bet · GJ01UbU3 · 1995-12-07 00:00:00 — Utskottetdelar motionärernas uppfattning omvikten av att lärarna genom sinutbildning får gedigna kunskaper om deproblem som rör elever med särskildaläs- och skrivsvårigheter. Utskottetvill peka på vikten av att tidigaåtgärder sätts in. Ett barn med läs-och skrivsvårigheter hamnar tidigt iunderläge i skolarbetet,självförtroendet sviktar ochskolarbetet känns som en plåga. Det ärdärför särskilt viktigt attförskollärare och lärare för detidigare årskurserna i gesutbildning om läs- ochskrivsvårigheter. Det är ocksåangeläget att det i skolorna finnstillräckligt med speciallärare för deelever som har behov av särskildexpertis inom området. Många lärare -förskollärare, klasslärare ochspeciallärare - har intetillräcklig kunskap om dyslexi ochmetodik för dyslexibehandling.Utskottet vill betona vikten av attlärarna både inom förskolan och skolansnarast fortbildas inom detta område.Utbildning och fortbildning i läs- ochskrivsvårigheter bör enligt utskottetprioriteras både nationellt och lokalt.Regeringen bör uppdra åt ochHögskoleverket att vidta de åtgärdersom är erforderliga. Utskottet utgårfrån att kommunerna tar sitt ansvar ochprioriterar denna form av fortbildningför förskollärare och lärare ikommunen. Vad utskottet nu har anförtbör med bifall tillmotionerna 1994/95:Ub350 yrkande 2,1994/95:Ub357 yrkande 1, 1994/95:Ub374yrkande 1 och 1994/95:Ub905 yrkandena 5och 6 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 23 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:23. beträffande utbildning ochfortbildning av lärare om dyslexiatt med bifall tillmotionerna 1994/95:Ub350 yrkande 2,1994/95:Ub357 yrkande 1,1994/95:Ub374 yrkande 1 och1994/95:Ub905 yrkandena 5 och 6 somsin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört,4. Skolmåltidsavgifter (mom. 24)(), (),(), (),(), IngerDavidson (kds) och ()anserdels att den del av utskottetsyttrande på s. 26 som börjar med Utskottet har och slutar med tillkänna bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att samtligakommuner anordnar friaskolmåltider för elever,trots att detta inte är obligatoriskt.Även när det gäller gymnasieskolanselever erbjuder en överväldigandemajoritet av kommunerna friaskolmåltider. Det framgår också av denovan redovisade enkäten att flerakommuner som tog ut avgift harslutat med detta . uppfattning är frågan omavgifter på skolmåltider en fråga somäven fortsättningsvis bör avgöras avkommunerna själva. En lagstiftning omfria skolmåltider skulle gå stick istäv mot den decentralisering avansvaret för skolan som riksdagenbeslutat om. Utskottet är således inteberett att förorda lagstiftning om friaskolmåltider. Med hänvisning till vadutskottet anfört bör avslåmotionerna 1994/95:Ub336 och1994/95:Ub364 yrkande 1.dels att moment 24 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:24. beträffandeskolmåltidsavgifteratt avslår motionerna1994/95:Ub336 och 1994/95: Ub364yrkande 1.5. Information om skolväsendetstillsyns-, uppföljnings- ochutvärderingsarbete (mom. 28), , ochHans Hjortzberg-Nordlund (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 28 som börjar med Utskottetdelar och på s. 29 slutar med skallavslås bort ha följande lydelse:Det nya styrsystemet för skolväsendet,där staten anger de nationella målenoch ramarna för verksamheten, medankommunerna och andra huvudmän haransvar för genomförandet av denationella målen, innebär enligtutskottets mening att stor vikt måsteläggas vid uppföljning, utvärdering ochtillsyn. Den målstyrda skolan bygger påatt lokala och nationella mål skallvara väl kända för elever, lärare ochandra berörda. Utskottet vill ocksåpeka på vikten av att stor öppenhetråder när det gäller den uppföljning,utvärdering och tillsyn som utövas.Utskottet delar motionärernasuppfattning om vikten av en bred ochsaklig debatt om olika frågor inomskolan. Det ligger i skolväsendetsintresse att resultat från uppföljningoch utvärdering som rör exempelvis enskola eller en årskurs offentliggörsför en saklig debatt om såväl olikaskolor som skolväsendets kvalitet. nu har anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1994/95:Ub339yrkande 1 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 28 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:28. beträffande information omskolväsendets tillsyns-,uppföljnings- ochutvärderingsarbeteatt med bifall tillmotion 1994/95:Ub339 yrkande 1 somsin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört.6. Kommunernas uppföljnings- ochutvärderingsansvar (mom. 29)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 29 som börjar med Utskottetkonstaterar och slutar med