bet · GI01UU15 · 1995-03-16 00:00:00 — Variationen iutvecklingen mellan olika länder är dock mycket stor.I krisdrabbade länder har fattigdomen ofta ökat i helasamhället. I länder med tillväxt är framstegen ojämnt fördelade.Fattigdomen blir där alltmer koncentrerad till landsbygden,särskilt dess avlägsna delar, till kvinnor och barn, tillhandikappade och till minoriteter.På avtecknar sig väldiga utmaningar. Även om varjepar hädanefter inte får fler än två barn, kommer världensbefolkning att uppgå till över tio miljarder människor.Med all sannolikhet kommer dock antalet att vara långt högre.Detta ställer frågan om hållbar utveckling i fokus. Även påkortare sikt är miljöhoten mycket allvarliga i vissa länder.Tillgången på brukbar mark och användbart vatten är i mångaländer redan knapp.Fattigdomen är mest utbredd i . avmänniskorna i söder om lever i djup fattigdom.Halva befolkningen är analfabeter. Ett av tio födda barn dörföre . Den ekonomiskatillväxten har varit alltför låg för attkompensera befolkningstillväxten. Många länder brottas med tungaskuldbördor. har länder som genomfört ekonomiskareformer kunnat uppvisa en högre tillväxt.I har BNP per capita i Ost- ochSydostasien ökat med . Denna utveckling harockså omsatts i förbättrade levnadsvillkor. En fjärdedel avAsiens befolkning lever dock alltjämt i djup fattigdom, främst iSydasien. De utgör mer än hälften av jordens fattiga.I fortsätter de ekonomiska reformer sominitierades i skuldkrisens spår, vilket har lett till kraftigtökande privata kapitalflöden och ekonomisk tillväxt.Utvecklingen skiljer sig dock avsevärt mellan olika länder ochinom länder. av befolkning lever i djupfattigdom, till följd av en extremt ojämlik inkomstfördelning.När det gäller det internationella biståndet redovisas ipropositionen att det totala nettoresursflödet till u-ländernaenligt DAC ökade från 153 miljarder till 160 miljarderUS dollar , den högsta nivån . Ökningen förklarasav en kraftig ökning av privata investeringar och ettåterupptagande av den kommersiella långivningen till främstAsien, men också . Krisdrabbade, skuldsattalåginkomstländer erhåller endast en försumbar andel av dessaflöden. De är fortfarande mycket beroende av bistånd.DAC-statistiken visar att de totala biståndsflödena minskademed , från 61 miljarder till 55 miljarderUS dollar . Biståndets andel av de totala resursflödenatill fortsätter således att minska. har denandel som avsätts för långsiktigt utvecklingssamarbete minskattill förmån för en ökad andel katastrofbistånd. , som varitden störste biståndsgivaren, stod för omkring halva minskningeni det totala biståndsflödet. Därmed blev den störstagivaren med utbetalningar på . Sverigeinnehade nionde plats med 1,75 miljarder dollar.Biståndets andel av DAC-ländernas bruttonationalinkomst (BNI)minskade från till . En så lågnotering har inte gjorts mer än en gång (1973) sedan 1950-talet.Endast , , och uppfyllde FN:smål att av BNI skall avsättas till internationelltutvecklingssamarbete i de industriellt utvecklade länderna.Danmark uppnådde den högsta nivån av BNI, medanSverige nådde 0,97 %.Beträffande det svenska biståndet föreslår regeringen /96 att resurserna för internationelltutvecklingssamarbete bibehålls nominellt oförändrade på t.o.m. . För budgetåret1995/96 beräknas detta utgöra av BNI. Ambitionen är attSverige åter skall uppnå målet av BNI, när destatsfinansiella förutsättningarna föreligger. Internationelltkommer regeringen att med kraft fortsätta verka för uppfyllandetav FN:s mål att i-länderna skall avsätta av BNItill internationellt utvecklingssamarbete.I syfte att förstärka fattigdomsinriktningen avser regeringenatt koncentrera det svenska utvecklingssamarbetet tillfärre länder och att förstärka långsiktigheten i samarbetet.Regeringen avser att även på det internationella planet verkaför ökad fattigdomsorientering.Kreditvärdiga länder, som uppnått en relativt högutvecklingsnivå, bör inte erhålla omfattande gåvobistånd. Härmedavses framför allt mer utvecklade länder