bet · GI01KU40 · 1995-04-06 00:00:00 — Ettsådant resultat vore negativt för möjlighet atterhålla god information om EU-politiken och delta i debatt ochdiskussioner inför beslut i EU:s ministerråd.Alf m.fl. (kds) begär i motion K20 att riksdagenskall avslå förslaget om en fyraprocentsspärr i valet tillEuropaparlamentet. Motionärerna anför att den jämkadeuddatalsmetoden är en mandatfördelningsmetod som i siginnehåller en spärr mot småpartier och att det när det gällerett så litet antal mandat som 22 den naturliga spärren ärtillräckligt hög i sig. De anför vidare att den nuvarandefyraprocentsspärren till inte är allmängiltigt givenutan en partipolitisk intressekompromiss och attför landstingen valts en lägre spärrnivå. Vad som anförts ipropositionen om att ett lågt valdeltagande kan ge den effektenatt en liten del av de röstberättigade lätt kan erhålla mandatär enligt motionärerna inte något som kan anföras speciellt vadgäller utan det gäller generellt. Det saknarvidare enligt motionärerna relevans eftersom man inte kanförutsätta ett lågt valdeltagande. Påståendet i propositionen omatt ett spärrsystem skulle kunna verka väljarmobiliserandesaknar enligt motionärerna underlag i den statsvetenskapligaforskningen. Inget av de två skäl som varit viktiga vidinförandet av fyraprocentsspärren vid svenska riksdagsval,nämligen önskan om stabila regeringsmajoriteter och undvikandeav alltför stor partisplittring i har relevans vidvalet till . m.fl. (kds)kritiserar också i motion K224 yrkande 6 tanken på en spärr vidvalet till och begär ett tillkännagivande tillregeringen om att de svenska EU-valen bör företas på grundval avstrikt proportionalitet och utan spärr.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att en övergripandeambition bör vara att så mycket som möjligt anknyta reglerna omval till till de regler som gäller för svenskariksdagsval. Som framhållits i propositionen kan ett lågtvaldeltagande medföra att ett parti kan få mandat i valet medett mycket lågt antal väljare, om inte den för riksdagsvalenföreskrivna småpartispärren tillämpas. Utskottet vill intefrämja en fragmentering av partistrukturen i Europaparlamentet.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till lydelse av33 § lagen om val till och avstyrkermotionerna K17, K19 yrkande 1, K20 och K224 yrkande 6 i dennadel.Med hänsyn främst till önskemålet om regellikhet mellan valentill och till tillstyrker utskottetockså förslaget i propositionen om mandatfördelning enligt dens.k. jämkade uddatalsmetoden (32 §) och avstyrker motion K19yrkande 2.PersonröstningGällande bestämmelser m.m.Enligt 3 kap. 1 § regeringsformen sker vid riksdagsvalröstning på parti med möjlighet för väljarna att avge särskildpersonröst. Denna lydelse av bestämmelsen trädde i kraft den 1januari 1995. Vid allmänna val kommer således ienlighet med den överenskommelse som träffadesmellan företrädare för riksdagspartierna denna möjlighet attfinnas.Vid val till kommunfullmäktige gjordes försök i sjukommuner med personröstning. har, som nämnts ovan, genom tilläggsdirektivfått i uppdrag att följa upp försöksverksamheten.PropositionenRegeringen föreslår att väljarna ges möjlighet att rösta påperson i enlighet med den ordning som skall gälla vid denationella valen och som på försök tillämpats i någrakommuner vid valet . Spärren för att personliga röstetalskall fastställas föreslås dock sättas till av partietsröstetal.Frågan berördes inte i den promemoria med förslag till lag omval till som remissbehandlades. Regeringenanser dock att frågan om personval är så väl beredd att en sådanordning kan genomföras vid detta val.Grunddragen i den modell som redovisade ibetänkandet Ökat personval (SOU 1993:21) och som återges ipropositionen är följande. Partierna förutsätts liksom hittillspresentera listor, på vilka kandidaterna rangordnats i enlighetmed partiets nominering. Väljarna får en möjlighet att göra enmarkering intill ett av namnen på valsedeln och avger därmed enpersonröst för den aktuella kandidaten. Avgörande