yrkande 8 bort ha följande lydelse:Utskottet anser det angeläget att denkommunala egenkontrollen avverksamheten i skolorna ökar. Det ärväsentligt att kommunerna vet vad somfungerar bra och vad som skulle kunnabli bättre i de olika skolorna.Utskottet har erfarit att vissakommuner för detta ändamål har inrättatkommunala skolinspektörer. Inrättandetav kommunala tjänster är en rentkommunal angelägenhet. Utskottet villemellertid som sin mening framhålla attkommunala skolinspektörer är enbetydelsefull satsning inom skolområdetsom borde prövas i fler kommuner.Utskottet anser det vidare logiskt attkommunerna därvid tar ett helhetsansvarför all den skolverksamhet som bedrivsinom kommunen, således för bådekommunala och fristående skolor.Regeringen bör uppdra åt atttillsammans med kommunerna verka för enordning med kommunala skolinspektörer ienlighet med yrkande 8 i motion1994/95:Ub315. Vad utskottet nu haranfört bör med bifall tillmotion 1994/95:Ub315 yrkande 8 och medanledning av motion 1994/95:Ub339yrkande 6 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 29 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:29. beträffande kommunernasuppföljnings- ochutvärderingsansvaratt med bifall tillmotion 1994/95:Ub315 yrkande 8 ochmed anledning av motion1994/95:Ub339 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört.7. Regler för läsårsindelning (mom. 31)(), (), UlfMelin (m), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 30 som börjar med Regleringenav och på s. 31 slutar med avslåmotionerna bort ha följande lydelse:En betydande minskning av den statligaregleringen av skolväsendet har skettunder senare år. Det finns dockfortfarande vissa områden, t. ex.innebörden av begreppet läsår, somenligt utskottets mening är alltfördetaljreglerade. En avreglering avläsåret skulle underlätta samverkanöver kommungränserna och skapa utrymmeför ett bättre resursutnyttjande ikommunerna. Utskottet delar således desynpunkter som framförts i motionerna.Regeringen bör enligt utskottets meningta initiativ till en avreglering avföreskrifterna om läsåret. Utskottetvill i sammanhanget peka på att dettainte bör innebära några förändringar avden garanterade undervisningstiden föreleverna. Vad utskottet nu har anförtbör med bifall tillmotionerna 1994/95:Ub365 och1994/95:Ub369 yrkande 4 som sin meningge regeringen till känna.dels att moment 31 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:31. beträffande regler förläsårsindelningatt med bifall tillmotionerna 1994/95:Ub365 och1994/95:Ub369 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört.8. Skolledarutbildning (mom. 32), , ochHans Hjortzberg-Nordlund (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 31 som börjar med Utskottetvill och slutar med yrkande 8 bortha följande lydelse:Utskottet vill med anledning avmotionerna anföra följande. Denförändrade styrningen av skolan innebärinte bara en förändradansvarsfördelning mellan stat ochkommun utan även en annorlundaledningsfunktion i skolan. Inte minstnär de gäller de nya läroplanerna harrektors roll när det gäller attförverkliga en nationellt likvärdig ochkvalitativt högtstående skolamarkerats. Det åligger rektor attansvara för den pedagogiska ledningenav verksamheten vid skolan. Skolornahar numera stora möjligheter att göraegna pedagogiska bedömningar ochprioritera skolans resurser.Fortbildning av skolans personal är iförsta hand en uppgift.Utskottet anser emellertid att det ärett intresse för staten att erbjudautbildning för skolledare, eftersom dehar ett särskilt ansvar att ledaarbetet enligt de nationella målen ochriktlinjerna. Enligt utskottets meningfinns därför skäl för staten attanordna en ny kvalificeradledarskapsutbildning som skall vara enpåbyggnadsutbildning på den nuvarandestatliga rektorsutbildningen.Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag till en sådankvalificerad ledarskapsutbildning.Utskottet delar således den uppfattningsom framförts i motion 1994/95:Ub901yrkande 13. bör därför medbifall till motion 1994/95:Ub901yrkande 13 och med avslag på motion1994/95:Ub693 yrkande 8 som sin meningge regeringen till känna vad utskottethar anfört.dels att moment 32 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:32. beträffandeskolledarutbildningatt med bifall tillmotion 1994/95:Ub901 yrkande 13 ochmed avslag på motion 1994/95:Ub693yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottethar anfört.9. Ansvaret för förskolan ochfritidsverksamheten (mom. 34)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 33 som börjar med Utskottetvill och slutar med yrkandena 4 och9 bort ha följande lydelse:Utskottet vill peka på