bet · GI01JoU23 · 1995-05-18 00:00:00 — I dencentrala bedömningen bör också starkare betonas möjligheten attinföra energieffektivitetsnormer för fordon som ett komplementtill högre drivmedelsskatter för transportsektorn. mening bör också verka för att ambitionernahöjs när det gäller minskade utsläpp av koldioxid.Rekommendationer om sänkta utsläpp fastställdes vidTorontokonferensen . Dessa innebär att utsläppen börminska jämfört med . mening bör inom EU verka för en skärpning avklimatstrategin i enlighet med detta. Det är viktigt att Sverigemarkerar betydelsen av försurningsfrågorna eftersom vårt land ärhårt drabbat. De nationella utsläppen av svaveldioxid harminskat kraftigt men vi bör fortsätta att verka för enytterligare reducering. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna Jo23 (m) yrkande 7 och Jo609 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Övrigamotioner i detta moment avstyrks i den mån de ej tillgodosesgenom detta ställningstagande.Utskottet hemställer3. beträffande försurning och klimatpåverkanatt med anledning av motionerna 1994/95:Jo23 yrkande7 och 1994/95:Jo609 yrkande 11 och med avslag på motionerna1994/95:Jo21, 1994/95:Jo22 yrkandena 2, 4 och 5, 1994/95:Jo26yrkande 6, 1994/95:Jo27 yrkandena 12, 18, 25 och 26,1994/95:Jo28 yrkande 2, 1994/95:Jo29 yrkandena 17, 19 och 20,1994/95:T225 yrkandena 12 och 15, 1994/95:Jo605 yrkande 6 delvisoch 1994/95:Jo609 yrkande 12 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,9. Försurning och klimatpåverkan (mom. 3)() anser att utskottets överväganden ochhemställan under mom. 3 bort ha följande lydelse:Utsläppen från energisektorn av klimatpåverkande ochförsurande ämnen måste enligt utskottets mening bekämpas medstörre kraft. Det räcker inte med skärpta utsläppsnormer.Därtill måste ekonomiska styrmedel införas. Miljöavgifter börfånga upp de verkliga kostnaderna för miljöförstöring inomenergisektorn. Därutöver bör inga subventioner ges förelproduktion. Det är alltså viktigt att EU också ser överreglerna på energi- och elmarknaderna. bör verka föravregleringar och för att dolda subventioner inom energisektornavskaffas inom EU. Därtill bör EU i internationella sammanhangagera för att energi prissätts utan subventioner. Vad utskottetanfört med anledning av motion Jo26 (fp) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Övrigamotioner i detta moment avstyrks i den mån de ej tillgodosesgenom detta ställningstagande.Utskottet hemställer3. beträffande försurning och klimatpåverkanatt med anledning av motion 1994/95:Jo26 yrkande 6och med avslag på motionerna 1994/95:Jo21, 1994/95:Jo22yrkandena 2, 4 och 5, 1994/95:Jo23 yrkande 7, 1994/95:Jo27yrkandena 12, 18, 25 och 26, 1994/95:Jo28 yrkande 2,1994/95:Jo29 yrkandena 17, 19 och 20, 1994/95:T225 yrkandena 12och 15, 1994/95:Jo605 yrkande 6 delvis och 1994/95:Jo609yrkandena 11 och 12 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Försurning och klimatpåverkan (mom. 3)och (båda c) anser attutskottets överväganden och hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse:I EU:s femte miljöhandlingsprogram anges energisektorn som enav de fem samhällssektorer som spelar en avgörande roll förmöjligheterna att lösa miljöproblemen. EU har ett särskiltdirektorat för energifrågor. Trots detta spelar energifrågornainte någon framträdande roll i gemenskapen. En avgörande orsaktill detta är att energifrågorna ses som nationellaangelägenheter, inte minst av säkerhetspolitiska skäl. Det ärgivetvis viktigt att det avgörande ansvaret för energipolitikenligger på medlemsländerna men i vissa frågor som t.ex.utvecklingen av miljövänliga energikällor bör EU få en störrebetydelse. bör enligt utskottets mening verka för attstörre vikt läggs vid forskning och utveckling av bioenergi idet gemensamma energiarbetet. Detta är viktigt inte minst isamband med reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken.Det finns i en stor potential i jordbruksnäringen förökad övergång till produktion av