för vilkeneller vilka kandidater som skall förklaras valda är antaletpersonröster på varje kandidat under förutsättning attkandidaten fått ett visst minsta antal personröster, dvs.uppnått en spärr. Den kandidat som fått flest personröster blirvald först, kandidaten med näst flest personröster blir valddärnäst osv., allt under förutsättning att de kommit upp tillspärren. Om inte alla mandat som partiet vunnit kan tillsättasmed kandidater som kommit över spärren, övergår man till attutse ledamöter med den nuvarande metoden vilket innebär attlistordningen i regel blir bestående. Anledningen tillspärrregeln är att en kandidat som fått ett mycket litet antalpersonröster inte skall kunna bryta den rangordning som partietgjort upp. Kommittén förordade att spärren för riksdagsvaletsdel skulle ligga av partiets röstetal i envalkrets. I sitt lagförslag förordade kommittén att spärrenskulle sättas vid . Det är också den nivå som partiernaenats om vad gäller riksdagsvalet år 1998.Om det skall finnas en reell möjlighet att en röst på personskall få genomslag i valet till , då helalandet utgör en enda valkrets, bör spärren dock enligtregeringen sättas vid den undre gräns som Personvalskommitténföreslagit, dvs. 5 %.MotionerGudrun m.fl. (v) begär i motion K19 yrkande skall avslå de delar i propositionen som innebärpersonval. Motionärerna påpekar att personval inte fanns med iden promemoria som föregick propositionen. Skälet till detta kanenligt motionärerna antas vara att man inte ville införa etthelt nytt valsystem för riksval innan en ordentlig utvärderinggjorts av de försök som gjordes i en del kommuner i samband med1994 års val. Motionärerna är inte principiella motståndare tillvarje form av personvalsinslag i valsystemet. De anser dock inteatt det finns anledning att forcera fram ett införande i sambandmed valet till och brådstörtat genomföra etthelt nytt system bara för att lösa interna problem i partier somhar starka EU-kritiska opinioner. Att införa personvalsinslagstrider också enligt motionärerna mot regeringens huvudlinje omatt valet skall vara så likt ordinarie riksdagsval som möjligt.Frågor som rör möjligheten till personröstning tas också upp itvå motioner från allmänna motionstiden. Den ena motionen rörobligatorisk markering av kandidat på valsedeln, den andraredovisning av kampanjmedel.Sten () anser i motion K711 yrkande 2 att det finnsskäl att revidera reglerna för beräkning av personröster och attmarkering av kandidat på röstsedeln bör bli obligatorisk. Hanbegär ett tillkännagivande om detta till regeringen. I motionenkritiseras det förhållandet att en mycket liten andel väljare(5--) genom markering för en viss kandidat skall kunnaförändra den av partiet interna beslutade rangordningen påvalsedeln, även om den överväldigande majoriteten av partietsväljare anser att partiets rangordning är riktig och därför integör någon markering på valsedeln.I motion K619 av m.fl. (c) tas upp frågan omfinansiering av valkampanjer vid ett ökat inslag av personval,och motionärerna begär att skall som sin mening geregeringen till känna vad som anförs i motionen (yrkande 5).Ett ökat inslag av personval kan enligt motionärerna komma attinnebära att organisationer och enskilda i större utsträckningstöder enskilda kandidater. Det är enligt motionärerna viktigtatt verksamheten sker öppet, annars kan ett legitimitetsproblemuppstå där väljarna uppfattar bidrag och stöd som en möjlighetför olika intressen eller organisationer att "köpa" sittpolitiska inflytande. Motionärerna anser att för kandidater börinföras en skyldighet att redovisa från vilka och på vilket sättde tar emot ekonomiskt eller annat stöd i sin valrörelse och ensärskild skyldighet att redovisa för mottagna medel.Tidigare utskottsbedömningI sitt av godkända betänkande 1993/94:KU44, därfrågan om att införa bestämmelsen om personröstning iregeringsformen behandlades, uttalade utskottet med anledning aven motion att utskottet var medvetet om att ett större inslag avpersonval kan