attverksamheten i förskolan för sexåringaroch den förberedande verksamheten förfemåringar som skall börja skolan ålder är en viktig del avförskolan. Förskolans pedagogiskaverksamhet har på ett annat sätt äntidigare siktet inställt påfortsättningen i skolan. Förskolan ärdärmed en integrerad del iutbildningssystemet. Genom attförskolan numera har en så tydligpedagogisk profil bör enligt utskottetsmening kommunerna utarbeta en särskildförskoleplan för denna verksamhet. Ensådan förskoleplan skulle kunna ingå iden skolplan kommunerna är skyldiga attutarbeta för skolväsendet. mening bör därvidha det övergripande ansvaret och bl.a.ge kommunerna vägledning i vad enförskoleplan skall innehålla.Skolverket bör också ha detövergripande ansvaret för tillsynen avförskolans pedagogiska verksamhet.Utskottet vill också framhålla attfritidsverksamheten har stora ochviktiga uppgifter i samarbetet medskolan. Fritidspedagogernas verksamhetär på många skolor integrerade iklassrumsarbetet. Det är viktigt attkommunerna inte av besparingsskäl göravkall på kvalitetskraven förfritidsverksamheten. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att tillsynenvad avser skolans fritidsverksamhet ärilla organiserad. Enligt utskottet börSkolverket ges i uppdrag att ansvaraför tillsynen vad gäller en skolasfritidsverksamhet.Mot bakgrund av vad utskottet nu haranfört bör regeringen återkomma tillriksdagen med erforderliga förslag tilländringar i nuvarande lagstiftning.Utskottet föreslår att medbifall till motion 1994/95:Ub905yrkandena 4 och 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet haranfört.dels att moment 34 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:34. beträffande ansvaret förförskolan och fritidsverksamhetenatt med bifall tillmotion 1994/95:Ub905 yrkandena 4och 9 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet haranfört.Särskilt yttrandeSkolans arbetsmiljö m.m. (mom. 26, 27och 30)()anför:Skolan och dess lokaler är, vilket oftaglöms bort, en arbetsplats för elevernaunder , oftast . Skolanskall enligt vår uppfattning erbjudasåväl en bra utbildning som en braarbets- och psykosocial miljö. I dagensskola är situationen ofta en heltannan. Stress, dålig arbetsmiljö,minskat antal lärarledda timmar, knapparesurser, segregering m.m. ärvardagsmat. Dessa faktorer skulleantagligen inte accepteras på enarbetsplats för vuxna. Ungdomarsarbetsdag är dessutom ofta längre änvuxnas.I många kommuner utnyttjas skolanslokaler även under kvällstid för t.ex.komvux, föreningsliv och studieförbund.Vi ser positivt på detta. Mångakommuner har också startatfritidsverksamhet och liknande iskolans lokaler. Vi anser att mycketpositivt kan komma ut av ett sådantsamarbete. Vi anser också att skolansbibliotek bör vara åtkomligt föreleverna även efter skoltid, för t.ex.läxläsning. Vi vill framhålla attsambruk vad gäller lokaler inte främstskall ses som ett sätt att spara pengarutan som en möjlighet att åstadkomma enpositiv samverkan mellan olikakommunala aktiviteter.Vi vill också peka på den dramatiskaökningen som har skett av astma ochallergisjukdomar. Den främsta orsakentill problemen är dålig inomhusmiljö.Täta hus, dålig ventilation,allergiframkallande husdjur, rökning,dålig städning, sjuka hus med fukt ochhälsovådliga byggmaterial etc.Astma/allergier är en av Sverigesstörsta folksjukdomar. Vi anser därföratt måste agera kraftfulltoch vidta ytterligare åtgärder för attvända utvecklingen. Inom skolans områdebör enligt vår uppfattning bl.a.skolhälsovården stödjas så att deneffektivare kan bidra till attförebygga uppkomsten av astma/allergihos skolbarnen.InnehållsförteckningSammanfattning 1Motionerna 1Utskottet 8Läroplans-, kursplane- ochtimplanefrågor 8Vissa allmänna frågor 8Kurs- och timplanefrågor 15Dyslexi 23Avgifter för skolmåltider 26Skolans fysiska miljö m.m. 26Övriga frågor 28Uppföljning och utvärdering 28Skolhälsovård 29Läsåret 30Skolledarutbildning 31Landstingens gymnasieutbildning 31Ansvaret för förskolan m.m. 32Läromedel för funktionshindrade 33Hemställan 34Reservationer 371. Uppföljning och utvärdering avpraktisk-estetiska ämnen ochblockämnen (mom. 1) 372. Etikfrågor i undervisningen (mom.3) 373. Utbildning och fortbildning avlärare om dyslexi (mom. 23) 384. Skolmåltidsavgifter (mom. 24) 395. Information om skolväsendetstillsyns-, uppföljnings- ochutvärderingsarbete (mom. 28) 396. Kommunernas uppföljnings- ochutvärderingsansvar (mom. 29) 407. Regler för läsårsindelning (mom.31) 418. Skolledarutbildning (mom. 32) 419. Ansvaret för förskolan ochfritidsverksamheten (mom. 34) 42Särskilt yttrande 43Skolans arbetsmiljö m.m. (mom. 26, 27och 30) 43Gotab, 1995