bet · GI01AU15 · 1995-05-19 00:00:00 — 24 (mp, kds)21. beträffande pendlingsstödatt med bifall till proposition 1994/95:218 imotsvarande del samt med avslag på motionerna 1994/95:A52yrkande 11, 1994/95:A54 yrkande 3 i motsvarande del och1994/95:A56 yrkande 14 i motsvarande del godkänner vad ipropositionen förordas om pendlingsstöd,res. 25 (m, mp, kds)22. beträffande utbildningsvikariatatt med bifall till proposition 1994/95:218 imotsvarande del samt med avslag på motion 1994/95:A52yrkande 12 bemyndigar regeringen att besluta om vad ipropositionen förordas om utbildningsvikariat försmåföretag,res. 26 (m)23. beträffande kommunernas ansvar för ungdomaratt med anledning av proposition 1994/95:218 imotsvarande delar samt med avslag på motionerna1994/95:A52 yrkandena 7 och 8, 1994/95:A55 yrkandena 15och 16 samt 1994/95:Fi40 yrkande 18dels antar de genom propositionen framlagdaförslagen tilllag om kommuners ansvar för ungdomar,lag om fortsatt giltighet av lagen (1992:322) omungdomspraktikanter,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 27 (m)res. 28 (v)24. beträffande datortekatt med bifall till proposition 1994/95:218 imotsvarande del samt med avslag på motionerna 1994/95:A55yrkande 17 och 1994/95:A56 yrkandena 15 och 16 godkännervad i propositionen förordas om datortek,res. 29 (m)res. 30 (v)25. beträffande särskilda åtgärder för regional utvecklingoch tillväxtatt med anledning av proposition 1994/95:218 imotsvarande del och motionerna 1994/95:A413 yrkande 2 och1994/95:A444 yrkande 3 samt med avslag på motionerna1994/95:A52 yrkande 3 och 1994/95:A55 yrkande 11dels godkänner att högst underanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas försärskilda åtgärder för regional utveckling och tillväxtunder /96,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 31 (m)res. 32 (v)26. beträffande statsbidrag till rekryteringsstöd ochberedskapsarbete samt slopade bidrag m.m.att med bifall till proposition 1994/95:218 imotsvarande delar godkänner vad regeringen förordar omstatsbidrag till rekryteringsstöd och beredskapsarbetesamt om slopade bidrag m.m.,27. beträffande arbetsmarknadsutbildning m.m.att avslår motion 1994/95:A52 yrkandena 13,26, 28 och 29,res. 33 (m)28. beträffande personliga utbildningskontonatt avslår motion 1994/95:A52 yrkande 27,res. 34 (m, fp, kds)29. beträffande kompetensutvecklingsprogram m.m.att avslår motion 1994/95:A55 yrkandena 7 och18--20,res. 35 (v)30. beträffande utbildningsbidrag med lånedelatt avslår motionerna 1994/95:Fi32 yrkande 25och 1994/95:Fi35 yrkande 37,31. beträffande särskilt N/T-arvodeatt avslår motion 1994/95:A270 yrkande 2,32. beträffande otraditionella medel till verksamheten medAgenda 21att avslår motion 1994/95:A55 yrkande 8,res. 36 (v)33. beträffande anslag till arbetsmarknadspolitiskaåtgärderatt med bifall till proposition 1994/95:218 imotsvarande del och med avslag på motionerna 1994/95:A53yrkandena 17 och 18 och 1994/95:A55 yrkande 12 -- medändring av beslut (1994/95:AU11, rskr. 233) --till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för budgetåret1995/96 under tionde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på 34 ,res. 37 (fp)res. 38 (v)34. beträffande anslag till Europeiska socialfondenatt med bifall till proposition 1994/95:218 imotsvarande del till Europeiska socialfonden /96 under tionde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,35. beträffande utvidgning av målgruppen för lönebidragatt med bifall till proposition 1994/95:218 imotsvarande del och med avslag på motionerna 1994/95:A52yrkande 6, 1994/95:A53 yrkande 6 och 1994/95:A56 yrkande10 godkänner vad regeringen förordar om lönebidrag förarbetslösa som fyllt ,res. 39 (m)res. 40 (mp)36. beträffande sänkning av den högsta ersättningsnivån förlönebidragatt med bifall till proposition 1994/95:218 imotsvarande del och med avslag på motion 1994/95:A53yrkande 7 godkänner vad regeringen