bet · GI01UU12 · 1995-02-21 00:00:00 — Reformering av övervakningssystemet enligt Utskottet tillstyrker i detta betänkande regeringens() förslag (prop. 1994/95:115) att godkännaprotokollen nr 9 och 11 till den europeiska konventionen den 4november 1950 angående skydd för de mänskliga rättigheterna ochde grundläggande friheterna (). Bådaprotokollen avser ändringar i förfarandet vid prövning avklagomål enligt konventionen.Genom protokoll nr 9 ges en enskild klagande rätt att självhänskjuta ett mål till prövning av den europeiska domstolen förde mänskliga rättigheterna () sedan deneuropeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna() avgett rapport i målet.Protokoll nr 11 innebär att den nuvarande kommissionen ochdomstolen ersätts med en permanent domstol för prövning av såvälindividuella som mellanstatliga klagomål. Reformen har tillsyfte att rationalisera övervakningssystemet och nedbringa delånga handläggningstider som uppstått i det nuvarande systemet.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till lag omändring i lagen (1994:1219) om den europeiska konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. Lagändringen är en följd av ettsvenskt godkännande av protokoll nr 9 och avser de processuellabestämmelserna i konventionen.Utskottet delar regeringens bedömning att de lagändringar somnödvändiggörs av protokoll nr 11 bör anstå till dess tidpunktenför detta protokolls ikraftträdande bättre kan överblickas.Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. I proposition 1994/95:115 yrkar regeringen att riksdagendels godkänner protokollen nr 9 och 11 till den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna,dels antar förslag till lag om ändring i lagen (1994:1219)om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna.I propositionen anförs att ärendet saknar direkt betydelse försvenska myndigheter. Någon remissbehandling har därför inteansetts behövlig. Lagrådet avgav yttrande över förslaget tilllag om den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna(prop.1993/94:117, bet. 1993/94:KU24, rskr. 1993/94:246). Den nuföreslagna lagändringen utgör närmast en nödvändig konsekvens avden lagstiftningsmetod som tillämpades då ochprotokollen nr 1--8 införlivades med svensk rätt genom lagen(1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.Lagrådets hörande skulle därför sakna betydelse i ärendet.Lagförslaget har fogats till betänkandet (bilaga 1).Lagändringen föreslås träda i kraft den dag regeringenbestämmer.Protokoll nr 11 har tagits in som bilaga 2 till betänkandet. InledningDen europeiska konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna() ratificerades av den 4 februari1952. har också ratificerat nio av detilläggsprotokoll som antagits till konventionen. Genom deförsta, fjärde, sjätte och sjunde tilläggsprotokollen harantalet skyddade rättigheter utökats. Det andra protokolletreglerar behörigheten för att avge rådgivandeyttranden till . De tredje ochåttonde protokollen behandlar vissa förändringar i förfarandetinför och . Det femteprotokollet gäller sättet att utse ledamöter i kommissionen ochdomstolen. Det tionde protokollet rör omröstningsreglerna iEuroparådets ministerkommitté vid prövning av klagomål enligtkonventionen. Detta har ännu inte trätt i kraft.Konventionen och protokollen nr 1--8 till denna har somframgått ovan införlivats med svensk rätt genom lagen(1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Lagenträdde i kraft den 1 januari 1995.När arbetades fram efter andravärldskrigets slut var det en kontroversiell fråga omkonventionens efterlevnad skulle säkerställas genom eninternationell domstol eller på annat vis. Tillskapandet avbåde en kommission och en domstol är en politisk kompromissmellan de stater som önskade en sådan domstol och de sommotsatte sig denna.Detta är också anledningen till att domstolens jurisdiktion överen stat gjordes beroende av att staten avgett en uttryckligförklaring att den underkastar sig domstolens jurisdiktion(artikel 46). Rätt för enskilda att anföra klagomål mot en statfinns enligt konventionen, endast om staten i fråga uttryckligenförklarat att den erkänner kommissionens behörighet att behandlaett sådant klagomål (artikel 25). Någon rätt för den enskildeatt också föra ett mål till domstolen upptogs inte ikonventionen.Sverige erkände i samband med ratifikationen av konventionenår 1952 den enskilda klagorätten. Detta