medföra risker för oönskade bindningar mellanenskilda kandidater och stora bidragsgivare. Utvecklingen måstedärför följas med uppmärksamhet.Pågående utredningarSom nämnts ovan har Nomineringsrätts- och valkretskommitténgenom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att följa upp denförsöksverksamhet med personröstning som ägt rum i sju kommuner.I direktiven nämns också att ett uppföljningsarbete pågår inomStatsvetenskapliga institutionen vid . --Kommitténs utredningsarbete skall vara avslutat årsutgång.Med anledning av ett uppdrag av (bet. 1993/94:KU18)har talmannen utsett en arbetsgrupp med uppgift att i förstahand arbeta med att utforma ett registreringssystem förredovisning av riksdagsledamöternas ekonomiska förhållandenliksom ledamotskap i olika slags styrelser samt därvid analyseraoch bedöma konsekvenserna av olika slag. Arbetsgruppen äroförhindrad att också ta upp andra frågor av etiskt slag medanknytning till ledamöternas uppdrag i riksdagen.Utskottets bedömningI regeringsformen har förts in en bestämmelse ommöjlighet för väljarna att vid riksdagsval avge särskildpersonröst. Med hänsyn till den likhet som enligt utskottetsmening bör råda mellan valet till ochriksdagsvalen bör möjligheten till personröstning ges redan vidEuropaparlamentsvalet, och utskottet tillstyrker regeringensförslag i dessa delar (35--37 §§). Utskottet avstyrker därmedmotion K19 yrkande 3.Beträffande 37 § i förslaget noterar utskottet att orden"kandidat" och "företrädare" använts på ett inkonsekvent sätt iförsta resp. tredje styckena. Utskottet föreslår att samma ordanvänds i båda styckena på sätt som framgår av hemställan.Regeringsformens bestämmelse om val till innebär attröstning sker på parti med möjlighet för väljarna att avgesärskild personröst. Någon skyldighet att avge personröst anserutskottet inte bör införas. Motion K711 yrkande 2 avstyrks.I fråga om den i motion K619 (yrkande 5) upptagna frågan omredovisning av kampanjmedel vid ett ökat inslag av personvalvill utskottet starkt understryka behovet av största möjligaöppenhet i fråga om sådan redovisning. Inför valet tillEuropaparlamentet är det enligt utskottets mening knappastmöjligt att införa någon formell redovisningsskyldighet.Utskottet vill inte heller nu ta ställning till om en sådanformell redovisningsskyldighet över huvud taget bör införas.Utskottet utgår dock från att de som kandiderar i val ochpersonligen tar emot bidrag för sina kampanjer är medvetna ombehovet av att öppet redovisa sådana bidrag. De erfarenheter somvinns vid valet till kan senare ligga tillgrund för vidare överväganden. Utskottet har tidigare framhållitatt utvecklingen måste följas med uppmärksamhet. uppfattning bör noga övervägas vilka åtgärder som kanoch bör vidtas för att åstadkomma den eftersträvade öppenheten ifråga om kampanjmedel. Motionen avstyrks.Tidpunkt för valGällande ordning för riksdagsval m.m.Tidpunkten för riksdagsval bestäms i tre olika författningarpå olika konstitutionell nivå. I regeringsformen gesbestämmelsen att ordinarie val till skall förrättasvart fjärde år. I riksdagsordningen finns bestämmelsen attordinarie val till hålls . Slutligenföreskrivs i vallagen att ordinarie val till samt vali hela riket av landstingsledamöter och kommunfullmäktigeförrättas och att valdag är tredje söndagen iseptember.Gemenskapsrättsliga reglerTidpunkten för de ordinarie val till somkommer att äga rum och framåt följer avgemenskapsrättsliga regler. Av valrättsakten och rådsbeslutframgår att val skall förrättas och äga rum morgon tillföljande söndag.När det gäller det val av företrädare i somnu närmast förestår har det i anslutningsakten föreskrivits attdet måste äga rum från inträde i EU. Valetmåste således förrättas före utgången av år 1996.PropositionenRegeringen föreslår att allmänna direkta val av svenskaföreträdare i skall hållas söndagen den 17september 1995.Som skäl för sitt förslag påpekar regeringen inledningsvis attnågot allmänt val inte skall äga rum i förrän år 1998och att det därför inte