förordar om en högstabidragsnivå på av lönekostnaden för dem som börjaren anställning med lönebidrag efter ,res. 41 (fp)37. beträffande den högsta ersättningsnivån för lönebidraghos ideella organisationeratt avslår motion 1994/95:A55 yrkande 27,res. 42 (v)38. beträffande anslag till särskilda åtgärder förarbetshandikappadeatt med bifall till proposition 1994/95:218 imotsvarande del och med avslag på motion 1994/95:A55yrkande 28 -- med ändring av beslut(1994/95:AU12, rskr. 227) -- till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade för /96 under tiondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,res. 43 (v)39. beträffande engångsvis besparing på och anslagtill koncernenatt med bifall till proposition 1994/95:218 imotsvarande delar och med avslag på motionerna 1994/95:A53yrkandena 8 och 9, 1994/95:A54 yrkande 5, 1994/95:A55yrkandena 29 och 30 och 1994/95:Fi35 yrkande 17,dels godkänner vad regeringen förordar om enengångsvis besparing på för budgetåret1995/96,dels -- med ändring av beslut(1994/95:AU12, rskr. 227) -- till Bidrag till SamhallAktiebolag för /96 under tiondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på6 ,res. 44 (fp, kds)res. 45 (v)40. beträffande Arbetslivsfondenatt med bifall till proposition 1994/95:218 imotsvarande delardels bemyndigar regeringen att föra över återståendemedel från Arbetslivsfonden till statsbudgetensinkomsttitel,dels antar regeringens förslag till lag omupphävande av lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift.Stockholm den 19 maj 1995På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), ElverJonsson (fp), (), (), (), Per (), (), LailaBjurling (s), (), (), HansAndersson (v), (), (), DanEricsson (kds), (), () ochBertil (). Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets bedömning under rubrikenArbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med"Arbetsmarknadspolitiken i" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Utskottet ser med utomordentligt stort allvar påsysselsättningsutvecklingen. Enligt regeringens egna bedömningarkommer arbetslösheten att ligga kring 10 %.Det kräver emellertid såväl att regeringens åtgärder får maximaleffekt som att konjunkturutvecklingen förblir gynnsam. Bådadessa antaganden kan med fog ifrågasättas.Enligt utskottets mening är en arbetslöshet på den nivå somregeringen nu accepterar orimlig, mänskligt likaväl somekonomiskt. Utskottet finner det också anmärkningsvärt attregeringen i sin så kallade sysselsättningsproposition intelämnar några förslag som är ägnade att främja tillkomsten avriktiga arbeten i företagen. Det finns en uppenbar motsättningmellan det regeringen säger sig vilja åstadkomma framför alltnär det gäller tillväxt i företagen och de konkreta åtgärder manföreslår. Den politik som regeringen företräder är i praktikenen kapitulation inför arbetslöshetsproblemen.Enligt utskottets mening kommer inte arbetslösheten att kunnapressas ner till acceptabla nivåer med mindre än att en radförändringar utanför arbetsmarknadspolitiken genomförs.Framför allt gäller detta företagens skattebelastning ocharbetsmarknadslagstiftningen i bred bemärkelse. Vikten av attsådana insatser görs utan dröjsmål understryks av det faktum atttecken tyder på att konjunkturutvecklingen blir mindregynnsam än vad regeringen utgår från.I motion A52 av m.fl. (m) redovisas ettsjupunktsprogram för att förbättra förutsättningarna för flerariktiga jobb. Tyngdpunkten ligger på en betydande sänkning avskatten på arbete -- inte minst inom tjänstesektorn -- samt påen reformering av arbetsmarknadslagstiftningen i tre steg. Redanfrån bör enligt motionen en betydandeliberalisering av arbetsrätten ske.Utskottet delar de bedömningar som kommer till uttryck imotionen. Det behövs enligt utskottets mening en fokusering påvillkoren för företagandet, på möjligheterna till expansion ochtill nyetablering. Det sjupunktsprogram