i Ost- och Sydostasiensamt i . bör det långsiktiga gåvobiståndettill dessa länder avslutas och samarbetet utvecklas i andraformer.Fattiga, men kreditvärdiga, länder -- främst de storaasiatiska länderna -- har erhållit ett starktökat flöde av privata lån och investeringar. Biståndets relativabetydelse för resursflödet har således minskat. Biståndet bör iökad utsträckning inriktas på överföring av kunskaper ochteknologi samt nyskapande insatser till förmån för socialteftersatta grupper. I många fall bör insatser för att stärka endemokratisk utveckling vara prioriterade.För fattiga, mindre kreditvärdiga länder ökar däremot behovenav bistånd. I denna grupp finns flertalet svenska programländer.Biståndsanslagen m.m.Sammanfattning av propositionen (s. 73--76)Det samlade biståndet för /96 föreslås uppgåtill , varav 13 360 miljoner kronoravser t.o.m. . Beloppet utgör en oförändradnominell nivå på årsbasis i relation till /95.Detta uppskattas motsvara av BNI för budgetåret.Regeringen avser att fortsatt verka för att , närekonomin så tillåter, åter avsätter en procent av BNI tillinternationellt utvecklingssamarbete.Vidare föreslås ökade avräkningar för kostnader förflyktingmottagande i om . Ipropositionen erinras om den av statsmakterna fastställdaprincipen att varje svenskt utgiftsområde som berörs avEU-samarbetet skall bidra till finansieringen i proportion tillområdets andel av avgiften. Tillämpningen av denna princip påbiståndsramen ger en kostnad om per årt.o.m. 1998 för det svenska bidraget till EU:s gemensammabistånd som finansieras över budget.Biståndsramens avräkningar för bl.a. administrativa kostnaderoch andra utgifter föreslås öka med 20 miljoner /96 och ytterligare 20 miljoner . Således begränsas utrymmet för verksamheten med1 /96 och 1 047 miljonerkronor budgetåret 1998.I propositionen redovisas att anslaget på det multilateralaområdet har minskat med . förutses dock betydande förändringar.Det totala bilaterala biståndet föreslås minska med knappat11 %. En koncentration sker till det landprogrammeradesamarbetet.I propositionen föreslås en omstrukturering av anslagen underlittera C.Reservationsanslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram är oförändrat från föregående år.Anslagsposterna därunder har dock indelats i tre grupper.Under anslagsposten C 1.1. FN:s ekonomiska och socialaverksamhet anvisas medel för basbudgetstöd till FN:s program ochfonder. Under anslagsposten C 1.2. Internationellafinansieringsinstitutioner anvisas medel för förhandlade bidragtill och andra internationellafinansieringsinstitutioner. Under C 1.3. Övrigt multilateraltsamarbete anvisas bl.a. stöd till verksamhetsområden som inte ärkopplade till särskilda multilaterala organ eller som på annatsätt skiljer sig från de ovan nämnda.Reservationsanslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom den nyamyndigheten består av de tidigare sakanslagen C 2.Utvecklingssamarbete genom Styrelsen för internationellutveckling (SIDA), C 4. Stöd till ekonomiska reformer ochskuldlättnad, C 5. Utvecklingssamarbete genom Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), C 7.U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning (SAREC),C 9. Näringslivsbistånd genom Styrelsen för internationelltnäringslivsbistånd (SwedeCorp) och (med undantag för som består somseparat anslag, se nedan). Anslagsposterna har strukturerats såatt de föregående 27 landrelaterade anslagsposterna grupperatstill tre regionala anslagsposter.Ramanslaget C 3. Den nya myndigheten utgör den nyamyndighetens förvaltningsanslag. Detta består av de tidigaremyndigheternas ramanslag.Under reservationsanslaget C 4. Bidrag till EG:s gemensammabistånd anvisas bidragen till EG:s bistånd genomLomékonventionerna. I texterna om anslaget redogörs även för detmot biståndsramen avräknade biståndet genom EG-kommissionensgemensamma budget.Förslagsanslaget C 5. Bidrag till InternationalAB utgörs av den del av det tidigare reservationsanslaget förbidraget till SwedeCorp och som rörSwedfund International AB.Ramanslaget C 6. är oförändratfrån tidigare.Reservationsanslaget C 7. Övrigt utgörs av verksamhet fråndet tidigare anslaget C 13. Projektbistånd till vissa länder,m.m. förutom anslagsposten C 13.1. Projektbistånd till vissaländer, som upphör och stödet till organisationer under C 13.4.