i budgetpropositionen att en generellvälfärdspolitik, särskilt inriktade handikappinsatser ochåtgärder för att uppnå ökad tillgänglighet i samhället ävenfortsättningsvis skall utgöra grundstenarna i handikappolitiken.Tyngdpunkten i de senaste årens reforminsatser har legat på attförbättra och utveckla det individuella stödet till personer medfunktionshinder. Den funktionshindrade har härvid givits stortinflytande över utformningen av insatserna. Utskottet delarvidare regeringens uppfattning att ökad uppmärksamhet nu måsteägnas åt frågor om olika miljöers och verksamheterstillgänglighet för funktionshindrade. Handikapputredningensslutbetänkande utgör härvid ett viktigt underlag i det fortsattaarbetet. Motionerna So210 (m) yrkande 1 och So224 (mp) yrkande 4avstyrks.Handikapputredningens slutbetänkandeI åtta motioner förs fram olika förslag beträffandeHandikapputredningens slutbetänkande.I motion So236 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om uppföljning avHandikapputredningens slutbetänkande. Motionärerna framhålleratt det är utomordentligt viktigt att regeringen omedelbartinleder uppföljningen av slutbetänkande,att en plan för uppföljning upprättas och att beslut fattas inomregeringen om hur arbetet skall samordnas. förslag skall ansvaret förtillgängligheten i samhället normaliseras. Den som har ansvaretför ett utbud, en verksamhet eller en aktivitet som vänder sigtill allmänheten, skall också ha ansvaret för att verksamhetenblir tillgänglig. Även kostnaderna för tillgänglighetsåtgärdernabör normaliseras och täckas inom budgeten för den aktuellaverksamheten. Utredningen tar också upp frågan om hur samhälletbör se på underlåtenhet att vidta nödvändigatillgänglighetsåtgärder och föreslår en allmänt inriktad lag motolaga diskriminering på handikappområdet.I motion So258 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagstiftning mot diskriminering av personermed funktionshinder. Motionärerna anför att målet om fulldelaktighet bara kan nås genom en lagstiftning motdiskriminering av personer med funktionshinder. En lagstiftningskulle tvinga den som driver service eller verksamhet som vändersig till allmänheten att göra denna tillgänglig även förpersoner med funktionshinder. Lagstiftningen bör också, enligtmotionärerna, föreskriva tillämpning av ansvars- ochfinansieringsprincipen, dvs. kostnaderna för att göra enverksamhet tillgänglig skall läggas på hela den aktuellaverksamheten.I motion A289 av och (båda s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en lag om arbetslivetstillgänglighet och att främjandelagen i avvaktan på detta skallgälla (yrkande 5). Motionärerna anför attHandikapputredningen i sitt slutbetänkande föreslog en lag motdiskriminering av funktionshindrade i arbetslivet. Denna lagbehövs, enligt motionärerna, för att inte attityden tillfunktionshindrades rätt till arbete skall hårdna. Motionärernaanför att lagen om anställningsfrämjande åtgärder är föremål föröversyn och att arbetsrättsutredningens slutbetänkande kanförmodas innehålla förslag på att främjandelagen urholkas. Dettakan leda till att främjandelagens andemening försvinner och attdet i sin tur leder till ökad utslagning av funktionshindradefrån arbetsmarknaden.I motion So210 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär utredning om erfarenheterna avden amerikanska Americans with Disabilities Act () (yrkande6). berörde i sitt slutbetänkande denamerikanska lagstiftningen, men någon analys gjordes inte då detvar för tidigt att analysera effekterna av lagen. Lagen trädde ikraft . Motionärerna pekar på att det nu gått ettantal år och att detta gör att det finns anledning att se påeffekterna. Även inrättandet av en ()motiverar detta, då HO har delvis samma uppgift som , dvs.att bevaka att handikappade inte diskrimineras.I motionen yrkas vidare att hos regeringen begärutredning om ansvars- och finansieringsprincipen (yrkande7). Motionärerna anser att ansvars- och finansieringsprincipenbör studeras i detalj.I motion So294 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en genomförandeplan förHandikapputredningens förslag (yrkande 2). Motionärernaframhåller att finns LSS-lagen och att detnu är dags för nästa steg: att genomföra Handikapputredningensförslag om generella insatser i syfte att göra samhällets olikasektorer tillgängliga för alla. förslagbygger på att varje sektor i samhället, privat som offentlig,får ansvar enligt lag för att sektorns utbud av serviceoch/eller tjänster blir tillgängliga för funktionshindrade påett likvärdigt sätt som för andra invånare. Motionärerna anseratt ett allmänt förbud mot diskriminering av funktionshindradebör införas i grundlagen. Detta skulle innebära attfunktionshindrade inte får missgynnas i lag