som redovisas finnerutskottet väl ägnat att skapa förutsättningar för den tillväxtsom krävs för att pressa tillbaka arbetslösheten.EU-medlemskapet skapar härutöver nya betingelser för ekonomiskutveckling och konkurrensförmåga.Regeringens föreställning om arbetsmarknadsinsatserna somavgörande för arbetslöshetsbekämpningen finner utskottetorealistisk. Det innebär inte att arbetsmarknadspolitiken äroviktig, men väl att den måste underordnas de tillväxtfrämjandeåtgärder som förespråkas i motionen. I detta sammanhang villutskottet, utöver vad som tidigare framhållits, understrykabetydelsen av en långsiktig kompetensuppbyggnad för att stärkaarbetskraftens och konkurrenskraft.I propositionen föreslår regeringen vissa förändringar avarbetsmarknadspolitiken. Utskottet instämmer i den bedömning avdessa förändringar som görs i motion A52. I vissa fall innebärförslagen ett senkommet -- men välkommet -- accepterande avinsatser som under innevarande avvisat. senare återkommer till har emellertid regeringensförslag om ett kommunalt ansvar för arbetslösa knappast berettspå ett sådant sätt att de fulla konsekvenserna av förslaget kanöverblickas. Den brist på analys som också tidigare präglatväsentliga delar av regeringens arbetsmarknadspolitik fullföljsdärmed dessvärre. Effekterna av regeringens förslag tillbyggsubventioner är överoptimistiskt bedömda. Förslaget -- sominte är ägnat att bidra till långsiktigt stabilaarbetstillfällen -- bör avvisas. Som framhålls i motion A52 ärdet väsentligt att arbetsmarknadsutbildningens effektivitetanalyseras. Det är av betydelse dels därför att väl avvägdautbildningsinsatser är väsentliga, dels därför att dagensarbetsmarknadsutbildning drar betydande kostnader.Utskottet vill sammanfattningsvis, och i likhet med fleramotioner, starkt framhålla vikten av insatser inom andra områdenför att få en rejäl uppgång i sysselsättningen och en kraftignedpressning av arbetslösheten. Sådana insatser innebär ocksåatt det kommer att krävas en arbetsmarknadspolitik som kan mötade nya krav som ställs på arbetskraften i form av utbildning ochåtgärder för kompetenshöjning. Nödvändigheten av effektivitetoch flexibilitet betonas av motionärerna, en uppfattning somdelas av utskottet som också starkt vill understryka vikten avgod kvalitet på de åtgärder som sätts in.Utskottet tillstyrker motion A52 (m) i berörda delar.Motionerna A53 (fp), A54 (kds), A55 (v) och A56 (mp) avstyrks iberörda delar.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktningatt med anledning av motion 1994/95:A52 yrkandena16--20, 22--24 och 30 samt med avslag på motionerna 1994/95:A53yrkandena 1, 3 och 4, 1994/95:A54 yrkande 1 i motsvarande del,1994/95:A55 yrkandena 1 och 2 samt 1994/95:A56 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets bedömning under rubrikenArbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "Sverigehåller" och som slutar med "i berörda delar" bort ha följandelydelse:En grundläggande tanke för utskottet är att arbetslöshetaldrig får vara ett medel i den ekonomiska politiken.Arbetslöshet är ett slöseri med resurser, mänskliga såväl somekonomiska. Däremot är arbetsmarknadspolitiken ett nödvändigtkomplement till den ekonomiska politiken.Som framhålls i motion A53 (fp) går arbetslösheten attnedbringa med en samlad politik för tillväxt, kombinerad med enoffensiv arbetsmarknadspolitik. Om arbetslösheten skall kunnaminska behöver sysselsättningen öka i andra sektorer än inom dentraditionella industrisektorn. Sysselsättningen inom den sektornkommer aldrig att kunna återställas till nivåer som vi är vanavid. Det beror i sin tur på flera orsaker. Bl.a.effektiviseringar och rationaliseringar har medfört att det intelängre behövs så många människor inom den sektorn.Det som behövs framöver handlar om framväxt av nya företagsamt expansion av de små och medelstora företagen. Framför alltär det tjänste- och servicesektorn