är möjligt för oss att samordna detförsta valet av företrädare i med något annatallmänt val. Vidare anser regeringen att det är rimligt att dentid under vilken de svenska företrädarna i Europaparlamentetendast utsetts av blir så kort som möjligt och attföreträdarna skall kunna agera med denytterligare legitimitet och auktoritet som följer av att deutsetts av folket i direkta allmänna val. Den föreslagnatidpunkten motsvarar den då allmänna val skulle ha ägt rum omdet varit valår.MotionerFörslaget i propositionen om tidpunkt för valet tillEuropaparlamentet har inte föranlett några motioner.I två motioner från allmänna motionstiden tas frågan upp omnär allmänna val skall hållas.Olof m.fl. (c) begär i motion K619 yrkande som sin mening skall ge regeringen till känna attriksdagsval bör förläggas och därigenom komma i näraanslutning till avslutande. Som skäl till förslagetpekar motionärerna på att nu beslutat att budgetårenskall sammanfalla med kalenderår och att budgetpropositionensåledes kommer att presenteras och behandlas i underhösten. En ordning med riksdagsval medför enligtmotionärerna att en tillträdande ny regering får för kort tidför att förbereda sin budgetproposition.Rigmor () begär i motion K702 att som sinmening ger regeringen till känna att det finns skäl att flyttade allmänna valen till en vardag, förslagsvis lördag, så attalla ges karaktären av helgdag.Tidigare behandling av frågan om tidpunkt för riksdagsvalRiksdagsutredningen föreslog i samband med överlämnandet avsitt principbetänkande att tidpunkten förriksdagsval skulle tidigareläggas. De författningsöverläggningarsom hölls mellan företrädare för riksdagspartiernaledde inte till någon överenskommelse om att ändra tidpunktenför allmänna val. ansåg sig därför i sittförslag om statens budgetår utgå från att valdagen skulle varaoförändrad.Utskottet hänvisade i sitt av godkända betänkande1993/94:KU18 till att i sitt slutförslagutgått från oförändrad valdag som en konsekvens av attförfattningsöverläggningarna inte ledde tillnågon överenskommelse om att ändra valdagens förläggning i tidensamt avstyrkte motioner om att förlägga valdagen till maj ellerjuni.Utskottets bedömningFörslaget i propositionen om tidpunkt för det föreståendevalet till har som nämnts inte föranlett någramotioner. Utskottet tillstyrker förslaget.Beträffande förslaget i motion K619 yrkande 4 attriksdagsvalen bör förläggas vidhåller utskottet sinbedömning från föregående . Motionsyrkandet avstyrks.Allmänna val har hållits på en söndag.Utskottet anser inte att det finns skäl att nu ändra dagen förallmänna val till någon annan dag. Motion K702 avstyrks.Vallokal m.m.Gällande ordningBestämmelser om var och när röstning kan skeAllmänna bestämmelser om röstning finns i 8 kap. vallagen.Särskilda bestämmelser om röstning i vallokal resp. påpostkontor, hos utlandsmyndighet och på fartyg finns i 9 och10 kap. vallagen. I 11 kap. vallagen finns särskildabestämmelser om röstning med valsedelsförsändelse.Huvudregeln är att röstning skall ske på valdagen ivallokalen för det valdistrikt där väljaren finns upptagen iröstlängd. Om den röstande finner sig vara förhindrad att röstaenligt den regeln, får han eller hon rösta på postkontor här iriket eller hos svensk utlandsmyndighet eller på svenskt fartygi utrikes fart. -- I praktiken kan en väljare fritt avgöra omhan eller hon vill avge sin röst på postkontor eller i vallokal.Röstning på postkontor kan ske på de kontor somRiksskatteverket efter samråd med bestämmer. Vid valtill och sådana val till kommun- ellerlandstingsfullmäktige som omfattar hela riket skall röstningalltid kunna ske på minst ett postkontor i varje kommun. På depostkontor där röstning genomförs skall man vid sådana val kunnarösta fr.o.m. den före valdagen t.o.m. valdagen.Röstning på postkontor äger enligt huvudregeln rum under dentid då postkontoret är öppet. Den tid då röstning kan ske förevaldagen kan dock begränsas. På valdagen skall postkontor varaöppet för röstmottagning ochminst efter klockan 