biobränslen. För att dettaskall bli möjligt måste givetvis avsättningsmöjligheterna fördenna typ av produkter öka inom EU. Vad utskottet anfört medanledning av motion Jo28 (c) yrkande 2 bör som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motioner i detta momentavstyrks i den mån de ej tillgodoses genom dettaställningstagande.Utskottet hemställer3. beträffande försurning och klimatpåverkanatt med anledning av motion 1994/95:Jo28 yrkande 2och med avslag på motionerna 1994/95:Jo21, 1994/95:Jo22yrkandena 2, 4 och 5, 1994/95:Jo23 yrkande 7, 1994/95:Jo26yrkande 6, 1994/95:Jo27 yrkandena 12, 18, 25 och 26,1994/95:Jo29 yrkandena 17, 19 och 20, 1994/95:T225 yrkandena 12och 15, 1994/95:Jo605 yrkande 6 delvis och 1994/95:Jo609yrkandena 11 och 12 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Försurning och klimatpåverkan (mom. 3)() anser att utskottets överväganden ochhemställan under mom. 3 bort ha följande lydelse:I är enigheten stor om att försurningen är ettavgörande problem. Försurningen av våra marker och vattendraghotar den kemiska och biologiska balansen. Därmed hotas både dennaturliga faunan och , även kallad den biologiskamångfalden. Trots relativt kraftiga utsläppsminskningar iSverige och andra länder förvärras försurningssituationen.Markerna är uttömda på ämnen som kan neutralisera det fortsattanedfallet av försurande ämnen. Utöver vad regeringen anfört villutskottet framhålla betydelsen av det sektorsövergripande arbetesom nu behövs för att minska försurningsproblematiken.Hotet om klimatförändringar växer. Det är framför alltkoldioxidutsläppen från förbränning av fossila energislag somorsakar eventuella klimatförändringar. Halten av koldioxid iatmosfären stiger sakta men säkert sedan industrialismens start.Det är ett oerhört komplext system men risken finns för såomfattande förändringar av vädret, havsnivåer och havsströmmaratt hela länder hotas av utplåning. Denna globala risk gör detytterligt angeläget att försiktighetsprincipen skall tillämpas.Det mål som finns i EU och om att utsläppen skallstabiliseras nivå räcker inte långt.I-länderna behöver minska utsläppen med minst 70--om viskall ge de fattiga länderna en chans till utveckling utan attriskera vår fortsatta existens. Arbetet som är kopplat tillklimatkonventionen måste få betydligt mer skärpta krav som mål.Sverige skall verka för att EU:s koldioxidutsläpp minskar medminst . skall målet vara högre. anfört med anledning av motion Jo22 (v) yrkandena 2,4 och 5 bör som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motioner i detta moment avstyrks i den mån de ejtillgodoses genom detta ställningstagande.Utskottet hemställer3. beträffande försurning och klimatpåverkanatt med anledning av motion 1994/95:Jo22 yrkandena2, 4 och 5 och med avslag på motionerna 1994/95:Jo21,1994/95:Jo23 yrkande 7, 1994/95:Jo26 yrkande 6, 1994/95:Jo27yrkandena 12, 18, 25 och 26, 1994/95:Jo28 yrkande 2,1994/95:Jo29 yrkandena 17, 19 och 20, 1994/95:T225 yrkandena 12och 15, 1994/95:Jo605 yrkande 6 delvis, 1994/95:Jo609 yrkandena11 och 12 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,12. Försurning och klimatpåverkan (mom. 3)() anser att utskottets överväganden ochhemställan under mom. 3 bort ha följande lydelse:När det gäller klimatförändringar och försurning är ett av destörsta hoten det stora transportarbetet på vilket hela unionenvilar. För del kommer inte målet att minska utsläppenav kväveoxider att nås. Sverigebör verka för att EU antar målet att utsläpp av NOx skall minskamed . Vidare måste användning av alternativabränslen som alkoholer, rapsmetylester m.fl. uppmuntras. Enligtmineraloljedirektivet får dessa drivmedel inte skattemässigtgynnas annat än under ett försöksstadium. Detta medför attintroduktionen av ekologiskt bättre produkter framtagna avförnybara råvaror försinkas. Det är viktigt att driverfrågan om förändring av detta. Ett viktigt led i den hållbarautvecklingen är att växla över till förnybara bränslen, som integer en