bet · GI01BoU20 · 1995-05-18 00:00:00 — Lagändringen syftar till att för A-lånen, förvilka räntesättningen är kopplad till statensbostadslåneränta, införa villkor i fråga om ränta ochbindningstid som är jämförbara med villkoren för bostadslån somär finansierade av . Annorlunda uttryckt innebär förslagetatt A-lånen skall omfattas av de principer för räntesättningm.m. som gäller för M-lånen.I propositionen föreslås också att den s.k. jämförelseräntanvid förtida inlösen beträffande lån för i huvudsak enskilt brukberäknas med utgångspunkt i 24 § konsumentkreditlagen. Förövriga lån föreslås utgångspunkten för jämförelseräntan varalångivarens återplaceringsränta.I mycket stark sammanfattning innebär regeringens förslag omräntesättning och ränteskillnadsersättning vid förtida inlösenav lån att räntan för A-lånen skall bestämmas i avtal mellanlåntagaren och långivaren utifrån långivarens upplåningskostnadsamt att det skall bli möjligt att ta utränteskillnadsersättning där sådana möjligheter saknas ,dvs. för A-lånen.Som framgått ovan innebär ett antagande av den ovannämndalagändringen att föreskrifter i lag ersätter civilrättsligavtalsbestämmelse. Som Lagrådet anför i sitt yttrande den 11april 1995 över den lagrådsremiss som ingått iförberedelsearbetet med den nu aktuella propositionen ärförhållandet mellan långivare och låntagare i vad avserfastställande av ränta och ränteskillnadsersättning del av ettcivilrättsligt avtal dem emellan. Därmed berör ärendet sådanalagbestämmelser som avses i 8 kap. 2 § regeringsformen. SomLagrådet vidare anför gäller som princip att ny lagstiftninginte får rubba redan uppkomna avtalsförhållanden. Lagrådeterinrar om att avsteg från denna princip i vissa fall ansettskunna ske och hänvisar till de yttranden som Lagrådet avgivitmed anledning av propositionerna 1988/89:89 och 1990/91:193.Dessa yttranden har sammanfattningsvis redovisats ovan. I nuförevarande ärende konstaterar att det enligt flertaletav de bostadslåneförfattningar som är aktuella saknasföreskrift om att låntagaren är berättigad att lösa lånet iförtid. Lagrådet konstaterar också att regeringsförslagetinnebär att låntagaren -- om han så önskar -- genom enövergångsbestämmelse ges möjlighet att lösa det statliga lånetföre utan att erläggaränteskillnadsersättning.Med hänsyn bl.a. till vad nu redovisats och med beaktande avdet samhälleliga intresset av enhetliga regler för de statligabostadslånen anser Lagrådet att hinder inte bör möta att göraavsteg från principen att ny lagstiftning inte får rubbainnehållet i redan uppkomna avtalsförhållanden.I motion Bo10 (m) i motsvarande del föreslås hosregeringen begära ett reviderat förslag i vilket beaktas vad imotionen anförts om en garanti för att inga låntagare negativtdrabbas av de i propositionen föreslagna principerna förränteersättning av statliga bostadslån m.m. Motionärerna ställersig inte avvisande till förslaget som sådant men anser sig intekunna tillstyrka ett lagförslag som innebär upphävande avcivilrättsligt bindande avtal om inte förslaget sänds ut påremiss så att en djupare konsekvensanalys kan göras. Ett nyttförslag bör alltså innehålla regler som garanterar varjelåntagare skydd mot de negativa konsekvenser som kan uppstå.Utskottet kan i och för sig dela motionärernas uppfattning attdet skulle ha varit av värde om propositionen byggt på ettförslag som hade remissbehandlats. Vid bedömning av det lämpligai att tillmötesgå en sådan propå måste ställning bl.a. tas --förutom till de berörda låntagarna -- också till detsamhälleliga intresset av att en omläggning av den statligabostadsfinansieringen kan ske utan alltför lång tidsutdräkt. Detlåter sig -- i det enskilda fallet -- svårligen bedömas om ettsenare ikraftträdande skulle vara till fördel för låntagaren. Enuppfattning därvidlag måste bygga på antaganden bl.a. om denframtida utveckling av kostnaderna för statens ochbostadsinstitutens upplåning. Hur dessa utvecklas i ett längreperspektiv torde inte kunna avgöras med sådan grad av säkerhetatt ett dröjsmål med ett beslut i frågan ovillkorligen skullevara till fördel för låntagarna. Utskottet delar emellertid vadi propositionen (s. 23) anförts om att det inte kan uteslutasatt de av regeringen föreslagna förändringarna i fråga omprinciper för