bet · GI01JuU14 · 1995-03-21 00:00:00 — Anslag till polisväsendet, m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omanslag till polisväsendet för /96 och ominriktningen av besparingar inom Justitiedepartementetsansvarsområde för budgetåren 1997 och 1998. Utskottet behandlari samband därmed ett antal motioner avseende medelstilldelningenoch i övrigt med anknytning till polisväsendet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Med anledning av en motion (fp, s, c, v, mp, kds) tarutskottet ställning för ett tillkännagivande till regeringen ombehovet av initiativ inom EU mot barnpornografi. Utskottetavstyrker bifall till övriga motioner.Till betänkandet har fogats 27 reservationer varav sex från(m), två från (m, fp), sex från (fp), två från (c), en från (v),fem från (mp) och fem från (kds). Från (c) har även avgetts ettsärskilt yttrande.ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1994/95:100 bilaga 3 () harregeringen föreslagit att riksdagendels godkänner den i propositionen föreslagna inriktningenav de besparingar inom ansvarsområde förbudgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar (avsnitt 2),delstill för /96 anvisar ettramanslag på (B 1, s. 36),till Säkerhetspolisen för /96 anvisar ettförslagsanslag på (B 2, s. 36--37),till för /95 anvisar ett anslagpå (B 3, s. 37),till för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på (B 4, s. 37--38).till Lokala polisorganisationen för /96 anvisarett ramanslag på 14 (B 5, s. 38--39),till Utlänningsärenden för /96 anvisar ettförslagsanslag på (B 6, s. 39). 1994/95:Ju201 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tulltjänstemans åligganden ochbefogenheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om märkning av stöldbegärligt gods.1994/95:Ju203 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder mot ungdomsvåldet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om dalapolisens resurser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av den så kalladestorstadsfaktorn vid beräkningen av anslagen till den lokalapolisorganisationen.1994/95:Ju204 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom granskning av den genomförda rationaliseringen avpolisverksamheten på det regionala och lokala planet, medsärskild vikt vid polisnämndernas sammansättning, roll ochuppgift i den nya organisationen.1994/95:Ju211 av m.fl. (m, s, c, fp, v, mp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökad befolkningshänsyn m.m. vidfördelningen av polisanslaget till de olika länsstyrelserna.1994/95:Ju213 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av insatser förkvarterspolisverksamhet.1994/95:Ju215 av och () vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag till besparingar inom detlokala polisväsendet.1994/95:Ju218 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutvidgade befogenheter för vad avsertrafikövervakning.1994/95:Ju221 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillräckligt många välutbildade poliseroch åklagare,1994/95:Ju224 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den framtida polisutbildningen.1994/95:Ju229 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilldelningen av polistjänster tillKristianstads län.1994/95:Ju608 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär att den återkommer medförslag till utbildningsinsatser med avseende på relevantmiljökunskap och juridisk kunskap hos polis och åklagare.1994/95:Ju801 av m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder i syfte att hindranarkotikamissbruk,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nya insatser mot internationellbrottslighet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om polisarbetets inriktning samt om kvarters-och närpolisverksamheten,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om polisens resurser samt om fortsattreformering av polisens arbete,1994/95:Ju806 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att polisen och andra verksamma inomrättsväsendet ges fördjupad kunskap kring denna problematik.1994/95:Ju807 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kampen mot miljöbrott skall ingå i deprioriterade områdena för /96,2. att beslutar om ytterligare anslag om 100miljoner kronor till polisväsendet för /96 ochatt detta belopp förs till B 3. att beslutar att skall skallöverföras från B 1. till B 5. för /96,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en utökad utbildning om miljöbrott,ekonomiska brott och sexuellt våld mot kvinnor och barn skallingå i utbildningen av jurister och poliser,1994/95:Ju809 av m.fl. (c) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om närpolisverksamhet,17. att till den lokala polisorganisationen /96 anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således 14 ,1994/95:K224 av m.fl. (kds) vari yrkas42. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tull och polis aktivt skall delta ioch utveckla EU:s gemensamma polisiära samarbete,43. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall verka för att EU:sgemensamma polisiära samarbete fördjupas och effektiviseras.1994/95:K432 av m.fl. (fp, s, c, v, mp,kds) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av forskningsanknytning för polisensdataanalysgrupp,5. att hos regeringen begär en redovisning av vilkainitiativ man avser ta för att få till stånd gemensamma åtgärderi EU mot barnpornografi,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att behovet av stöd till människor somarbetar med barnpornografibrott erkänns och uppmärksammas.1994/95:Fi216 av m.fl. (kds) vari yrkas21. att till polis, domstolar och kriminalvård /96 anvisar utöver vadregeringen föreslagit.1994/95:U503 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bekämpningen av fusk och bedrägeri förutomgenom bättre sanktionsmöjligheter genom bl.a. avreglering ochfrihandel,1994/95:Sf635 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om poliser med invandrarbakgrund.1994/95:So208 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samarbetet i den europeiska unionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om internationellt samarbete på alla nivåer ikampen mot narkotikan.1994/95:So223 av m.fl. (fp) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om narkotikakontrollen,28. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om internationellt samarbete pånarkotikaområdet.1994/95:So601 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sprida kunskap om barnkonventioneninom domstolsväsendet och polisen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om barnpornografi.1994/95:A467 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagförslag för inrättande av kommunalgatupolis. InledningUtskottet har inför behandlingen av budgetpropositionensförslag till anslag för polisväsendet m.m. sammanträffat medföreträdare för , ochRiksrevisionsverket. Vid sammanträffandet diskuterades framförallt ekonomiadministrativa kompetens motbakgrund av att framfört invändningar motRikspolisstyrelsens årsredovisning för /94. Ävenfrågor om bl.a. kvalitetsuppföljning samt redovisning avresultat och effekter av polisverksamheten togs upp tilldiskussion.Utskottet har även som ett led i beredningen av detta ärendebesökt Säkerhetspolisen för att informera sig om dess verksamhetoch om hotbilden mot Sverige.Riktlinjer för resursanvändningen inom polisenI den av antagna propositionen om polisensarbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning ochrekrytering (prop. 1984/85:81, JuU18, rskr. 164) förutsattes attstatsmakterna i samband med budgetprocessen skall ta ställningtill hur resurserna inom polisväsendet totalt sett skallanvändas. Statsmakternas prioriteringsbeslut är avsedda attutgöra riktlinjer för den resursanvändning och resursfördelningsom sedan beslutas av de regionala och lokalapolismyndigheterna.Polisen har i och med /93 gått över till ettnytt budgetsystem som bygger på en mer resultatorienteradstyrning av verksamheten och på att medel för polisväsendetanvisas över ramanslag. Det nya budgetsystemet innebärytterligare ett steg mot målstyrning av polisverksamheten frånriksdagens och regeringens sida.Regeringen, som gjort en fördjupad prövning av polisensverksamhetsinriktning, uttalar i budgetpropositionen (s. 24 f)att följande riktlinjer bör gälla för polisverksamheten underdet kommande budgetåret.Det övergripande kriminalpolitiska målet för polisen skalläven i fortsättningen vara att minska brottsligheten och att ökatryggheten i samhället.Polisens strategi för att uppnå detta mål skall enligtregeringen vara att arbeta problemorienterat. Kunskapen omkriminella handlingar och bakomliggande orsaker skall användasaktivt för att förhindra att brott och ordningsstörningaruppstår. En bärande tanke i det problemorienterade polisarbetetär att polisen skall samarbeta med föreningar, företag,institutioner och myndigheter i samhället. Ett stort ansvar föratt samarbete och samverkan sker i gemensamma frågor åvilarenligt regeringen polisen.För att kunna uppfylla målen och arbeta efter strategin menarregeringen att utvecklingsarbetet för polisverksamheten för denärmaste åren skall följa två huvudlinjer: en förnärpolisverksamhet och en för den