15.Förtidsröstning genom posten kan också ske på tillfälligapostkontor. Sådana postkontor kan, efter samråd med valnämndenoch med vårdinrättningen, inrättas på sjukhus, ålderdomshem,kriminalvårdsanstalt eller liknande vårdinrättningar, s.k.institutionsröstning. Röstning på dessa postkontor får äga rumtidigast sjunde dagen före valdagen.Tillfälliga (särskilda) postkontor kan också inrättas påvaldagen. Det är då framför allt fråga om röstmottagning iglesbygdsområden. Ett sådant postkontor kan inrättas t.ex. omett valdistrikt dragits in så att väljarna får längre till sinvallokal.Den som på grund av sjukdom, rörelsehinder eller hög ålderinte kan inställa sig i vallokalen för det valdistrikt där haneller hon är upptagen i röstlängden, får rösta genom bud.Vid val gavs med stöd av en särskild lag -- lagen(1993:1403) om försöksverksamhet vid de allmänna valen -- möjlighet att anordna röstning också på annatröstmottagningsställe än som föreskrivs i vallagen. Försökgjordes bl.a. med att kommunerna tog ansvaret för den s.k.institutionsröstningen vid bl.a. sjukhus ochkriminalvårdsanstalter. Andra typer av röstmottagning som kundeprövas var "ambulerande" röstmottagning och inrättande av fleraröstmottagningsställen i ett och samma valdistrikt. -- Försökengrundades på förslag som lämnats av vallagskommitté.I fråga om röstning hos utlandsmyndighet bestämmercentrala valmyndigheten, dvs. , efter samråd medUtrikesdepartementet hos vilka svenska utlandsmyndigheterröstning skall äga rum. Vid ordinarie val till fårröstning hos en utlandsmyndighet börja tidigast den 24:e dagenföre valdagen, och röstningen får pågå så länge att avgivnavalsedlar kan beräknas vara till handa senastklockan före valdagen.I fråga om röstning på fartyg bestämmer Riksskatteverketpå vilka fartyg i utrikes fart som röstning skall äga rum. Vidordinarie val till får röstning börja tidigast den55:e dagen före valdagen och pågå så länge att avgivna valsedlarkan beräknas vara till handa senast klockan 12dagen före valdagen.Att en väljare har röstat på postkontor, hos utlandsmyndigheteller på fartyg hindrar inte att han eller hon också röstar ivallokalen på valdagen, s.k. ångerröstning. I så fall gällerden röst som lämnas i vallokalen.Omhändertagande av poströster m.m.Vid röstning på postkontor skall röstmottagaren i väljarensnärvaro lägga in mottagna valkuvert i ett fönsterkuverttillsammans med väljarens röstkort.Posten sänder mottagna fönsterkuvert till valnämnden i denkommun där väljaren är upptagen i allmän röstlängd eller, omväljaren är upptagen i särskild röstlängd, till valnämnden i denkommun där den särskilda röstlängden skall finnas tillgänglig.Även röstmottagare på utlandsmyndighet och på fartyg skalllägga in mottagna valkuvert i fönsterkuvert. Röstmottagarenskall i båda fallen sända fönsterkuverten till Riksskatteverket.En röstmottagare på fartyg kan dock i vissa fall lämna mottagnafönsterkuvert till en svensk utlandsmyndighet.Riksskatteverket skall sända mottagna fönsterkuvert tillvalnämnden i den kommun där väljaren är upptagen i allmänröstlängd, eller om väljaren är upptagen i särskild röstlängd,till valnämnden i den kommun där den särskilda röstlängden skallfinnas tillgänglig.Fönsterkuvert som före valdagen kommer in till valnämnden frånröstmottagare på postkontor eller från sorteraspå valdistrikt och därefter sändas till valförrättarna ivaldistriktet. Översändandet bör ske i sådan tid attfönsterkuverten är valförrättarna till handa när röstningen ivallokalen börjar. Fönsterkuvert som kommer in till valnämndenpå valdagen sänds till valförrättarna i valdistriktet, omkuverten kan beräknas vara valförrättarna till handa innanröstningen i vallokalen slutar. Sådana fönsterkuvert som kommerin till valnämnden efter valdagen eller så sent på valdagen attde inte kan beräknas komma valförrättarna till handa, innanröstningen i vallokalen slutar, skall valnämnden behålla.Det går inte att undvika att Posten sänder enstaka poströstertill fel kommun. Många valnämnder sorterar inte