gjordes för obegränsadtid. Ett svenskt erkännande av domstolens jurisdiktion skedde år1966 för en period av . Det svenska erkännandet hardärefter förnyats för ytterligare femårsperioder, senast förtiden fram till (prop. 1990/91:79, bet.1990/91:UU17, rskr. 1990/91:162). Enligt föreliggandeproposition har domstolens jurisdiktion erkänts av samtligakonventionsanslutna stater, antingen för en viss tidsperiodeller för obegränsad tid. Samtliga konventionsstater har ocksåaccepterat den enskilda klagorätten enligt artikel 25.Nuvarande processordningÖvervakningen av att konventionsstaterna efterleverkonventionen och dess tilläggsprotokoll sker genom treorgan: den europeiska kommissionen för de mänskligarättigheterna, den europeiska domstolen för de mänskligarättigheterna och ministerkommitté.Kommissionen granskar klagomål från stater och från enskildaöver påstådda brott mot konventionen. För att klagomål skallbehandlas av kommissionen krävs att alla inhemska rättsmedelskall vara uttömda, klagomålet skall ha inkommit inom sexmånader från det att det slutliga nationella avgörandetmeddelats, klagomålet skall anses omfatta en fråga som rörkonventionens tillämpning samt inte vara uppenbart ogrundat. Ärdessa förutsättningar inte uppfyllda avvisas klagomålet.Om ett mål inte avvisas skall kommissionen verka för enförlikning mellan klaganden och den berörda staten. Omförlikning inte uppnås, skall kommissionen avge slutrapport tillministerkommittén, i vilken den uttalar sin uppfattning i fråganhuruvida ett konventionsbrott ägt rum. Därefter kan kommissionenoch den berörda staten förrapportens överlämnande till ministerkommittén hänskjuta målettill domstolen. Domstolen avgör målet genom dom, som ärfolkrättsligt bindande för den berörda staten.Om målet inte hänskjuts till domstolens prövning avgörs det avministerkommittén.Behovet av en övergripande reformI samband med konventionens tillkomst ansågs den enskildesintresse bli tillräckligt tillgodosett genom kommissionensbehörighet att begära domstolens prövning. Övervakningssystemetger, som nämnts, inte en enskild klagande någon rätt attfå ett mål som behandlats i kommissionen prövat i domstolen.Enligt propositionen behandlades frågan ingående vid ettministermöte . Det ansågs då önskvärt att systemetreformerades med innebörd att enskilda klagande skulle ges enrätt att begära domstolens prövning av ett mål. Av propositionenframgår också att såväl domstolen som kommissionen tillstyrkt ensådan reform.Protokoll nr 9 arbetades fram i expertkommittén för enreformering av övervakningssystemet enligt konventionen och istyrkommittén för mänskliga rättigheter. Enligt detta protokollges en enskild klagande rätt att själv hänskjuta ett mål somgranskats av till prövning.Domstolens prövning av ett sådant mål är dock beroende av omprövningstillstånd meddelats. En närmare redogörelse förinnehållet i protokoll nr 9 återfinns på s. 17--18 ipropositionen.Protokollet undertecknades av med förbehåll förratifikation då det öppnades för undertecknande av . Protokollet har enligtpropositionen hitintills ratificerats av 15 stater. Det trädde ikraft gentemot de stater som förstratificerade protokollet. För de stater som ännu interatificerat protokollet träder det i kraft iden månad som följer efter utgången av en period om tre månaderfrån den dag då ratifikationsinstrumentet deponeras hosEuroparådets generalsekreterare.Med tanke på att regeringen förslår att ratificerartilläggsprotokoll nr 11, varom mera nedan, finns inte längrenågra skäl för att inte ge dem som anför klagomål motSverige möjlighet att hänskjuta mål som behandlats avkommissionen till domstolen i enlighet med villkoren i protokollnr 9. Protokoll nr 9 kommer att bli gällande endast för tidenfram till dess protokoll nr 11 träder i kraft.Av propositionen framgår vidare att avvaktatratifikation av protokoll nr 9 på grund av den mera övergripandereformdiskussion rörande konventionsorganen som pågått inomEuroparådet med diskussionen om att ge enskildklagande rätten att hänskjuta mål till domstolens prövning.Antalet registrerade klagomål till kommissionen har enligtpropositionen ökat från några hundra i början av1980-talet, till drygt 2 000 vid utgången av . Sedanpropositionen skrevs har antalet klagomål ökat från 2 000 tilldrygt 3 000 vid utgången av . Målanhopningen införkonventionsorganen har lett till att det kan dröja mellan fyraoch innan ett mål