Övrigt som överförs till C 2.5. Bistånd genom folkrörelser ochandra enskilda organisationer.Anslagsbenämningar och anslagsbelopp framgår av följandetabell ():1995/96 1995/9612 mån 18 månC 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram 3 175 000 4 762 500C 2. Utvecklingssamarbete genomden nya myndigheten 7 724 400 11 586 600C 3. Den nya myndigheten ochSandö U-centrum 413 277 619 916C 4. Bidrag till EG:s gemensammabistånd 60 000 90 000C 5. 1 1C 6. 6 055 9 083C 7. Övrigt 48 887 73 331Littera C 11 427 620 17 141 431Avräkningar 1 932 380 2 898 569EG gemensamma bistånd 707 000 1 060 500Asylkostnader 965 000 1 447 500Övriga biståndskostnaderunder andra anslag 260 380 390 569Biståndsramen totalt 13 360 000 20 040 000Den beräknade utgiftsutvecklingen för Littera C.Internationellt utvecklingssamarbete till följd avtidigare fattade beslut samt förslagen i 1995 årsbudgetproposition är följande ():Utgift Anvisat Förslag varav Beräknad Beräknad1993/94 1994/95 1995/96 beräknat besparing besparingjul 95 - 1997* 1998*jun 9612 881,8 12 457,2 17 141,4 11 427,6 of -20* -- Prisnivå 1995/96Samtliga anslagsförslag i texterna under anslagen nedan avser18 månader.Enprocentsmålet, totalanslaget och anslagsstrukturenMotionernaCenterpartiet, , Kristdemokratiska samlingspartietoch framför motionsvis kritik mot regeringensställningstagande beträffande enprocentsmålet. Även Miljöpartietkritiserar regeringens ställningstagande, dock utan att framföraett formellt yrkande.Kds uttalar i motion U206 yrkande 1 att en biståndsnivå på enprocent av BNI är rimlig också under nuvarande ekonomiskaåtstramning. Detta är, säger motionärerna, rimligt med tanke påde stora svårigheter som många av våra samarbetsländer befinnersig i men även med tanke på att av biståndet gårtillbaka till i form av beställningar av varor ochtjänster.I kommittémotion U232 framhålls att kortsiktigaegenintressen lätt får företräde framför långsiktiga gemensammaintressen. Det är därför särskilt viktigt att värna ombiståndsanslagets nivå. Motionärerna påpekar också attbiståndsmottagarna förutom effekterna av nedskärningen även fårta konsekvenserna av kronans minskade internationella köpkraft.Den av regeringen föreslagna minskningen av biståndet är enligtmotionen allvarlig både med hänsyn till konsekvenserna för desvenska biståndsinsatserna och till vår trovärdighet när vi villförsöka att få andra länder att ta ett större ansvar för deglobala utvecklingsproblemen (yrkande 14).I partimotionen U209 från liberalerna anförmotionärerna att de håller fast vid enprocentsmålet för dettotala svenska u-landsbiståndet. Detta är, sägs det, ettmoraliskt grundat åtagande mot de fattiga länderna som åter böruppfyllas möjligt. Något formellt förslag härom har dockinte väckts.Vänsterpartiet anser enligt motion U231 yrkande 1 attenprocentsmålet skall vara återställt till en procent av BNI år1998.I motion U236 (s) uttalas att saneringen av svensk ekonomikräver drastiska besparingar på olika områden. Det är då viktigtatt bördorna fördelas så rättvist som möjligt. U-ländernasmedborgare som tillhör världens fattigaste har enligtmotionärerna inte utrymme för besparingar. Motionärerna anserdärför att bör pröva och avgöra biståndetsstorlek utifrån de förutsättningar som då föreligger.I motion U216 (s) erinras om att en miljard människor kanbetraktas som absolut fattiga. Motionären anför att dagensvärldsproblem har lett fram till helt orimliga ekonomiskastrukturer. Det internationella kapitalets makt, denosolidariska världshandeln, skuldkrisen samt den rika världensjakt efter mera makt och resurser förstärker defelaktiga strukturerna. Han anser beträffande nivån på detsvenska biståndet att