de poströstersom kommit in till valnämnden efter hand som de kommer tillvalnämnden utan all sortering sker före valdagen.De felsända poströsterna upptäcks av valnämnden först underdenna sortering. Det förekommer också att de felsändapoströsterna sorteras in bland poströsterna som sänds ut tillvallokalerna. I dessa fall upptäcks misstaget först vidgranskningen under valdagen. I båda dessa fall måstepoströsterna överlämnas till Posten efter valdagenför att sändas till rätt kommun.Det kan också behöva påpekas att utlandsröster inte alltidhinner komma in till i sådan tid att rösternahinner sändas ut till valnämnder och valdistrikt för den förstaräkningen.SammanräkningsförfarandetPreliminär rösträkning skall ske efter det attröstningen i vallokal har avslutats. Rösträkningen inleds medatt fönsterkuverten från valnämnden granskas. Därvidkontrolleras bl.a. att väljaren är röstberättigad ivaldistriktet och att väljaren inte har röstat i vallokalenunder valdagen. Rösträkningen fortsätter därefter i särskildföreskriven ordning. Sedan förrättningen avslutats sändsröstlängd, protokoll och valsedlar i särskild ordning tillvalnämnden.Vid den s.k. onsdagsräkningen skall valnämnden granskafönsterkuvert och innehåll samt räkna röster. I dagens systemgranskas de röster som lämnats på posten under valdagen avvalnämnden vid onsdagsräkningen. skall granska depoströster som valförrättarna i valdistrikten bedömt somogiltiga enligt 13 kap. 3--5 §§ vallagen. Nämnden skall ocksågranska poströster som inte blivit granskade i valdistriktenunder valdagen. Till den sistnämnda kategorin hör de röster somlämnats på posten under valdagen, men också sådana röster somavgivits tidigare men inte distribuerats till vallokalerna innanröstningen avslutats där, dvs. före under valdagen.Det kan också förekomma att poströster kommer från valnämnder iandra kommuner. Poströster kan, som tidigare nämnts, hasorterats fel i den första hanteringen. Vid onsdagsräkningengranskar valnämnden också inkomna brevröstningsförsändelser,dvs. röster som, enligt de särskilda reglerna, avsänts med brevfrån väljare i eller Schweiz.Slutlig sammanräkning skall göras av så snartdet kan ske. Vid den sammanräkningen prövar länsstyrelsenvalsedlarnas giltighet och meddelar de beslut som den prövningenoch de vid röstningen förda protokollen föranleder.Utredningsförslag m.m.Som ovan berörts har frågor om poströstningens omfattning ochkostnaderna för den samt om utlandsröstning diskuterats både avVallagsutredningen och vallagskommitté i betänkandenaVal Organisation (SOU 1992:108) resp. Vallagen(SOU 1994:30).I 1994 års betänkande angavs kostnaden för poströstning påvaldagen vid 1988 och val till 5,7 resp. ca 8 miljonerkronor. Andelen poströstande vid valen uppgick till nästan37 %. ökade antaletpoströstande från 1,2 miljoner till omkring 2 miljoner.Flertalet, eller , av dem som poströstade vidseptembervalet röstade före valdagen och påvaldagen.Antalet poströstande på valdagen har under de senaste valenhållit sig mellan 38 000 och 46 000. Enligt en undersökningsom genomfördes val röstade avdessa i sin hemkommun, i annan kommun i hemlänet medan33 % hörde hemma i annat län än där de röstade. En nyundersökning genomfördes val. Fördelningen settöver hela landet visade sig alltjämt vara densamma.Kostnaden för poströstning på valdagen uppgick vid 1988 och1991 års val till 5,7 respektive ca 8 miljoner kronor.Av ett diagram i SOU 1992:108 framgår att kostnaden för varjepoströst under septembervalen 1988 och 1991 priservarit . Vid septembervalen röstade 45 991väljare på posten under valdagen. Eftersom postkontoren dåendast är öppna för röstning kan kostnaden för derasöppethållande hänföras helt till röstmottagningen. Postensöppethållande under valdagen det året kostade ca 8 miljonerkronor. Varje poströst som togs emot under valdagen kan sägas hakostat omkring 175 kr.Några slutliga siffror om kostnaderna val finnsännu inte. Vid dessa val begränsades antalet under valdagenöppna postkontor till ett i varje kommun.