nettotillförsel av koldioxid till atmosfären. anfört med anledning av motion Jo29 (mp) yrkandena 17,19 och 20 bör som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motioner i detta moment avstyrks i den mån de ejtillgodoses genom detta ställningstagande.Utskottet hemställer3. beträffande försurning och klimatpåverkanatt med anledning av motion 1994/95:Jo29 yrkandena17, 19 och 20 samt med avslag på motionerna 1994/95:Jo21,1994/95:Jo22 yrkandena 2, 4 och 5, 1994/95:Jo23 yrkande 7,1994/95:Jo26 yrkande 6, 1994/95:Jo27 yrkandena 12, 18, 25 och26, 1994/95:Jo28 yrkande 2, 1994/95:Jo605 yrkande 6 delvis,1994/95:Jo609 yrkandena 11 och 12 samt 1994/95:T225 yrkandena 12och 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,13. Transportsektorns miljöanpassning (mom. 4), , och (alla m) anser att utskottets överväganden och hemställan undermom. 4 bort ha följande lydelse:Trafiken orsakar stora miljöproblem i . I förstahand är det utsläppen från trafiksektorn som måste bringas ner.Trafikarbetet i sig utgör inget miljöproblem utan tillförsamhället flera positiva effekter. Arbetet skall inriktas pårenare och effektivare fordon och inte präglas av en negativinställning till bilen som transportmedel. I miljöarbetet börSverige verka för att både morot och piska används. Deekonomiska styrmedlen som nämns i skrivelsen är miljöskatter.Men det är också viktigt att markera att även skatterabatter böranvändas. har en skatterabatt prövats för dem som köptekatalysatorrenad bil innan sådan rening blev obligatorisk.Åtgärden föll mycket väl ut och resulterade i att flerahundratusen bilar som annars inte skulle blivit utrustade medkatalysator blev det. För att värna om effektiviteten ochmiljöhänsynen inom transportsektorn bör verka för attmöjligheten att använda lastbilar skall finnaskvar eftersom detta sparar resurser och bidrar till minskadtrafik. Det bör tydligt markeras att frågan om behållandet av delånga lastbilarna inte bara gäller ekonomisk effektivitet ochkonkurrensmöjligheter, utan även hänsynen till miljön.Sjötransporterna står för en orimligt stor andel av deförsurande utsläppen till luften jämfört med det utfördatransportarbetet. En orsak till detta är att sjöfarten ihuvudsak är internationell och att det därför varit svårt attställa miljökrav på bränslekvalitéer och utsläpp på samma sättsom skett vad gäller personbilar och stationära anläggningar.Med sina miljökrav på kanalsjöfarten har EU varit unikt ivärlden genom att vara ensam om generella, överstatligamiljökrav på sjöfarten. EU:s kommande och redan genomfördautvidgningar innebär att andelen kust- och havssjöfart som löpermellan EU-hamnar växer. Detta skapar förutsättningar för unionenatt gå vidare och ställa miljökrav även på denna trafik. Sverigebör, som en del i miljöpolitiken mot försurning ochklimatpåverkan, aktivt verka för införandet av EU-krav påbränslen och utsläpp från sjöfarten inom unionen. Vad utskottetanfört med anledning av motion Jo23 (m) yrkande 6 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner i dettamoment avstyrks i den mån de ej tillgodoses genom dettaställningstagande.Utskottet hemställer4. beträffande transportsektorns miljöanpassningatt med anledning av motion 1994/95:Jo23 yrkande 6och med avslag på motionerna 1994/95:Jo22 yrkande 3,1994/95:Jo26 yrkande 5, 1994/95:Jo27 yrkandena 21--24,1994/95:Jo29 yrkandena 16 och 18, 1994/95:Jo609 yrkande 13 samt1994/95:Jo685 yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,14. Transportsektorns miljöanpassning (mom. 4)() anser att utskottets överväganden ochhemställan under mom. 4 bort ha följande lydelse:Det sektorsövergripande arbete som behövs för att minskatransportbehovet och trafikens miljöpåverkan bör enligtutskottets mening lyftas fram. Redan nu bör arbetet med attprecisera nya, hårdare avgasutsläpp påbörjas. En av deviktigaste miljöpolitiska uppgifterna för EU är att bygga upp enny transportstruktur, där mängden transporter minskar totalt ochdär nya energisnåla trafikslag