bet · GI01NU18 · 1995-04-04 00:00:00 — Dennödvändiga ökningen av sysselsättningen kan förväntas ske främsti småföretagen, sägs det. Nya produkter uppstår ofta i sådanaföretag, varför det är viktigt att näringspolitiken stimulerarbildandet av nya företag och utvecklingen av små och medelstoraföretag, anser motionärerna.I ytterligare en partimotion från Vänsterpatiet, 1994/95:N272,tas upp frågor om småföretagspolitiken och definitionen avsmåföretag. Med den vanligaste svenska definitionen påsmåföretag -- företag med färre än 200 anställda -- kan mer än97 % av de svenska företagen betraktas som småföretag,konstaterar motionärerna. De anser att det är viktigt att skiljapå aktiebolag å ena sidan och enskilda firmor, handelsbolag ochkommanditbolag å den andra. Detta för att stöd skall kunnariktas till nystartade småföretag, vilka oftast är enskildafirmor eller handelsbolag. Det finns, påpekar motionärerna, enpositiv inställning i samhället till småföretagsamhet, ochmellan de politiska partierna finns det en bred enighet om attsmå och medelstora företag kommer att spela en central ochökande roll i ekonomin. Regeringen borde därför utforma sinsmåföretagspolitik utifrån denna grundsyn.I de grönas motion 1994/95:N270 sägs attnäringspolitiken bör inriktas på att främja en hållbarutveckling med etiskt och socialt ansvar. Näringspolitiken måstestå i överensstämmelse med Riodeklarationen, ochberörda FN-deklarationer, heter det. Statliga insatser riktadetill företag bör begränsas till sådant företagande som bedrivs ienlighet med kraven på en hållbar utveckling, menarmotionärerna.I en annan partimotion från , 1994/95:N202, begärsuttalanden om behovet av att företagens verksamhet anpassas tillkretsloppssamhället och om att denna anpassning bör underlättasgenom rådgivning och ekonomiska styrmedel. Miljöpartietssmåföretagspolitik har följande huvuddrag: (1) näringspolitikenskall främja bl.a. ett ökat kretsloppstänkande och en småskaligoch decentraliserad samhällsstruktur, (2) företagen skallåläggas ansvar för sina produkter under hela produktenslivslängd, (3) företagsbeskattningen skall grundas på en positivinställning till småföretagen och skatteväxling skallgenomföras, (4) möjligheterna att bygga upp eget kapital iföretaget och att låna kapital bör underlättas samt (5) lokalanärfonder bör byggas upp. Småföretagen bör genom gratisrådgivning få hjälp att anpassa sig till kretsloppssamhället.Företagens verksamhet måste enligt motionärerna uppfylla olikakrav:de produkter som framställs måste kunna hanteras utan fara förmiljö och hälsa under hela livscykeln,råvarorna måste komma fram genom återvinning ochåteranvändning,utsläpp eller restprodukter som är skadliga för miljö ochhälsa får inte förekomma,energin måste komma från förnybara källor,förpackning och transport av varor måste utformas medbeaktande av god hushållning med råvaror och energi.I partimotionen 1994/95:N301 (kds) förordas en generellnäringspolitik som uppmuntrar företag och företagande. Dentidigare regeringen genomförde en omläggning av näringspolitikeni denna riktning, sägs det. Den socialdemokratiska regeringenhar dock radikalt försämrat möjligheterna förföretag och företagande, genom att gå från en generellnäringspolitik till en mer selektiv. Ett välfärdssamhälle kräveren samhällsekonomi i balans, och en förutsättning för en godvälfärd är en effektiv och ansvarsfull marknadsekonomi, anförmotionärerna. De förordar en marknadsekonomi baserad på etiskaprinciper och styrd av sociala och ekologiska hänsyn. Dengrundläggande uppgiften för staten när det gällernäringspolitiken är att lägga fast ramar och långsiktigaspelregler, vilka måste vara stabila och tillväxtbefrämjande,heter det vidare. Näringspolitiken kan inte drivas för sig utanmåste vara sammankopplad med den ekonomiska politiken i övrigt.Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av störstavikt inför 1990-talets kamp mot den höga arbetslösheten, påpekasdet.I en annan motion från samma parti, 1994/95:K224, efterlysesen gemensam industripolitik mellan EU:s medlemsländer somkomplement till den nationella politiken, främst avseende stödettill den kostnadskrävande, högteknologiska forskningen. Det voreönskvärt om det industriella samarbetet mellan företag i olikaEU-länder kunde öka, anser motionärerna och föreslår envidareutveckling av åtgärder inom EU för att främja små ochmedelstora företag. Detta anges kunna finansieras genomomstrukturering av EU:s budget.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om en ekologiskt anpassad tillväxt, som tas upp i fleraav de här aktuella motionerna, behandlas i budgetpropositionen,bl.a. i finansplanen (bil. 1 s. 36). Där sägs att regeringenkommer att föra en aktiv politik för att åstadkomma enlångsiktigt hållbar tillväxt och en god hushållning medgemensamma resurser. Ett miljöanpassat näringsliv kan ocksåstärka konkurrenskraften. Producenterna bör ta ett ökatmiljöansvar för varor och produkter under hela deras livscykler,heter det vidare. Ekonomiska styrmedel bör användas i störreutsträckning inom miljöpolitiken. En parlamentarisk utredningkommer att tillsättas för att studera möjligheterna till en ökadmiljörelatering av skattesystemet. Vidare meddelas att ett nyttförslag till miljöbalk kommer att föreläggas riksdagen.Regeringen har också avlämnat en skrivelse tillriksdagen om miljön (skr. 1994/95:120), i vilken inriktningen avdet miljöpolitiska arbetet presenteras och en redovisning avtillståndet i miljön lämnas. I avsnitt 5, med , sägs bl.a. attmiljöanpassad produktion är på väg att bli ett viktigtkonkurrensmedel och att miljösektorn, både direkt och indirekt,kan bidra till att nya arbetstillfällen skapas. Det mesta avdetta arbete bör ske på initiativ av näringslivet, menregeringen har en roll i att driva på och underlätta dennaprocess, sägs det. Skrivelsen kommer att behandlas av riksdagensenare . Utskottet återkommer i det följande, iavsnitten om miljöteknik och om livscykelspecifikationer, tilldenna skrivelse.När det gäller den aktualiserade frågan om definition avsmåföretag kan noteras att det inte finns någon officielltfastställd sådan definition. I brukar småföretagdefinieras -- av t.ex. -- som företagmed färre än 200 anställda. I olika statistikredovisningargrupperas företag vanligen i olika klasser efter antaletanställda, t.ex. 0--9, 10--19, 20--49, 50--99, 100--199,200--499 och fler än 500 anställda. Inom EU definieras oftastsmå och medelstora företag (Small and ,SME) som företag med färre än 500 anställda och som inte tillmer än en viss andel ägs av större företag.I sammanhanget kan vidare noteras att den verksamhet som och dess regionala utvecklingsbolag bedriver,riktar sig främst till små företag, där tyngdpunkten ligger påföretag med färre än 50 anställda. Vidare gäller att alla typerav företag kan erhålla råd och stöd, dvs. Utskottet behandlar frågor om i ett senare avsnitt.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är näringspolitikens huvuduppgift attmedverka till en snabb förnyelse och utveckling inomföretagssektorn. Investeringsnivån måste höjas markant för attbygga upp en ny produktionskapacitet i nya och befintligabranscher, i stället för den som har gått förlorad under desenaste årens ekonomiska stagnation och tillbakagång.Utskottet konstaterar att det på ett övergripande plan kansägas föreligga en betydande samsyn rörande näringspolitikensmålsättning och åtgärdernas inriktning. Detta gäller t.ex.beträffande betoningen av att långsiktigt fasta och sundaspelregler skall gälla för näringslivet. Likaså framhålls avalla partier de små och medelstora företagens betydelse för atten ökad tillväxt och en minskad arbetslöshet skall kunna uppnås.Trots en betydande samstämmighet mellan de olika politiskapartierna på denna övergripande nivå, föreligger skillnaderavseende den konkreta utformningen av innehållet inäringspolitiken.Denna politik måste, anser utskottet, ha som mål att