målsättningen bör vara att enprocentsmåletbör vara uppnått . Vidare menar motionären att detsåväl internationellt som nationellt krävs att en ny ekonomiskmodell utformas som för oss bort från materialism, ekonomism ochmiljöproblem.I motion U203 framhåller Moderata samlingspartiet att svensktbistånd måste vara effektivt -- det gagnar mottagarländernabäst. Vi måste därför lära oss att utvärdera effekterna i formav uppnådda resultat, snarare än i förbrukade pengar. Detsvenska enprocentsmålet leder i sammanhanget tankarna fel.Medelsförbrukningen är inte det primära i sammanhanget, utan denavveckling av fattigdom som vi bidrar till, säger motionärerna(yrkande 17).Den i propositionen föreslagna ökningen av avräkningen avasylkostnaderna avvisas i motionerna U206 (kds) yrkande 8, U209(fp) yrkande 15 och U232 (c) yrkande 18. Även Vänsterpartietyrkar i motion U231 yrkande 9 avslag på regeringens förslag.Folkpartiet går i motion U209 emot regeringens förslag om ennominellt oförändrad nivå för biståndsramen. Motionärernaföreslår att biståndsramen för /96 skall höjasmed totalt , vari ingår en minskad avräkningav asylkostnader om . I motionen förordasockså att biståndsnivån bör höjas framöver och1998. I motionen förordas att biståndet skall höjas med 50miljoner kronor för och med ytterligare 50miljoner kronor (yrkandena 16 och 17).I motion U231 föreslår en ökning avbiståndsramen med för /96(yrkande 8).Förslag som rör anslagsstrukturen förs fram i motion U233 (mp)och där föreslås att en särskild fond för miljöinsatser skallinrättas. Fonden skall via ett särskilt anslag på budgetanslaginom C-anslaget tillföras . Fonden skall stödjaangelägna projekt bl.a. ekologiskt jordbruk, småskaliga projektmed resurssnål teknik och stöd till kvinnor (yrkande 13 delvis).I motion U232 (c) för motionärerna fram kritiska synpunkter påden roll som landprogrammen haft i biståndsanslagens uppbyggnad.En given biståndsnivå i ett visst land har, säger motionärerna,lätt kommit att uppfattas som en rättighet för det landet och ensänkning som en ovänlig handling från svensk sida. Motionärernaförordar att anslagsstrukturen skall utgå från anslagensämnesvisa ändamål. Ur dessa anslag får sedan medel tas i anspråkför att skapa landprogram för olika länder (yrkande 13). Som en följd av de senaste årens betydelsefulla förändringar ivår omvärld har det svenska utvecklingssamarbetet ställts införnya problem och utmaningar. Viss förskjutning av tyngdpunkt ochprioriteringar har skett. Ökad vikt läggs vid förändringar iutvecklingsländernas samhällsstrukturer. Insatser förkompetensutveckling -- inte minst på det rättsliga området --och institutionsuppbyggande ges större utrymme i biståndet.Jämställdhetsaspekten genomsyrar hela biståndsverksamheten.Att bekämpa fattigdomen i de fattigaste länderna har varit ochär alltfort det övergripande målet för vårtutvecklingssamarbete. Med skrämmande tydlighet har framgått attdenna fattigdom ger upphov till konflikter som utgör hot motfred och säkerhet. Utvecklingssamarbetet kan därför också sessom ett viktigt inslag i vår säkerhetspolitik. Det gäller att iförsta hand förhindra att väpnade konflikter bryter ut bådemellan och inom stater. Här kan utvecklingssamarbetet spela enviktig roll. Det krävs dock nytänkande såväl vad gällerförhållandet mellan katastrofbistånd och övrigt bistånd sommellan humanitära insatser och insatser för att angripagrundorsakerna till katastrofer.Medlemskapet i Europeiska unionen kommer att innebära nyauppgifter för svenskt utvecklingssamarbete. Medlemskapet gerSverige möjlighet att delta i och direkt påverka inriktningen avett bistånd som är dubbelt så stort som den svenskabiståndsbudgeten och som täcker ett stort antal områden och merän 100 länder. EU:s biståndsmål och prioriteringar stämmer ibetydande utsträckning överens med de svenska.I propositionen föreslås att resurserna för internationelltutvecklingssamarbete skall bibehållas nominellt oförändrade på13 t.o.m. budgetåret 1998.Regeringens förslag är en