ersätter dagensfossilbränsleberoende transporter. Uppbyggnaden av kollektivatransporter som högfarts- och snabbtågssatsningar skallpåskyndas. EU bör främja utvecklingen av miljövänliga fordon,t.ex. genom att stimulera offentlig upphandling av miljövänligafordon. Beslut bör fattas om minskade halter av svavel idrivmedel för både vägfordon, arbetsmaskiner och sjöfart.Skatteregler skall konstrueras så att varje transportslag stårför sina externa kostnader som t.ex. miljökostnader. Programmetför energieffektivisering (SAVE) och alternativa energislag(ALTENER) skall revideras. goda erfarenheter kanvara grunden för del i detta arbete. Arbetet medbiltillverkarnas ansvar för en fungerande avgasreningsutrustningär angeläget. Ett sådant ansvar skall vara infört i EU senast år2000. Samtliga dessa krav bör också beaktas i samarbetet ochutvecklingsarbetet med CEE (). anfört med anledning av motion Jo22 (v) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Övrigamotioner i detta moment avstyrks i den mån de ej tillgodosesgenom detta ställningstagande.Utskottet hemställer4. beträffande transportsektorns miljöanpassningatt med anledning av motion 1994/95:Jo22 yrkande 3och med avslag på motionerna 1994/95:Jo23 yrkande 6,1994/95:Jo26 yrkande 5, 1994/95:Jo27 yrkandena 21--24,1994/95:Jo29 yrkandena 16 och 18, 1994/95:Jo609 yrkande 13 och1994/95:Jo685 yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,15. Transportsektorns miljöanpassning (mom. 4)() anser att utskottets överväganden ochhemställan under mom. 4 bort ha följande lydelse:Ett av de största hoten mot miljön är det storatransportarbetet på vilket hela unionen vilar. Helt avgörandeför att vi skall nå ett långsiktigt hållbart samhälle är därföratt vi får till stånd en avsevärt renare transportsektor. Denstörsta enskilda posten i detta arbete är att överföratransporter från landsväg till järnväg. måste aktivtverka för att transporterna läggs över på järnväg. Ävenanvändning av privatbilar måste minska i unionen. Att gynnakollektivtrafiken med minskad privatbilism som följd är därförmycket viktigt. EU:s TEN-projekt ()innehåller huvudsakligen satsningar på motorvägar och nyastorflygplatser, medan järnvägen har en undanskymd plats.Sverige måste i EU verka för ett miljöanpassat transportprogram,där transporter flyttas från väg till järnväg och sjöfart ochdär persontransporter i tätorterna flyttas över tillkollektivtrafik. Enligt utskottets mening är det vidare riktigtatt ställa krav på svavelhalt i fartygsbränsle. En nivå på0,för trafik i och skall vara ettdelmål. måste svavelhalten i fartygsbränslen sänkas till0,. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo29(mp) yrkandena 16 och 18 och Jo685 (mp) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Övrigamotioner i detta moment avstyrks i den mån de ej tillgodosesgenom detta ställningstagande.Utskottet hemställer4. beträffande transportsektorns miljöanpassningatt med anledning av motionerna 1994/95:Jo29yrkandena 16 och 18 och 1994/95:Jo685 yrkande 16 samt med avslagpå motionerna 1994/95:Jo22 yrkande 3, 1994/95:Jo23 yrkande 6,1994/95:Jo26 yrkande 5, 1994/95:Jo27 yrkandena 21--24 och1994/95:Jo609 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,16. Kemikaliekontrollen (mom. 5)och (båda c) anser attutskottets överväganden och hemställan under mom. 5 bort haföljande lydelse:Kretsloppstänkandet måste ligga till grund för alltbeslutsfattande inom EU om vi skall kunna skapa en hållbarutveckling. Naturresurser skall användas, återanvändas,återvinnas eller slutligen tas om hand med minsta möjligaförbrukning och utan att naturen skadas. måste agerapådrivande på detta område inom EU, inte bara med principiellaresonemang utan med konkreta mål. måste aktivt i EUdriva t.ex. frågan om en avveckling av dagens PVC. Arbetet påatt förhindra användning och spridning av farliga kemikaliermåste ha en internationell inriktning. En mer systematiskgenomgång av farliga ämnen är nödvändig. måste verka föratt EU ansluter