som måste stå för ökningen avantalet jobb. En framsynt näringspolitik är således av storvikt för att åstadkomma den sysselsättning som vi alla strävarefter.En annan viktig faktor i sammanhanget är enligt utskottetsuppfattning utbildning och kompetensutveckling.Strukturomvandlingen i näringslivet ställer långtgående krav påarbetskraftens kompetens. Det handlar om breda såväl somspecialiserade kunskaper och färdigheter, men framför allt omatt kunna inhämta nya kunskaper när villkoren ändras ochtekniken utvecklas. Arbetsmarknadspolitiken måste läggas om ochinriktas på den arbetsmarknad vi ser växa fram.Särkild uppmärksamhet måste ägnas de långtidsarbetslösa,invandrare och funktionshindrade samt också de medelålders ochäldre på arbetsmarknaden. Arbetslinjen måste gälla även dessagrupper.Utskottet är berett att acceptera förslaget om tillfälligpersonalförstärkning. Den ökade friheten bör dock hanterasvarsamt. Förstärkningarna skall riktas mot de grupper som hardet svårast på arbetsmarknaden. Utskottet är vidare positivttill att åtgärdsmedlen används på ett så fritt sätt som möjligt.Samtidigt är det viktigt att medlen används bra och effektivt.Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärden viktigaste uppgiften att skapa förutsättningar förnäringslivet att expandera. Dessvärre har regeringen inteinriktat sin politik på att främja tillväxt och fler jobb inäringslivet. Hinder för företagande, särskilt för de små ochmedelstora företagen måste undanröjas. Det är som sagts idessa företag som sysselsättningsökningen måste komma. Först dåkan arbetslösheten med framgång pressas tillbaka.Vad utskottet anfört med anledning av motion A53 i berörd delbör ges regeringen till känna. Övriga motionsförslag avstyrks iden mån de inte blivit tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktningatt med anledning av motion 1994/95:A53 yrkandena 1,3 och 4 samt med avslag på motionerna 1994/95:A52 yrkandena16--20, 22--24 och 30, 1994/95:A54 yrkande 1 i motsvarande del,1994/95:A55 yrkandena 1 och 2 samt 1994/95:A56 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets bedömning under rubrikenArbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "Under dennaförutsättning" och slutar med "i berörda delar" bort ha följandelydelse:Trots den exportledda konjunkturuppgången ärsysselsättningssituationen mycket svår. Sysselsättningen harökat men endast mycket litet. Den öppna arbetslösheten harminskat något men på grund av att antalet personer iarbetskraften ökar när arbetskraftsefterfrågan tilltar begränsasminskningen av arbetslösheten. Antalet långtidsarbetslösa harminskat något men de sammanlagda inskrivningstiderna vidarbetsförmedlingarna (arbetslös, i åtgärder eller i tillfälligtjobb) ökar. Mer än 200 000 personer har varit inskrivnamer än och befinner sig i ett slags rundgång med alltsvagare förankring på arbetsmarknaden.Generellt sett är situationen svår för personer med lågutbildningsnivå. Den ökade efterfrågan på arbetskraft berör iförsta hand välutbildade och yrkeserfarna. Utvecklingen inomkommunsektorn kommer och om ingenting görs attdramatiskt försämra kvinnors arbetsmarknad.Läget är komplicerat med en tudelad ekonomi och ett mycketojämnt efterfrågeläge på arbetskraft.Nuvarande utveckling med stark exporttillväxt, svagefterfrågan på hemmamarknaden och nedskuren offentlig sektorkommer inte att kunna ta ner arbetslösheten ordentligt.Sysselsättningsprognoserna innebär attmassarbetslösheten permanentas.I detta läge räcker inte regeringens handlingsprogram förArbete och tillväxt. Det krävs som framhålls i motion A55 (v) enrad framtidsinriktade strukturella reformer vid sidan om enaktiv politik på kort sikt. Arbetsmarknadspolitiken kan inteensam bära ansvaret för att upprätthålla sysselsättningen.Utskottet delar målsättningen att den öppna arbetslöshetensnabbt måste tas ner till . Då krävs attsysselsättningsmålet görs till