räntesättning m.m. kan innebära en nackdel förlåntagaren. Detta förhållande måste alltså vägas mot det nuredovisade om att även ett dröjsmål med beslut i frågan kaninnebära nackdel för honom. Till denna omständighet bör läggasatt starka organisatoriska och finansiella skäl talar för enomläggning av den statliga bostadsfinansieringen. Även för SBABär det av stor vikt med ett snabbt beslut i ärendet. Som framgårav propositionen (s. 24) uppskattar sina hittillsvarandeförluster på grund av de nuvarande reglerna omränteskillnadsersättning till drygt 200 miljoner kronor.Vid en vägning mellan behovet av ytterligare beredning avärendet och av ett riksdagsbeslut har utskottetkommit till uppfattningen att ett uppskov med beslutet -- på degrunder som redovisats ovan -- skulle innebära sådana nackdelaratt utskottet inte vill förorda detta alternativ.Utskottet vill emellertid tillägga följande. Som framgått ovanär avsikten att låntagaren fram till skall hamöjlighet att för de nuvarande A-lånen bestämma bindningstidm.m. Önskar låntagaren lösa in det statligtfinansierade lånet före bör detta enligtpropositionen ske utan att ränteskillnadsersättning behövererläggas. Utskottet vill i sammanhanget erinra om vad ipropositionen (s. 32) anförs i specialmotiveringen till 4 § tilllagförslaget om ändring i lagen (1989:567) om ändradebetalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. Där anförsbl.a. att för det fall långivaren av någon anledning inte nårlåntagaren för att bestämma räntebindningstid m.m. harlångivaren rätt att ensidigt fastställa avtalsvillkoren.Utskottet har erfarit att därvid avser tillämpa ettflexibelt förfarande bl.a. för att i rimlig grad så långtmöjligt undvika sådana för låntagaren negativa konsekvenser sommotionärerna befarar. Utskottet har för övrigt inte skäl attanta annat än att och övriga långivare -- utifrån ettkreditpolitiskt synsätt -- i samband med övergången till den nyaordningen agerar så att de negativa konsekvenserna förlåntagarna i möjligaste mån kan minimeras.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget ipropositionen om enhetlig räntesättning av statligabostadslån m.m. och avstyrker motion Bo10 (m) i motsvarande deli den mån den inte kan anses tillgodosedd med vad utskottet nuanfört. Vad nu förordats innebär att utskottet föreslårriksdagen att anta regeringens förslag till ändring i lagen(1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa statligabostadslån m.m. Lagförslaget har som bilaga fogats till dettabetänkande.Enhetlig finansiering av statliga bostadslån m.m.Regeringens förslag om den enhetliga finansieringen avstatliga bostadslån m.m. redovisas i propositionen (s. 26--28)samt ovan i detta betänkande (s. 7--9). Utskottet hänvisar tillvad där redovisats. Regeringsförslaget innebärsammanfattningsvis följande.Omläggningen av finansieringen av A-lånen föreslås genomförasgenom att lånen förvärvas av ett särskilt statligt ägt bolag ochfinansieras på kapitalmarknaden. Förvärvet föreslås ske genom enkvittning av lån mot aktier i bolaget samt att bolagetövergångsvis finansieras via lån i . Bolagetbör enligt propositionen finansiera sin verksamhet påkapitalmarknaden så snart det är möjligt att göra detta på godavillkor.Omstruktureringen föreslås genomföras i två steg. I ett förstasteg övertar det särskilda bolaget bostadslån från staten.Därefter byter detta bolag de lån som bedöms ha en låg risknivåvad gäller kreditförluster mot de lån som bedöms ha en hög riskför kreditförluster som finansierar och som ärbeviljade inom ramen för det statliga regelsystemet.Omfattningen av den beskrivna transaktionen är enligtpropositionen svår att avgöra. Målsättningen börvara att ge en mer normal riskprofil på sin låneportfölj såatt bolaget ges en situation jämförbar med konkurrenternas.Det särskilda bolagets huvuduppgift anges bli att på ettansvarsfullt sätt hantera de obeståndssituationer och eventuellakreditförluster som uppstår i lånestocken. Inriktningen påverksamheten skall vara att på ett för staten som helhetförmånligt sätt sköta den fortsatta förvaltningen av statligtbeslutade bostadslån under resterande avtalstid.De ovan beskrivna åtgärderna föreslås genomföras så att detbolag som skall ansvara för de statliga bostadslånen med högrisknivå erhåller en