följd av statsmakternas beslut omvissa ekonomisk-politiska åtgärder (prop.1994/95:25, FiU1, rskr 145 och 146). Biståndet för budgetåret1995/96 torde därmed motsvara av BNI enligt denberäkning av BNI som förelåg vid budgetpropositionensframläggande.I kostnaderna för det samlade biståndet inräknas ävenavräkningar för EG:s gemensamma bistånd, asylkostnader ochbiståndskostnader under andra anslag. Den totala biståndsramenberäknas i propositionen uppgå till förden 18 månaders period som /96 omfattar. Enligtförslaget i propositionen skall avräkningen för asylkostnaderuppgå till 1 vilket på 12 månaders basisinnebär en ökning med . Avräkningarna för dendel av EU:s bistånd som finansieras över budgetuppgår till 1 060,5 miljoner för /96.Enprocentsmålet för biståndet bör enligt motionerna U206(kds), U209 (fp), U232 (c) och U236 (s) ligga fast. I motionU231 (v) föreslås att enprocentsmålet skall vara återställt år1998. Enligt motion U216 (s) bör målsättningen vara attenprocentsmålet uppnås . Enligt motion U203 (m)bör målsättningen för biståndet inte formuleras i procenttal.Även den i propositionen föreslagna höjningen av avräkningenav asylkostnader avvisas i motionerna U206 (kds), U209 (fp),U231 (v) och U232 (c).Motionsyrkanden som i allt väsentligt överensstämmer med de nuföreliggande tog utskottet ställning till isamband med behandlingen av regeringens förslag om åtgärder föratt förbättra ekonomin. I sitt yttrande UU3y tillfinansutskottet konstaterade utskottet att hänsyn till läget iden svenska ekonomin och inte minst då det statsfinansiellaläget nödvändiggör kraftfulla besparingsåtgärder på en radområden. Vidare anförde utskottet följande.Regeringens mål är att, så snart ekonomi så tillåter,successivt återgå till ett u-landsbistånd som motsvarar avBNI.Utskottet menar att kunskapen om och stödet förenprocentsmålet är väl befäst i och den allmännaopinionen. är en återgång till enprocentsnivån ocksåen internationellt betydelsefull symbolfråga, varför den även avdet skälet bör prioriteras. Det är dock inte möjligt att påförhand säga när detta låter sig göra.Utskottet konstaterar att inför varje budgetår underden aktuella perioden bl.a. har att ta ställning till deanslagsmässiga konsekvenserna av den i den nu aktuellapropositionen föreslagna inriktningen och omfattningen avutgiftsbegränsningarna, till hur de kommer att fördelas "inomanslagen för säkerhet" samt till hur de i propositionenförutskickade effektiviseringsåtgärderna genom samordningföreslås komma att bli genomförda. Utskottet utgår från att deni propositionen angivna biståndsramen justeras med hänsyn tillatt ett av budgetåren under prioden kommer att uppgå till 18månader.Utskottet har under rådande omständigheter ingen invändningmot att ytterligare avräkning sker med 300 miljoner kronoravseende asylkostnader.Utskottet finner inte skäl att med anledning av nuföreliggande motionsyrkanden ändra uppfattning. Utskottet villockså framhålla att regeringen i budgetpropositionen klartuttalar sin avsikt att fortsatt verka för att , närekonomin så tillåter, åter skall avsätta en procent av BNI tillinternationellt utvecklingssamarbete. Förslaget i propositionenom en oförändrad budgetram för biståndet skall enligt utskottetsmening ses som ett led i regeringens strävan att stärka densvenska ekonomin och därmed kronans värde. Deprecieringen av densvenska kronan innebar att värdet av det svenskabiståndet minskade med ca 20 %.