skapagynnsamma villkor för företagandet. Det kan ske bl.a. genom attundanröja hinder och bereda vägen för långsiktiga satsningar påny teknologi, ökad kompetens och förbättrad miljö för att uppnånya och fler arbetstillfällen. Enligt utskottets mening måstenäringspolitiken inriktas på att underlätta framväxten av nyasmåföretag och tillväxten av befintliga småföretag. Ibudgetpropositionen framläggs förslag som har till syfte attunderlätta en sådan utveckling. Utskottet återkommer i detföljande till dessa förslag.Utskottet vill vidare framhålla vikten av att det skapas sundaoch fasta spelregler för näringslivet. Det gäller t.ex. detallmänna regelverket för företagen, skattesystemet ochenergipolitiken. Insatserna inom näringspolitiken bör främstvara av generell karaktär och avse områden där marknaden harlyckats mindre väl. I vissa fall kan också behov av merselektiva, branschinriktade åtgärder uppstå.Möjligheterna att upprätthålla välfärden i framtidensammanhänger med möjligheterna att skapa en uthållig tillväxt.Därvid krävs bl.a. en ekologiskt anpassad produktion. Enmisshushållning med gemensamma resurser kan äventyra de framtidautvecklingsmöjligheterna.I budgetpropositionen betonar regeringen vikten av enekologiskt uthållig tillväxt. Liknande synsätt kommer tilluttryck i de här aktuella partimotionerna från Vänsterpartietoch . En ökad miljöanpassning hos företagen kaninnebära en konkurrensfördel, anser utskottet. Näringslivet harhuvudansvaret för att ett förändrat synsätt och agerande kommertill stånd. Statsmakterna har dock ett ansvar för att driva påoch underlätta denna process.I motionerna från de fyra tidigare regeringspartierna hänvisastill den näringspolitik som den borgerliga regeringen bedrev.Ett fullföljande av denna politik förordas för att komma tillrätta med ekonomiska problem. Mot bakgrund av denekonomiska utvecklingen under de borgerliga regeringsåren medförsämrad tillväxt, ökad arbetslöshet och försämradestatsfinanser anser utskottet inte att den tidigare fördanäringspolitiken kan göra anspråk på att ha de rättalösningarna.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga här aktuellamotioner i berörda delar.Besparingsåtgärder för budgetåren 1997 och 1998Regeringen begär godkännande av den inriktning avbesparingsåtgärder för budgetåren 1997 och 1998 inomNäringsdepartementets område som anges i propositionen (s. 7).I proposition 1994/95:25 om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m. aviserade regeringen sin avsikt att återkommatill med förslag till konkreta besparingar rörandeutgifter för statlig konsumtion. har godkänt i-nriktningen och omfattningen av denna besparing (bet.1994/95:FiU1).Regeringen föreslår nu att myndigheternasförvaltningskostnader och övrig statlig konsumtion inomNäringsdepartementets verksamhetsområde skall minskas med ca 465miljoner kronor fram t.o.m. . För /96föreslås att de berörda anslagen skall minskas med sammanlagt300 miljoner kronor.De beräknade besparingarna anges i propositionen till 225miljoner kronor för vardera av . fördelar sig besparingarna med 70 miljonerkronor på ett generellt effektivitetskrav och 155 miljonerkronor på s.k. andra besparingar. Besparingarna fördelarsig med inom området teknisk forskning ochutveckling, på ett generellteffektivitetskrav och på s.k. andrabesparingar.Det som i propositionen benämns andra besparingar, och somuppgår till totalt , utgörs enligt uppgiftfrån till övervägande delen av ränteeffekter.Vid försäljning av företag eller aktier inomNäringsdepartementets område får departementet tillgodoräkna sigen schabloniserad ränteinkomst på försäljningsbeloppet. Detgenerella effektivitetskravet på totalt 140 miljoner kronorinnebär en neddragning av förvaltningsanslagen för myndigheternainom område. Specificeringar kommer att lämnas i budgetpropositionen hösten1996. Besparingen på inom området tekniskforskning och utveckling avser rymdverksamheten(budgetpropositionen bil. 13 s. 160).Utskottet