det övergripande målet för denekonomiska politiken. Huvudinriktningen för att minskaarbetslösheten nu är att få ner ränteläget, öka investeringarnaoch stoppa uppsägningarna i kommuner och landsting.En rad åtgärder på olika samhällsområden behövs.Förutsättningar måste skapas för att få expansion inäringslivet. Tjänstesektorn behöver stimuleras. Enskatteväxling måste till. Miljöbelastande verksamheter skallbeskattas hårdare och arbetskraftskostnaderna minska imotsvarande mån. Fler behöver kompetensutveckling.Arbetsgivarnas sociala ansvar behöver stärkas. En fattigoffentlig sektor kan inte bära ett rikt näringslivs alla krav påen frisk och färdigutbildad arbetskraft.Övertidsfrågorna måste lyftas fram och en begränsning avövertidsuttaget åstadkommas. En sådan åtgärd främjar snabbtsysselsättningen. En arbetstidsförkortning måste inledas.Det är viktigt att staten behåller sitt totalansvar förarbetslöshetsbekämpningen. Det delade ansvar med kommunerna somnu förespråkas är otydligt och kan medföra att unga personerriskerar att hamna mellan olika stolar.Utskottet ställer sig bakom den inriktning av sysselsättnings-och arbetsmarknadspolitiken som förespråkas i motion A55 iaktuell del. Beträffande de mer detaljerade förslagen iregeringens proposition återkommer utskottet i den följandeframställningen. Övriga motionsförslag såvitt avser inriktningenav politiken avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodoseddamed vad utskottet har anfört.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktningatt med anledning av motion 1994/95:A55 yrkandena1 och 2 samt med avslag på motionerna 1994/95:A52 yrkandena16--20, 22--24 och 30, 1994/95:A53 yrkandena 1, 3 och 4,1994/95:A54 yrkande 1 i motsvarande del och 1994/95:A56yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets bedömning under rubrikenArbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "Sverigehåller" och slutar med "och arbetshandikappade" bort ha följandelydelse:Den kraftiga uppgång som varit inom den exportinriktadeindustrin visar, att gamla "sanningar" inte längre gäller. Vikan inte längre räkna med att konjunkturuppgång medför många nyajobb. Strukturomvandlingar och produktivitetsökningar harmedfört att industrin även i högkonjunktur klarar sig medbetydligt färre anställda än under föregående högkonjunkturer.Läget på arbetsmarknaden är alltså ytterst oroväckande. mot arbetslösheten krävs.dels den del av utskottets bedömning under rubrikenArbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med"Sammanfattningsvis anser" och slutar med "i berörda delar" bortha följande lydelse:Vad utskottet anfört med anledning av motion A56 i berördadelar bör ges regeringen till känna.Övriga motionsförslag avstyrks i den mån de icke ansestillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktningatt med anledning av motion 1994/95:A56 yrkandena1 och 2 samt med avslag på motionerna 1994/95:A52 yrkandena16--20, 22--24 och 30, 1994/95:A53 yrkandena 1, 3 och 4,1994/95:A54 yrkande 1 i motsvarande del samt 1994/95:A55yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets bedömning under rubrikenArbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "Sverigehåller" och slutar med "i berörda delar" bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att de förslag som regeringen nu tvingaslägga fram inom arbetsmarknadspolitikens område är enbekräftelse på att regeringen inte lyckats skapa förutsättningarför att få fram fler arbetstillfällen i näringslivet.