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna U203 (m) yrkande 17 (delvis), U206 (kds) yrkande 1,U209 (fp) yrkande 17 (delvis), U231 (v) yrkande 1 och U232 (c)yrkande 14. Utskottet finner motionerna U236 (s) och U216 (s)besvarade med vad som anförts.Utskottets ovan refererade ställningstagande vid behandlingenav regeringens förslag till besparingar i proposition 1994/95:25innebar att en höjning av avräkningen för asylkostnader med 300miljoner kronor godtogs. Med hänvisning härtill tillstyrkerutskottet det här aktuella förslaget till avräkning ochavstyrker motionerna U206 (kds) yrkande 8, U209 (fp)yrkande 15, U231 (v) yrkande 9 och U232 yrkande 18.Regeringens förslag beträffande biståndsramen godtas i motionU203 (m). Motionärerna diskuterar biståndsanslagen och vill attriksdagen i ett uttalande till regeringen skall ställa sig bakomderas synpunkter om att medelsförbrukningen inte är det primärai biståndssammanhang. Det viktiga är i stället i vad månbiståndet bidrar till avveckling av fattigdom.Utskottet vill erinra om att det råder allmän enighet om attdet övergripande målet för det svenska utvecklingssamarbetet äratt höja de fattiga folkens levnadsnivå. I propositionenframhålls att den långsiktiga fattigdomsorienterade inriktningenav det svenska utvecklingssamarbetet skall förstärkas. Utskottetkommer i det följande att ta upp förslag som rör effektivitetoch samordning i biståndet. Utskottet är inte berett att föreslånågon åtgärd med anledning av motion U203 (m)yrkande 17 (delvis). Motionen i ifrågavarande del avstyrkssålunda.I motion U232 (c) kritiseras den roll som landprogrammen hafti uppbyggnaden av biståndsanslagen. Motionärerna anser attanslagsstrukturen skall utgå från anslagens ämnesvisa ändamål.SIDA påpekar i sin anslagsframställning att detlanddestinerade biståndet har sjunkit , såväl iabsoluta tal som i andel av hela det bilaterala biståndet. SIDAanser dock att det landdestinerade biståndet är viktigt eftersomdet underlättar för mottagarländerna att planera och ta ansvarför sin utveckling på längre sikt.Utskottet delar denna uppfattning och avstyrker motion U232yrkande 13.Enligt motion U233 (mp) bör en särskild fond för miljöinsatserinrättas. Fonden skall via ett särskilt anslag på budgetentillföras en miljard kronor.Projekt på miljöområdet av bl.a. det slag som nämns i motionenkan få stöd från olika anslag. Utskottet är inte berett attföreslå att en särskild miljöfond skall inrättas och avstyrkeralltså motion U233 yrkande 13 i berörd del.Utskottet behandlar i det följande förslagen i propositionenbeträffande biståndsanslagen och därtill anknutnamotionsförslag. Avslutningsvis tar utskottet ställning tillregeringens förslag till den totala biståndsramen ochmotionsyrkanden om höjning respektive sänkning av denna.Utskottet tar i detta sammanhang upp redovisningen ipropositionen av avräkningarna för flyktingmottagande, bidragtill EU:s gemensamma bistånd och avräkningar för bl.a.administrativa kostnader och andra utgifter. I propositionenföreslås att avräkningarna för flyktingmottagande ökar med 300miljoner kronor.Utskottet vill framhålla att denna avräkning är en uppskattadkostnad för utgifter för flyktingmottagning under flyktingarnasförsta år enligt . Den grundar sig sannolikt på dehöga kostnader som den mycket stora asyltillströmningen frånex-Jugoslavien förde med sig. Eftersomtillströmningen av asylsökande av olika skäl har minskatkraftigt innebär detta att anslaget inför nästa budgetår kanantas rymma ett betydande utrymme som bör kunna räknas biståndettill godo.Vidare föreslås i propositionen att 707 miljoner kronoravsätts för det svenska bidraget till EU:s gemensamma biståndsom finansieras över EG- kommissionens budget samt attavräkningar för bl.a. administrativa kostnader och andrautgifter ökas med /96(beräknat ) och ytterligare 20 miljoner . Avräkningarna under /95 uppgårtill . De i propositionen redovisadeförslagen innebär att avräkningar under /96 skalluppgå till för 1juli 1995--och till 2 --. Ipropositionen har i tabeller på s. 14 respektive s. 76avräkningar felaktigt redovisats till 1 och2 för tolv- respektive artonmånadersperioden.Till följd av felräkningen har utgiftsutrymmet under Littera CInternationellt utvecklingssamarbete blivit förlitet.Enligt vad utskottet inhämtat avser regeringen att ikompletteringspropositionen återkomma och justera detta belopp.Mål och medel i det svenska utvecklingssamarbetetSammanfattning av propositionen (s. 42--48)Det överordnade målet för det svenska utvecklingssamarbetet äratt höja de fattiga folkens levnadsnivå.