har inget att erinra mot de redovisadebesparingsåtgärderna. Dessa tillstyrks.SmåföretagsutvecklingRiskkapitalförsörjningALMI och Industri- och nyföretagarfondenRegeringen begär godkännande av överföring av medelfrån Industri- och nyföretagarfonden till och av förändrade riktlinjer för finansieringsverksamheteninom de nämnda organisationerna.De förutvarande regionala utvecklingsfonderna ersattes den 1juli 1994 av regionala utvecklingsbolag (prop. 1993/94:40, bet.NU11). Staten innehar genom moderbolaget ABlägst av aktiekapitalet i de regionala bolagen. Övrigaägare är landsting och i förekommande fall kommuner.Verksamheten består av information, rådgivning och finansiering.Målgruppen är små och medelstora företag -- med färre än 200anställda -- med tyngdpunkt på företag med färre än 50anställda. För finansieringsverksamheten disponeras ett kapitalpå ca . Dessutom äger aktier i till ett värde av ca -- avkastningen härav kan också användas ifinansieringsverksamheten.Den tidigare Industrifonden ombildades efter riksdagsbeslut idecember 1992 (prop. 1992/93:82, bet. NU19) till Industri- ochnyföretagarfonden. Fondens verksamhet fick därvid tvåhuvudinriktningar. Den ena är finansiering för att stödjautveckling av nya produkter och marknadssatsningar, den andra ären verksamhet med nyföretagarlån. Fonden disponerar ett kapitalpå ca . Dessutom äger fonden aktier iriskkapitalbolagen till ett värde av ca 0,4miljarder kronor, vars avkastning också den kan användas ifinansieringsverksamheten.De nyföretagarlån som Industri- och nyföretagarfonden beviljarlämnas till nyetablerare som inte kan lösa finansieringen avsitt företags uppbyggnad på traditionellt sätt, men som ändåbedöms kunna bedriva en lönsam verksamhet. Lånen kan endastsökas i samband med att helt nya aktiebolag startas av en ellerflera fysiska personer. Nyföretagaren förutsätts svara för minst10 % av kapitalbehovet med egna medel, medan nyföretagarlånetskall svara för högst . Det resterande behovet förutsättsbli täckt genom normala bankkrediter. Nyföretagarlånet skall sommest kunna uppgå till och bör i regel inteunderstiga . Lånets löptid är högst med upptill amorteringsfrihet. Lånet är ränterabatterat ,varav är helt räntefria.Den statliga strukturen för insatser riktade till små ochmedelstora företag är onödigt komplicerad och måste för denenskilda företagaren ofta te sig förvirrande, anförs det ipropositionen. Det hänger samman med bl.a. mångfalden av aktöreroch att deras roller kan vara både överlappande och oklara.Regeringen strävar nu efter att förenkla och tydliggöra dessastukturer, meddelas det. För att inte i onödan störaverksamheten bör denna omstrukturering ske stegvis och medutgångspunkt i den nuvarande strukturen. Målet bör vara att delsåstadkomma en ökad klarhet, dels decentralisera ärenden till denregionala nivån, sägs det i propositionen.Industri- och nyföretagarfonden arbetar, som nämnts, sedanfebruari 1993 med nyföretagarlån. Sammanlagt ca 4 000 personerhar startat ca 2 300 företag (aktiebolag) med hjälp avnyföretagarlån från fonden på totalt ca 465 miljoner kronor.Fonden beräknar att ca 5 000--6 000 personer har kunnatberedas stadigvarande arbeten med hjälp av sådana lån. Ettavgörande skäl för att besluten om nyföretagarlån lades på dencentrala nivån var att de regionala utvecklingsbolagen med sittsamordnande moderbolag inte existerade förbeslutet, sägs det i propositionen. Förutsättningarna för enordning med regionala beslut i kombination med en koordineradverksamhet och en rationell fördelning av resurser över landetanses emellertid nu vara goda. I en utvärdering av verksamhetenvåren 1994 (utförd av konsultföretaget ) förordades attbeslut om nyföretagarlån skulle överföras till ALMI:s regionalabolag.Regeringen föreslår sålunda att alla beslut om nyföretagarlånsenast fr.o.m. skall fattas av bolag. För nyföretagarlånen, liksom beträffandenuvarande låneformer, avses gälla att likvida medel ochutestående lånefordringar