eller annanföreskrift. Regeringen måste ta ett helhetsgrepp och utarbeta enplan för genomförandet både av lagförslagen och övriga förslagi slutbetänkande.I motionen yrkas även att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omHandikapputredningens förslag till ny lagstiftning omarbetslivets tillgänglighet för funktionshindrade (yrkande10). Motionärerna framhåller att det är angeläget att öppnavägar till arbetslivet för människor med funktionshinder för attuppnå målet om full delaktighet och jämlikhet. I dagens uniktsvåra arbetsmarknadsläge är det av särskilt stor betydelse attHandikapputredningens förslag om en ny lagstiftning omarbetslivets tillgänglighet för funktionshindrade fullföljs.I motion So222 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslag (yrkande1).Motionärerna pekar på att individinriktadedel -- lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade --genomförts av den borgerliga regeringen. återstårHandikapputredningens slutbetänkande som innehåller en radsamhällsinriktade förslag, vilka syftar till att göra samhällettillgängligt för människor med funktionshinder. Förslagengrundar sig på den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen,vilket innebär att det inte är samhället som skall stå för allahandikappanpassningskostnader. Motionärerna anser att regeringenmåste återkomma till med en redovisning av vadregeringen avser att göra med förslag.I motion K216 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till en lag omarbetslivets tillgänglighet för funktionshindrade (yrkande2) och införandet av sanktioner i viddiskriminering av funktionshindrade i näringsverksamhet(yrkande 6). Vidare yrkas att beslutar att vidfinansieringen av förslag skallansvarsfinansieringsprincipen tillämpas (yrkande 8).Motionärerna anför att många unga människor går direkt frånskola till förtidspension och aldrig får en verklig möjlighetatt komma in i samhället. visade attarbetslösheten bland personer med omfattande funktionshinder varså hög som 60--. SCB har visat liknande siffror.Motionärerna anser att datoriseringen av arbetslivet och enalltmer förfinad teknik som gör datorerna tillgängliga somhjälpmedel och instrument för funktionshindrade borde ha letttill att fler kunnat beredas arbete. Detta har inte skett trotsframgångsrika projekt. Arbetsgivarna väljer att anställapersoner utan funktionshinder, anförs det. Samhället bidrar tilldiskrimineringen genom att kostnaderna för anpassningsåtgärderoch arbetshjälpmedel i allt större utsträckning lagts påenskilda arbetsgivare. Det finns inte heller något krav på attarbetslokaler skall vara tillgängliga, vilket i hög gradpåverkar funktionshindrades möjligheter att komma in iarbetslivet.Tillgängligheten i butiker, restauranger, biografer m.m. visarsamma problem. Neurologiskt gjorde förca en inventering i kommun och fann att14 % av sådan verksamhet var tillgänglig för rullstolsbundna.Betydligt mer än hälften av återstoden skulle kunna görastillgänglig med tämligen små och enkla medel. Det finns intekrav på att det skall ske, därför sker det inte. Motionärernaframhåller vidare att funktionshindrade i vissa fall avvisasfrån restauranger och andra verksamheter på grund avfunktionshindret. Detta är inte värdigt ett civiliseratsamhälle, anför motionärerna.I motion So245 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omattitydförändringar gentemot personer med funktionshinder(yrkande 3). Motionären anför att funktionshindradediskrimineras på grund av sitt handikapp. Statistiken visar att80 % av unga handikappade är utan arbete oavsett vilkenkonjunktur som råder. Det behövs därför ett aktivt arbete medattitydförändringar för att ge handikappade samma möjlighetersom andra, anför motionären. Arbetet måste också kompletterasmed en antidiskrimineringslag.Handikapputredningen anför i sitt slutbetänkande Ettsamhälle för alla (SOU 1992:52) att satsningar måste göras föratt utveckla och säkerställa en generell tillgänglighet och etttydligt ansvarstagande inom varje samhällsområde för frågor somrör funktionshindrade. Sammanfattningsvis vill utredningen genomsina förslag stärka funktionshindrades ställning i samhälletgenomtydlig markering av ansvaret inom varje samhällsområde förfrågor som rör funktionshindradelagstiftning och uppföljning/utvärdering av dess effekterekonomiska styrmedelattitydpåverkande insatserkunskapsutveckling, kunskapsspridning, kunskapsbankerNär det gäller styrande och stimulerande anställningsfrämjandeåtgärder analyseras i utredningen alternativa former somlönesubventioner, kvotsystem och andra ekonomiska incitament förarbetsgivare. föreslår bl.a. en helt nylagstiftning om arbetslivets tillgänglighet för människor medfunktionsnedsättningar. Enligt förslaget skall