sig till målet att avveckla användningen av allasvårnedbrytbara naturfrämmande ämnen. Avvecklingsplaner för enrad miljöfarliga ämnen måste utarbetas. Substitutionsprincipen(utbytesprincipen) och försiktighetsprincipen skall varavägledande för det europeiska samarbetet. skallfullfölja arbetet inom det internationella nätverket. anfört med anledning av motionerna Jo28 (c) yrkande 4och Jo641 (c) yrkandena 29 och 31 delvis bör som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motioner i detta momentavstyrks i den mån de ej tillgodoses genom dettaställningstagande.Utskottet hemställer5. beträffande kemikaliekontrollenatt med anledning av motionerna 1994/95:Jo28 yrkande4 och 1994/95:Jo641 yrkandena 29 och 31 delvis samt med avslagpå motionerna 1994/95:Jo22 yrkandena 9 och 10, 1994/95:Jo27yrkandena 19 och 20, 1994/95:Jo29 yrkandena 4, 23--27,1994/95:Jo685 yrkandena 6--8 samt 1994/95:Jo687 yrkandena 10--12som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Kemikaliekontrollen (mom. 5)() anser att utskottets överväganden ochhemställan under mom. 5 bort ha följande lydelse:Miljöbelastningen inom unionen ökar. Allt fler kemikalieranvänds och som ett resultat av kemikaliesamhället ökar antaletallergier och överkänsligheter hos framför allt barn.Försiktighetsprincipen och substitutionsprincipen måste därförbli reellt vägledande för beslut, både i och unionen.Principerna bör skrivas in i unionsfördraget vid revisionen1996. Det är av yttersta vikt att inte behöver backabeträffande de miljökrav som finns för de kemikalier vierhållit undantag för . Dessa är kemikalier somklorerade lösningsmedel, växtskyddsmedel, kadmium, arsenik,tennorganiska föreningar, PCP, kvicksilverbatterier liksommärkning och klassificering av kemikalier. måste medkraft driva att ett land inom EU skall kunna gå före. Vidare börde bioackumulerande ämnena försvinna. måste också krävaatt en rad konkreta avvecklingsmål skrivs in i EU:smiljöprogram, bland annat gällande tungmetaller, kloreradelösningsmedel och PVC. En ny grupp av miljögifter börjaruppmärksammas, de så kallade hormongifterna. Det är ämnen somgår in i djurs endokrina system och på grund av likhet medartegna substanser orsakar skador. Nonylfenol, som finns itvättmedel och plaster är ett exempel på ett vitt spritt sådantämne. Ett annat är DEHP, en ftalat som används i stora mängdersom additiv i PVC. Ämnet är globalt spritt och bioackumuleras.Sverige bör ta en ledande roll för att få uppmärksamhetkring dessa miljögifter, som kan orsaka skador bland annatkopplade till fortplantningen. Försiktighetsprincipen ochsubstitutionsprincipen måste tillämpas strikt beträffande dessaämnen. bör gå före och ta fram en nationellavvecklingsplan för i första hand nonylfenol och DEHP. Sverigebör driva att avvecklingsplaner för hormongifter utarbetas ochantas av hela EU. Vad utskottet anfört med anledning av motionJo29 (mp) yrkandena 4, 23--27, Jo685 (mp) yrkande 6 och Jo687yrkandena 10 och 12 bör som sin mening ge regeringentill känna. Övriga motioner i detta moment avstyrks i den mån deej tillgodoses genom detta ställningstagande.Utskottet hemställer5. beträffande kemikaliekontrollenatt med anledning av motionerna 1994/95:Jo29yrkandena 4, 23--27, 1994/95:Jo685 yrkande 6 samt 1994/95:Jo687yrkandena 10 och 12 samt med avslag på motionerna 1994/95:Jo22yrkandena 9 och 10, 1994/95:Jo27 yrkandena 19 och 20,1994/95:Jo28 yrkande 4, 1994/95:Jo641 yrkandena 29 och 31delvis, 1994/95:Jo685 yrkandena 7 och 8 samt 1994/95:Jo687yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. Kretsloppsanspassning och åtgärder på avfallsområdet(mom. 6)() anser att utskottets överväganden ochhemställan under mom. 6 bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening behövs det satsningar för att få framförpacknings- och retursystem som kan få spridning i hela EU. hotas nationella retursystem av att andra länders produkterinte kan ingå i det nationella systemet. skall varaaktivt pådrivande när det gäller att utveckla producentansvaret.