skall ägas av moderbolaget. Ävenärenden om lån till kvinnors företagande bör avgöras av ,anförs det i propositionen. Detta bör kunna ske fr.o.m. den 1juli 1995. (Anslaget till främjande av kvinnors företagandebehandlar utskottet i det följande.) Enligt regeringen bör detankomma på den att efter samråd med berörda organ besluta om denärmare formerna för dessa organisatoriska förändringar. Det ärväsentligt, betonas det i propositionen, att ALMI:s regionalabolag tar till vara möjligheterna att anlita nyföretagarcentrumoch andra privata organ för att bereda ärenden omnyföretagarlån.Verksamheten med nyföretagarlån kommer att i viss utsträckningkunna bedrivas med de finansieringsmedel och andra tillgångarsom redan finns i , framhåller regeringen. För attbehålla en fortsatt hög nivå på verksamheten med nyföretagarlånanses det dock vara önskvärt att vissa likvida medel jämteutestående lånefordringar kan föras över från Industri- ochnyföretagarfonden till . Regeringen räknar med att fondensstyrelse kommer att medverka till att en sådan överföring kommertill stånd. Det föreslås ankomma på regeringen och berörda organatt avgöra hur stora medel som skall föras över.Vid sidan av verksamheten med nyföretagarlån kan Industri- ochnyföretagarfonden, som tidigare redovisats, delta i finansieringav industriella utvecklingsprojekt i främst små och medelstoraföretag. I vissa fall kan det också vara aktuellt attdelfinansiera projekt i något större företag, i synnerhetprojekt vid sidan av företagens kärnverksamhet och där projektenger tillväxt och utveckling bland företagens underleverantörer.I många fall är det lämpligt att sådant projektstöd, liksomhittills, kan ges i form av garantier, anser regeringen.Utskottet behandlar i detta avsnitt sex motioner.Det är viktigt att stödet till företagandet bygger påpluralism, anförs det i motion 1994/95:N220 (m). Ett mötestorgbör skapas där uppfinnare, innovatörer, nystartare,småföretagare, , (), Industri- och nyföretagarfonden och nyföretagarcentrumm.fl. kan utbyta information med varandra. Regeringen böråterkomma med förslag på detta område, anför motionärerna. Devill också att skall göra ett uttalande om riskernamed koncentration av många uppgifter till . En sådankoncentration leder enligt motionärerna ofrånkomligen tillmindre mångfald, mindre konkurrens och sämre förutsättningar förandra aktörer.I motionen föreslås vidare att skall besluta attsystemet med mentorskap för småföretag skall vidareutvecklas såatt det omfattar hela . Äldre företagare med erfarenheterär ofta bäst skickade att ge råd till och diskutera med dem somplanerar att starta egen verksamhet, anser motionärerna.Regeringen borde därför utarbeta förslag på dettaområde.En del av de medel som satsas på arbetslöshetsersättningar börkunna tas i anspråk för en lånemodell för riskkapital tillsmåföretag, anförs det i motion 1994/95:N217 (m). Förslagetinnebär att företagaren skall svara för t.ex. avkapitalbehovet, staten för och banken för . Detstatliga lånet skulle belastas med marknadsmässig ränta om denaktuella satsningen lyckas och avskrivas om den misslyckas ochmisslyckandet inte beror på misskötsel av företaget.Bildandet av lokala och regionala investmentbolag börstimuleras genom statliga garantier eller lån, sägs det i motion1994/95:N300 (c). Härvid bör de regionala utvecklingsbolageninom kunna delta aktivt. Den möjlighet att bildainvestmentbolag som i viss mån finns inom det regionalpolitiskaområdet bör, enligt motionärerna, utökas till att gälla inom ettstörre område. Förslaget i propositionen om att beslut omnyföretagarlån skall decentraliseras till ALMI:s regionala bolagär riktigt, anser motionärerna. De understyrker dock att dessabolag vid beredning av ärenden bör utnyttja andra organ, såsomt.ex. , handelskamrar och banker.Också i motion 1994/95:N274 (fp) framhålls vikten av att deregionala utvecklingsbolagen tar till vara möjligheterna attanlita kompetens utifrån, t.ex. olika