lagen ställa kravpå arbetsgivare att vidta såväl generella som individuellaåtgärder för att främja anställnings- och arbetsmöjligheter förpersoner med funktionshinder. Lagen skall även fastställa attarbetsgivare inte får missgynna en arbetstagare ellerarbetssökande på grund av dennes funktionshinder. Lagen skallses som en pluslag i förhållande till befintlig arbetsrättsliglagstiftning. Vidare framhålls att ekonomisk kompensation förmerkostnader vid tillgänglighetsskapande åtgärder börfinansieras inom sektorn som helhet via exempelvisarbetsgivaravgiften. Kortsiktigt föreslås bidrag viastatsbudgeten.Utredningen konstaterar att det inte finnsnågra lagbestämmelser som skyddar funktionshindrade motdiskriminering i näringsverksamhet. Utredningen föreslår därförett skydd mot diskriminering av funktionshindrade genom att detinförs en möjlighet att väcka allmänt åtal i de fall en persondiskrimineras på grund av funktionshinder. Bestämmelsen föreslåsinföras som tillägg till stadgan om olaga diskriminering ibrottsbalken (16 kap. 9 §).Inom förbereds enligt uppgift direktivtill en utredning om hur tillgängligheten till arbetslivet förfunktionshindrade bäst främjas. Utredningen, som skall arbetasnabbt, skall bl.a. överväga hur en lagstiftning inom områdetskulle fungera. Härvid skall tas till vara erfarenheter från USAvad gäller Americans with Disabilities Act och det arbete sompågår med liknande lagstiftning i andra länder, t.ex.Storbritannien.Vidare pågår ett arbete med förslag till ändringar i plan- ochbygglagen för att öka tillgängligheten för funktionshindradetill offentliga lokaler och allmänna platser. En lagrådsremisshar avlämnats om ändringar i , varvidäven tillgängligheten för funktionshindrade behandlas.I budgetpropositionen bilaga 7 konstateras att det ansvarsom tidigare hade i form av s.k. särskilda åtagandenpå bl.a. handikappområdet efter bolagiseringen inte åvilar TeliaAB. Regeringen har dock erfarit att har för avsikt attarbeta för att äldre och funktionshindrade skall erbjudas bratelekommunikationer även i fortsättningen. kommer dockatt ha en ny inriktning på arbetet med dessa frågor. Varjeaffärsenhet skall integrera handikappfrågorna i sin verksamhetoch således ansvara för att kunder med speciella behov tas med iverksamheten. kommer vidare att centralt hållaregelbundna kontakter på informationsnivå med berördakonsumentgrupper samt ha en central handikappfunktion inomDivision Teletjänster för fortsatt samordning av verksamheten.Utskottets bedömningUtskottet anser att samhällets tillgänglighet förfunktionshindrade måste förbättras. Härvid bör ansvars- ochfinansieringsprincipen slås fast. Arbete pågår nu inomregeringskansliet med dessa frågor. En lagrådsremiss har avlämnats omändringar i , varvid även tillgänglighetenför funktionshindrade behandlas. Direktiv håller på attutarbetas till en utredning om hur tillgängligheten tillarbetslivet för funktionshindrade bäst kan främjas, varvid ävenerfarenheterna från och andra länder skall tas till vara.Inom teleområdet har påtagit sig ansvar för att äldreoch funktionshindrade även i fortsättningen skall erbjudas bratelekommunikationer.Utskottet anser att det pågående arbetet bör avvaktas innanutskottet tar något initiativ i denna fråga. Motionerna So210(m) yrkandena 6 och 7, So222 (fp) yrkande 1, So236 (s), So245(kds) yrkande 3, So258 (s), So294 (c) yrkandena 2 och 10, K216(v) yrkandena 2, 6 och 8 och A289 (s) yrkande 5 är i huvudsaktillgodosedda och avstyrks.Integrerat högkostnadsskyddI motion So245 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjlighet till integrerat högkostnadsskyddför personer med handikapp (yrkande 2). Motionären anser attden enskilde inte skall behöva ha merkostnader på grund av sittfunktionshinder. Restriktivitet bör gälla vid uttagande avavgifter. Ett rimligt system vore, enligt motionären, att införaett integrerat högkostnadsskydd för kommunernas och landstingenstjänster till funktionshindrade. Detta skulle avsevärt förbättraför personer med stora service- och stödbehov som drabbas avhöga avgiftsuttag. Motionären hänvisar till den studie avfunktionshindrade personers socioekonomiska situation somutförts av medicinsk teknologi (CMT)vid på uppdrag av Handikapputredningenoch som visar på betydande merutgifter för människor medfunktionshinder.Avgiftsutredningen har avlämnat betänkandetAvgifter inom handikappområdet (SOU 1995:35). Utredningenhar haft i uppdrag att göra en översyn av de olikaavgiftssystemen inom handikappområdet.Avgiftsutredningen anser att ett integrerat högkostnadsskyddmellan huvudmän är både teoretiskt och praktiskt svårt attgenomföra om utgångspunkten tas i nuvarande system för avgifter.Teoretiskt är detta svårt eftersom systemen är alldeles förolika.