kapitalbas som innebär att bolaget kantäcka förväntade förluster i lånestocken. Bolaget föreslåserhålla en statlig garanti som motsvarar den som harför att garantera kapitalbasen. För del innebäråtgärderna att bolaget ges en kapitalbas och risksituation somär jämförbar med konkurrenternas.Riksdagen föreslåsbemyndiga regeringen att utifrån i propositionen angivnariktlinjer överlåta A-lånen till det särskilda bolaget,bemyndiga regeringen att besluta om lån och statlig garantitill bolaget för att garantera finansiering och kapitalbas,godkänna riktlinjerna för omstruktureringen av ,medge att det under sjunde huvudtiteln uppfördaförslagsanslaget Åtgärder för att stärka det finansiellasystemet får belastas med dels eventuella infrianden av detutställda garantiåtagandet för det särskilda bolaget, dels destatliga utgifter som är hänförliga till rekonstruktionen avSBAB m.m.Vad nu redovisats har inte mött invändningar i motioner påannat sätt än att regeringsförslaget även i denna del får ansesomfattas av förslaget i motion Bo10 (m) i motsvarande del omytterligare beredning. Motionärerna tar även upp frågan omförhållandet mellan det särskilda bolaget och . Deunderstryker att det särskilda bolaget skall vara heltfristående från SBAB.Vad beträffar den senare frågan anförs i propositionen (s. 21)att även fortsättningsvis bör hantera administrationen avsamtliga lån, detta för att behålla en hög kostnadseffektiviteti hanteringen.Enligt vad utskottet erfarit kommer det särskilda bolaget attinitialt köpa vissa tjänster av , t.ex. lånereskontra, valvo.d. har förklarat sig på inte ha någotintresse av att sälja sådana tjänster. Utskottet utgår från attden av motionärerna önskvärda åtskillnaden mellan det särskildabolaget och kommer att förverkligas efter en övergångstid.Med det anförda tillstyrker utskottet även vad i propositionenföreslagits om enhetlig finansiering av statliga bostadslånm.m. Motion Bo10 (m) avstyrks i motsvarande del.Rätt att fatta beslut i vissa lånefrågorLagen om rätt för ,, att besluta i frågor om förvaltning av statligt regleradelån för bostadsändamål m.m. föreslås i propositionenkompletteras så att även det statligt ägda bolag som övertar destatligt finansierade bostadslånen m.m. ges rätt att besluta ifrågor som innebär myndighetsutövning rörande de statligtreglerade bostadslånen. Vidare föreslås att sekretesslagenkompletteras så att principen om rätt att ta del av handlingarhos myndighet tillämpas även för detta statligt ägda bolag.Med hänvisning till utskottets ställningstagande ovan föreslårutskottet att antar även dessa förslag. De har sombilaga fogats till betänkandet. Motion Bo10 (m) avstyrks i vadden inte behandlats ovan.Ägarförhållandena i SBABI den under allmänna motionstiden väckta partimotionen N298(m) yrkande 5 föreslås besluta bemyndiga regeringenatt sälja konkurrensutsatta verksamhet. Tidpunkten måsteenligt motionärerna bero på marknadsutvecklingen.Utskottet behandlade i betänkande 1993/94:BoU20 enproposition om ombildning av . I s-reservationen tillbetänkandet behandlades frågan om de framtida ägarförhållandenaavseende K-SBAB. Reservanterna anförde att någon förändring avägarförhållandena i inte var aktuell. Vänsterpartietsföreträdare i utskottet anslöt sig till reservationen.Utskottet delar uppfattningen i s-reservationen. Redan pådenna grund avstyrker utskottet partimotion N298 (m) yrkande 5.Dessutom vill utskottet erinra om sitt enhälligaställningstagande i yttrande 1994/95:BoU2y. Där anfördeutskottet att om regeringen övervägde en förändring avägarförhållandena i får den återkomma till iärendet. beträffande enhetlig räntesättning och finansiering avstatliga bostadslån m.m.att med bifall till proposition 1994/95:219 och medavslag på motion 1994/95:Bo10a) antar de i propositionen intagna och som bilaga till dettabetänkande fogade förslagen tillI. lag om ändring i lagen (1989:567) om ändradebetalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m.,II. lag om ändring i lagen (1993:336) om rätt för StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, , att besluta i frågor omförvaltning av statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m.,III. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),b) bemyndigar regeringen att utifrån angivna riktlinjeröverlåta samtliga statligt finansierade bostadslån till ettsärskilt statligt ägt bolag,c) bemyndigar regeringen att besluta om lån och statliggaranti till det särskilda bolaget för att garanterafinansiering och kapitalbas,d) godkänner riktlinjerna för en omstrukturering av StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, ,e) medger att sjunde huvudtitelns förslagsanslag Åtgärder föratt stärka det finansiella systemet belastas med dels eventuellainfrianden av det utställda garantiåtagandet för det särskildakreditmarknadsbolaget, dels de statliga utgifter som ärhänförliga till rekonstruktionen av m.m.,res. 1 (m)2. beträffande ägarförhållandena i SBABatt avslår motion 1994/95:N298 yrkande 5.res. 2 (m)tockholm den 18 maj 1995På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), AndersYgeman (s), () och (). , , och (alla m) har avgivit följande reservationer.1. Enhetlig räntesättning och finansiering av statligabostadslån m.m. (mom. 1)Reservanterna anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet kan" och på s. 12 slutar med "dettabetänkande" bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Bo10 (m) är förslaget i propositionen enbekräftelse på de problem som uppstått när staten genompolitiska åtgärder, subventioner och regleringar ingriper iekonomins funktionssätt. Att problemen när det gäller denstatliga bostadslångivningen blivit i det närmaste akuta berorinte minst på de bostadslån som beslutats under perioden1985--1991. Att det är långivningen från dessa år som gör detnödvändigt att rekonstruera och skapa enhetliga regler förräntesättning och finansiering av de statliga bostadslånenframgår klart av propositionen (s. 26--27). Där anges att lånbeviljade i huvudsak är topplån beviljadeinom ramen för en kreditprövning som utgick ifrån en förväntadframtida värdeökning på den belånade fastigheten. Den förraregeringen vidtog flera åtgärder i avsikt att komma till rättamed problemen, den viktigaste är naturligtvis att avskaffa denstatliga bostadslångivningen och att skapa ett garantisystem förvissa delar av kreditgivningen för bostäder.Här skall inte ytterligare utvecklas det nödvändiga i attomstrukturera de statliga bostadslånen. Som anförs i motion Bo10(m) får denna åtgärd anses nödvändig. Bl.a. innebär ettgenomförande av förslaget att det blir möjligt att privatiseraSBAB. Utskottet återkommer nedan till denna fråga.Anledningen till att förslaget i propositionen likväl nu måsteavvisas är den bristfälliga och undermåliga beredningen avförslaget i regeringens kansli.Som framgår av propositionen och ovan i betänkandet innebärregeringsförslaget bl.a. att civilrättsliga avtal avser ersättasmed bestämmelser i lag. Detta måste bedömas vara ettutomordentligt ingrepp. Som anförs i Lagrådets yttrande berörbestämmelserna 8 kap. 2 § regeringsformen. På detta områdegäller som princip att ny lagstiftning inte får rubba uppkomnaavtalsförhållanden. Avsteg från denna princip har dock gjortstidigare. Lagrådet hänvisar bl.a. till prop. 1988/89:90 ocherinrar om att detta regeringsförslag avsåg ändringar av sammaslag som det nu förevarande.Lagrådet anför vidare att den nu aktuella lagrådsremissen ärutformad så att det inte är möjligt för en läsare att skaffa sigen säker uppfattning om i vilken utsträckning och på vilket sättförslaget innebär en ändring av vad som gäller. Lagrådetanser att detta har samband med att förslaget inte föregåtts avnågon remissbehandling.Utskottet vill erinra om följande faktiska förhållanden medanledning av Lagrådets hänvisning till prop. 1988/89:90. Dettaförslag avsåg en ändring av betalningsvillkoren för vissabostadslån. Ändringen innebär att lånen skulle återbetalas efteren fast amorteringsplan.Förslaget behandlades i utskottets betänkande 1988/89:BoU10.Då liksom i nu förevarande ärende kritiserade Lagrådet bristenpå remissbehandling. Utskottet beslöt emellertid att skicka utförslaget på remiss. Efter att ha övervägt förslaget ipropositionen och vad som framkommit i remissomgången anfördeutskottet följande:Mot bakgrund av den restriktivitet som enligt utskottetsmening bör iakttas när ändringar, på det nu förordade sättet,vidtas i ett rådande avtalsförhållande bör dock ett skyddinföras för den enskilde låntagaren mot försämringar avavtalsvillkoren. Enligt