nyföretagarcentrum.Motionärerna betonar vidare betydelsen av att utvecklas inära samverkan med det regionala näringslivet och att beslutfattas så nära företagen som möjligt.Samordningen av de resurser som samhället satsar påföretagande bör förbättras, anförs det i motion 1994/95:N301(kds). Det finns anledning att se över alla de myndigheter,institutioner och organisationer som på olika sätt handharföretagarfrågor och hitta former för att samordna de olikaverksamheterna på ett sätt som dels förenklar för företagen,dels kan innebära rationaliseringar och effektiviseringar av deolika stöd till företagen som staten står bakom, sägs det.I motion 1994/95:N202 (mp) föreslås att lokala närfonder skallinrättas i kommunerna. Dessa fonder, som skulle bestå av ettnätverkskontor och av en riskmedelsfond, skulle biståsmåföretagare med rådgivning, riskvilligt kapital och andraresurser. Riskmedelsfonden skall enligt motionärerna byggas uppgenom en årlig fondavgift som varje företag skall betala iproportion till sin omsättning och/eller överskott. Statenföreslås skjuta till medel -- bl.a. från det nya anslaget förbidrag till tekniköverföring (A 4) -- i proportion till dettotala antalet anställda i företagen i resp. kommun. Hosnärfonderna skall såväl nyföretagarlån som lån för kvinnorsföretagande kunna sökas. Enligt motionärerna bör ocksågöra ett uttalande om behovet av riskvilligt kapital. De menaratt ägare som satsar eget kapital i ett företag bör få anståndmed att betala skatt på detta kapital. I motionen finns ocksåett yrkande om behovet av riskkapitalavdrag; detta yrkandebehandlas av skatteutskottet.I flera av de här aktuella motionerna anförs att börutnyttja andra aktörer, t.ex. , vidberedningen av nyföretagarlån. I propositionen (s. 34)understryks, som tidigare redovisats, att det är väsentligt attALMI:s regionala bolag tar till vara möjligheterna att anlitanyföretagarcentrum och andra privata organ för att beredaärenden om nyföretagarlån.Enligt uppgift från Industri- och nyföretagarfonden fördeladesig beredningsarbetet beträffande ärenden om nyföretagarlån inovember 1993 på de regionala utvecklingsfonderna med ca 44 %och med . /95svarade ALMI:s regionala utvecklingsbolag för beredningen av ca59 %, för och fristående konsulterför av ärendena. Konsulterna tar kortast tid för sinautlåtanden -- av dessa är klara inom två veckor.Motsvarande andelar för ALMI:s utvecklingsbolag ochnyföretagarcentrum är resp. 67 %.Beträffande mentorskap, som tas upp i motion 1994/95:N220 (m),kan noteras att enligt regleringsbrevet för innevarande budgetårför anslaget Småföretagsutveckling får anslagsposten Vissasmåföretagsinsatser debiteras kostnader för bl.a. främjande avutveckling av nätverk av mentorer.För detta ändamål bedriver och enutbildningsverksamhet om mentorskap. Regeringen uppdrog iseptember 1994 åt att i samverkan med och dessregionala utvecklingsbolag samt berördanäringslivsorganisationer inrätta en verksamhet avseendementorskap för företag med tillväxtinriktning. Det angavs attverksamheten skulle vara införd i minst tolv län senast den 1april 1995. Därvid skulle svaraför genomförandet av den erforderliga utbildningsverksamhetenoch projektledningen. En redovisning av utbildningen skalllämnas till . Enligtvad utskottet har erfarit pågår den aktuella verksamhetenplanenligt i de tolv länen sedan februari 1995.När det gäller regionala riskkapitalbolag har, enligt uppgiftfrån , de satsningar på sådana bolag somgjordes visat sig ha svårt att nå framgång. Fördenna typ av verksamhet erfordras bl.a. finansiell uthållighetoch specialkompetens, vilket ofta, sägs det, kan vara svåra attfinna på det regionala planet.Synpunkterna i motion 1994/95:N202 (mp) om att en ägare bör fåanstånd med att betala skatt på eget riskkapital harberöringspunkter med det i budgetpropositionen aviseradeförslaget om riskkapitalavdrag. I motionen finns också, somnämnts, ett yrkande om riskkapitalavdrag, vilket behandlas avskatteutskottet.