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo22 (v) yrkande 13bör som sin mening ge regeringen till känna. Övrigamotioner i detta moment avstyrks i den mån de ej tillgodosesgenom detta ställningstagande.Utskottet hemställer6. beträffande kretsloppsanspassning och åtgärder påavfallsområdetatt med anledning av motion 1994/95:Jo22 yrkande 13och med avslag på motionerna 1994/95:Jo22 yrkandena 11 och 12,1994/95:Jo27 yrkande 10, 1994/95:Jo29 yrkande 28, 1994/95:Jo685yrkandena 9--11 samt 1994/95:Jo687 yrkandena 13 och 14 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Kretsloppsanspassning och åtgärder på avfallsområdet(mom. 6)() anser att utskottets överväganden ochhemställan under mom. 6 bort ha följande lydelse:Producentansvaret är ett viktigt redskap i strävandena mot ettkretsloppssamhälle. Avfallsmängderna måste dock totalt minskasför att ett resurssnålt långsiktigt samhälle skall uppnås.Sverige bör därför verka för att avfallsminimering skall styrautformningen av EU:s avfallsdirektiv och förordningar. anfört med anledning av motion Jo29 (mp) yrkande 28,Jo685 (mp) yrkande 9 och Jo687 (mp) yrkande 13 bör somsin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner i dettamoment avstyrks i den mån de ej tillgodoses genom dettaställningstagande.Utskottet hemställer6. beträffande kretsloppsanspassning och åtgärder påavfallsområdetatt med anledning av motionerna 1994/95:Jo29 yrkande28, 1994/95:Jo685 yrkande 9 samt 1994/95:Jo687 yrkande 13 ochmed avslag på motionerna 1994/95:Jo22 yrkandena 11--13,1994/95:Jo27 yrkande 10, 1994/95:Jo685 yrkandena 10 och 11 samt1994/95:Jo687 yrkande 14 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,20. Biologisk mångfald m.m. (mom. 7), , och (alla m) anser att utskottets överväganden och hemställan undermom. 7 bort ha följande lydelse:Ekosystemens betydelse för råvaruproduktionen,vattencirkulationen och naturens egna reningsprocesser fårenligt utskottets mening inte underskattas. Jordbruket upptar en mycket stor del av yta och EU:s jordbrukspolitikkan användas till att stimulera återställande av våtmarker isyfte att minska kväveläckaget till haven och ökaförutsättningarna för en bevarad biologisk mångfald. Betydelsenav våtmarkerna och de möjligheter som finns att återställasådana områden bör uppmärksammas. När det gäller den biologiskamångfalden är det viktigt med en dialog mellan myndigheter ocholika näringar, samt ett fungerande sektorsansvar, vilketbetonas i skrivelsen. Men en väl fungerande offentligadministration är långt ifrån en tillräcklig förutsättning föratt naturvårdsarbetet skall fungera. I detta sammanhang bördärför också tydligt uttryckas att verkar för attframhålla vikten av definierade äganderätter till mark ochvatten samt fungerande civilrättsliga möjligheter att drivaskadeståndsprocesser i miljömål. Vad utskottet anfört medanledning av motion Jo23 (m) yrkande 8 bör som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motioner i detta momentavstyrks i den mån de ej tillgodoses genom dettaställningstagande.Utskottet hemställer7. beträffande biologisk mångfald m.m.att med anledning av motion 1994/95:Jo23 yrkande 8och med avslag på motionerna 1994/95:Jo22 yrkandena 7 och 8,1994/95:Jo27 yrkandena 32--34 samt 1994/95:Jo29 yrkandena 15, 31och 32 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,21. Biologisk mångfald m.m. (mom. 7)() anser att utskottets överväganden ochhemställan under mom. 7 bort ha följande lydelse:Som regeringen anför måste bevarandet av den biologiskamångfalden vara ett prioriterat område. Biologisk mångfald harett stort värde ur både ekonomisk och ekologisk synvinkel.Förlust av biologisk mångfald (t.ex. utrotande av en art) gåraldrig att reparera. Enligt utskottets mening måste därförsanktionsmöjligheterna mot länder, företag och enskilda sombryter mot skyddet av den biologiska mångfalden stärkas. anfört med anledning av motion Jo22 (v) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.