utskottets mening bör sålunda delåntagare som berörs av de förändrade amorteringsvillkoren gesen möjlighet att få de aktuella lånen ersatta med lån medamorteringsvillkor som i princip inte är sämre än dem som mednuvarande förutsättningar gäller för dessa lån. I likhet med vadsom föreslås gälla vid inlösen av anslagsfinansierade lån vidfastighetsöverlåtelser m.m. bör därför i den nu beskrivnasituationen ersättningslån med sådana amorteringsvillkorerbjudas av länsbostadsnämnden. Även dessa lån bör haskyldighet att finansiera.Vad utskottet anfört om skyldighet för att ansvara föratt ersättningslån i den nu beskrivna situationen beviljades gavriksdagen som sin mening regeringen till känna.Enligt utskottets uppfattning bör även det nu aktuellaförslaget remissbehandlas. Regeringen bör ges ansvaret attombesörja att så sker. Därefter bör senare i årföreläggas ett nytt förslag i frågan som utgår från vad i motionBo10 (m) anförts om att om avsteg skall övervägas beträffandecivilrättsligt gällande avtal -- sådana överväganden skall göraspå grundval av ett väl genomarbetat beslutsunderlag. I principbör varje låntagare ges ett skydd mot de försämringar för honomsom kan bli följden av en ändrad ordning för bestämning avränta, räntebindning och ränteersättning. Även överväganden omenhetlig finansiering av de statliga bostadslånen bör behandlasi det nya förslaget. Också i denna del bör utgångspunkten varavad i motionen förordats.Vad nu anförts om nytt förslag och om innebörden av det börriksdagen med anledning av motionen som sin mening ge regeringentill känna. Propositionen bör alltså avslås av . Vad nuföreslagits motsvaras i propositionen av hemställan undermomenten 1 och 4--7.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Vad beträffar" och slutar med "motsvarande del" bortha följande lydelse:Utskottet har ovan anslutit sig till vad i motion Bo10 (m)förordats om ett nytt förslag om enhetlig finansiering avstatliga bostadslån. Som anförs i motionen bör ett eventuelltnytt statligt bolag för obeståndshanteringen ges en från SBABhelt fristående ställning.dels att den del av utskottet yttrande som på s. 13 börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "behandlats ovan" bort haföljande lydelse:Med hänvisning till utskottets ställningstagande ovan finnsinte skäl för att nu anta regeringens förslag om lagom ändring i lagen om rätt för att besluta i vissalånefrågor. Inte heller bör ändringsförslaget avseendesekretesslagen antas. Vad nu förordats omfattar hemställan undermomenten 2 och 3 i propositionen.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande enhetlig räntesättning och finansiering avstatliga bostadslån m.m.att med anledning av motion 1994/95:Bo10a) avslår proposition 1994/95:219,b) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om nytt förslag om enhetlig räntesättning ochfinansiering av statliga bostadslån m.m.,2. Ägarförhållandena i (mom. 2)Reservanterna anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet delar" och slutar med "i ärendet" bort haföljande lydelse:Utskottet har ovan uttalat sig för att ett nytt och meragenomarbetat förslag bör utarbetas om enhetlig räntesättning ochfinansiering av statliga bostadslån. Ett genomförande av ettsådant förslag innebär att det blir möjligt att marknadsanpassaSBAB. Det får anses både naturligt och i hög grad motiverat attstaten fullt ut avvecklar sitt ägande i företaget. börgenom ett tillkännagivande till regeringen ge uttryck för sinuppfattning om att bör privatiseras när den ovan i dettabetänkande förordade omstruktureringen genomförts. Vad nuanförts om ägarförhållandena i är en anslutning tillModerata samlingspartiets partimotion N298 yrkande 5.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande ägarförhållandena i SBABatt med anledning av motion 1994/95:N298 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Regeringens av utskottet tillstyrkta1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:567) om ändradebetalningsvillkor för statliga bostadslån m.m. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:336) om rätt förStatens Bostadsfinansieringsaktiebolag, att besluta ifrågor om förvaltning av statligt reglerade lån förbostadsändamål, m.m.3 Förslag till ändring i sekretesslagen (1980:100)