Även om det finns flera förklaringar till den tröghet vi nuser när det gäller sysselsättningsökningen och minskningen avarbetslösheten måste läget på arbetsmarknaden betraktas somoroväckande. En bred samling mot arbetslösheten krävs. Läget ärsärskilt allvarligt för lågutbildade kvinnor, ungdomar,utomnordiska invandrare och arbetshandikappade.I likhet med motionärerna i motion A54 (kds) anser utskottetatt det fortfarande saknas tydliga regeringsförslag som syftartill att öka tillväxten och skapa nya jobb. Det görs enligtutskottets mening alldeles för litet för att förbättramöjligheterna till nya jobb i de små och medelstora företagen.Hur många arbetsmarknadspolitiska åtgärder som än sätts in kandessa aldrig ersätta de arbetstillfällen som med riktigaförutsättningar kan och måste skapas framför allt i den privatatjänstesektorn.De grundläggande orsakerna till arbetslösheten måste lösas meden generell ekonomisk politik för tillväxt och fler jobb.En långsiktig och ambitiös satsning på utbildning,kompetensutveckling och forskning är nödvändig för att främjatillväxten av kvalificerad tjänsteproduktion. De nuvarandemycket höga skattekilarna på arbete främjar inte tillkomsten avnya jobb.Hushållssektorn utgör en del av den privata tjänstesektorn. är marknaden för den typ av tjänster som går att utföra iegenregi i stort sett utplånad. Det beror självfallet på de högaskattekilarna.Beskattningen bör omfördelas inom ramen för nuvarandeskattetryck. En skattereform som sänker skatten på arbete ochhöjer den på t.ex. miljöbelastande utsläpp skulle förutom attskapa incitament för en miljövänligare produktion främjaframväxten av nya arbetstillfällen.En framgångsrik politik för nya jobb måste enligt utskottetsuppfattning också inbegripa en sund näringspolitik. Över huvudtaget vill utskottet i likhet med flera motionärer framhållavikten av åtgärder inom andra politikområden för att få en rejäluppgång i sysselsättningen och en kraftig nedpressning avarbetslösheten. Sådana insatser innebär också att det kommer attkrävas en arbetsmarknadspolitik som kan möta de nya krav somställs på arbetskraften i form av utbildning och åtgärder förkompetenshöjning. Nödvändigheten av effektivitet ochflexibilitet betonas av flera motionärer, en uppfattning somdelas av utskottet.Det finns som utskottet ser det en betydande samsyn påarbetsmarknadspolitiken och dess roll för samhällsekonomin.Däremot går uppfattningarna i viss mån i sär när det gäller deolika åtgärderna och deras effektivitet.Vad utskottet anfört med tillstyrkan till motion A54 i berörddel bör ges regeringen till känna. Övriga motionsförslagavstyrks i den mån de inte tillgodoses med utskottetsställningstagande.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse.1. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktningatt riksdagenmed anledning av motion 1994/95:A54 yrkande 1 i motsvarande delsamt med avslag på motionerna 1994/95:A52 yrkandena 16--20,22--24 och 30, 1994/95:A53 yrkandena 1, 3 och 4, 1994/95:A55yrkandena 1 och 2 samt 1994/95:A56 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Arbetsrätten (mom. 5), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets bedömning rubrikenArbetsrätten som börjar med "Genom " och slutar med"berörda delar" bort ha följande lydelse:Arbetsrätten och den övriga arbetslagstiftningen har enomvittnat stor betydelse för företagens möjligheter till smidiganpassning till nya krav. Denna betydelse kommer att förstärkasi takt med att omvandlingshastigheten på arbetsmarknaden ökar.Inte minst informationstekniken kommer i grunden att förändravillkoren på arbetsmarknaden. Individuella och föränderligaarbetsmarknadsrelationer blir allt viktigare.Den lagstiftning som reglerar villkoren påarbetsmarknaden är i stora delar skapad för förhållanden sominte längre är för handen. En syn på lagarnas roll ochutformning liksom på hur avtal mellan arbetstagare ocharbetsgivare skall vara utformade blir en allt viktigareförutsättning för en angelägen tillväxt av företagsamheten.Utskottet anser att regeringens rigiditet märks särskilttydligt på arbetsrättens område. Det är nödvändigt att insebetydelsen av en snabb och resolut liberalisering på dettaområde.Efter höstens allvarliga återställare har regeringen nyligentillsatt en som skall utreda problemeninom arbetsrätten.