slutligen avgörs av domstolen eller avministerkommittén. Måltillströmningen kan också förväntas ökaytterligare med anledning av att nya stater från Central- ochÖsteuropa blivit Europarådsmedlemmar och anslutit sig tillkonventionen. har 34 anslutna stater.Protokoll nr 11 innebär en genomgripande reform avövervakningssystemet enligt konventionen. Kommissionen ochdomstolen avskaffas och ersätts av en permanent domstol förprövning av såväl individuella som mellanstatliga klagomål. Enredogörelse för protokollets innehåll återfinns på s. 19--27 ipropositionen. Artiklarna 19--56 i liksomprotokoll nr 2 ersätts med de artiklar som protokoll nr 11innehåller.Protokollet antogs av den 20 april1994 och öppnades för undertecknande . Detundertecknades av samtliga medlemsstater med undantagav , i samtliga fall med förbehåll för ratifikation.Enligt propositionen har endast en stat ratificerat protokollet.Enligt vad utskottet senare inhämtat hade protokollet /95 ratificerats av , ,och . Protokoll nr 11 står öppet förundertecknande av samtliga medlemsstater i som ärparter i . Protokollet träder i kraft denförsta dagen i den månad som följer efter en period om ett årefter det att samtliga konventionsstater uttryckt sitt samtycketill att vara bundna av protokollet. När detta sker kan, sägsdet i propositionen, inte närmare överblickas, men det torderöra sig om en period . De lagändringar som dettaprotokoll nödvändiggör bör träda i kraft först då protokolletträder i kraft. Som framgått ovan upphör protokoll nr 9 attgälla när protokoll nr 11 träder i kraft.Med anledning av ett svenskt godkännande av protokollen nr 9och 11 föreslår regeringen att protokoll nr 9 inkorporeras medsvensk rätt genom en lag om ändring i lagen (1994:1219) om deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. De lagändringarsom nödvändiggörs av protokoll nr 11 anser regeringen bör anståtill dess tidpunkten för detta protokolls ikraftträdande bättrekan överblickas. Av samma skäl avstår regeringen från att nuföreslå de ändringar i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall som nödvändiggörs av den föreskrift omimmunitet för den nya domstolens ledamöter som intagits iartikel 51 i protokoll nr 11.Utskottets övervägandenAtt främja respekten för de grundläggande mänskliga fri- ochrättigheterna och att verka för ett starkt skydd av dessa är ettviktigt led i svensk utrikespolitik. Det är därför självklartatt aktivt verkar för att stärka det internationellaregelsystemet på detta område. är också starktpådrivande när det gäller normernas efterlevnad.Den europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna ochde grundläggande friheterna har fört med sig att de anslutnastaterna upprättat ett unikt internationellt system för kontrolloch övervakning av att konventionen efterlevs. För ett iomdaning är konventionen och dess tilläggsprotokoll av särskildbetydelse. Övervakningen av staternas förpliktelser enligtkonventionen har, som framgått tidigare i betänkandet,hitintills handhafts av den europeiska kommissionen och deneuropeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. som domstolen har utfört ett värdefullt arbete somofta lett till att nödvändiga förändringar i de anslutnastaternas lagstiftning och rättspraxis genomförts.Allteftersom antalet klagomål till kommissionen ökat ochhandläggningstiderna blivit allt längre har behovet av enövergripande reform accentuerats. Även med tanke på utvidgningenav antalet medlemsstater i och på att nya stateransluter sig till förefaller det därförenligt utskottets mening värdefullt att söka effektiverasystemet så att handläggningstiderna nedbringas. Utskottettillstyrker mot denna bakgrund proposition 1994/95:115.Vad gäller de lagändringar som nödvändiggörs av ett svensktgodkännande av protokoll nr 11 delar utskottet regeringensbedömning att dessa bör anstå till dess tidpunkten förprotokollets ikraftträdande bättre kan överblickas. beträffande Europakonventionsprotokollenatt godkänner protokollen nr 9 och 11 till deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna,2. beträffande ändring i lagen om Europakonventionenatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.Stockholm den 21 februari 1995På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), GöranLennmarker (m), (), (), IngerKoch (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), () och ElisebehtMarkström (s).Propositionens lagförslag