kvalificeradebrottsutredningsverksamheten.I den genomgripande organisationsförändring som pågår inom denlokala polisorganisationen har enligt regeringennärpolisverksamheten en framskjuten plats. Regeringen framhålleratt det i närpolisverksamheten är av stor vikt att bättreutnyttja den generalistkompetens som polismännen har fått i sinutbildning och utifrån ett problemorienterat synsätt arbeta föratt minska brottsligheten och skapa trygghet i närsamhället.Arbetet med att genomföra närpolisorganisationen måste enligtregeringen fortsätta med kraft. Regeringen anför att dettadessutom ger en möjlighet att med krympande resurser behålla eneffektiv polisverksamhet. När det gällerbrottsutredningsverksamheten ser regeringen en utveckling därbrottsutredningar av mindre omfattande karaktär sker inomnärpolisverksamheten. Detta leder enligt regeringen till attkriminalpolisen ges möjlighet att koncentrera sig på den merkvalificerade spanings- och utredningsverksamheten.För att klara den kvalificerade brottsutredningsverksamhetenmåste, anför regeringen, en utveckling ske av organisationen ochmetoderna. Ett nytt område där kompetensen måste höjas ochkunskap spridas är kriminalunderrättelseverksamheten. Regeringenanför att det på regional och lokal nivå måste finnasorganisatoriska enheter och kompetens för att samarbeta medRikskriminalpolisen och för att kunna sammanställa och förmedlainformation till de operativa enheterna. Detta underlättasenligt regeringen av den pågående utvecklingen motlänskriminalavdelningar. Även samarbetet mellan åklagare ochpolis måste enligt regeringen utvecklas med särskild hänsyn tillpolisens nya arbetssätt.Särskilt prioriterade områden i polisverksamheten bör enligtregeringen vara, förutom det brottsförebyggande arbetet iallmänhet, bekämpning av våldsbrotten och de ekonomiska brotten.Härutöver anser regeringen att polisens arbete med bekämpning avnarkotikabrottsligheten bör ha fortsatt hög prioritet.Utskottet anser för sin del att, förutom detbrottsförebyggande arbetet, insatserna motnarkotikabrottslighet, våldsbrottslighet och ekonomiskbrottslighet bör ges högsta prioritet i polisarbetet.Narkotikamissbrukets roll som inkörsport till en stor del avbrottsligheten understryker vikten av denna prioritering.Utskottet återkommer i det följande närmare till hithörandefrågor.Prioritering av olika slag av brottslighetI motionerna Ju801 (m) och So223 (fp) betonas vikten avkraftfulla åtgärder mot narkotikabrottsligheten. I motion Ju807(mp) begärs att även bekämpning av miljöbrottslighet skall varaett prioriterat område i polisverksamheten. I motion A467 (fp)föreslås att lagändringar företas som möjliggör kommunalgatupolis. Motionärernas syfte är att förbättratrafikövervakningen i Stockholm.Som framgått av det föregående är utskottet ense medregeringen om att bekämpning av narkotikabrottslighet bör hafortsatt hög prioritet i polisverksamheten. Motionerna Ju801 ochSo223 får därmed anses vara tillgodosedda och avstyrks.När det gäller miljöbrottslighet vill utskottet påpeka attdenna brottslighet, särskilt i sina grövre former, ofta utgörett led i ekonomisk brottslighet som polisen i enlighet med detovan anförda har att särskilt prioritera. Utskottet är inteberett att härutöver ta ställning för att bekämpningen avall miljöbrottslighet skall prioriteras framför bekämpningenav annan, allvarlig, brottslighet. Utskottet avstyrker med detanförda bifall till motion Ju807.Vad beträffar begäran om fler poliser för trafikövervakning iStockholm förutsätter utskottet att polisen avsätter lämpligaresurser för detta ändamål. I övrigt är utskottet inte berettatt frångå principen att polisverksamheten är en statligangelägenhet. Motion A467 avstyrks.I sammanhanget vill utskottet liksom föregående år ocksåframhålla betydelsen av att kriminalitet som har sin grund irasistiska motiv möts med effektiva insatser från polisens sida.I motion Ju221 (m) anförs att det är viktigt att det finnstillräckligt många poliser, åklagare och andra tjänstemän medkompetens att utreda ekonomisk brottslighet.Regeringen har aviserat att den kommer attförelägga en skrivelse med en redogörelse förregeringens åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten.Utskottet kommer i samband med riksdagsbehandlingen av dennaskrivelse att närmare återkomma till olika frågor på dettaområde.En utförlig redogörelse för pågående arbete m.m. när detgäller ekonomisk brottslighet finns i utskottets betänkande1994/95:JuU8 med anledning av ett förslag från Riksdagensrevisorer om insatser mot den ekonomiska brottsligheten.I samband med budgetbehandlingen föregående vår tog riksdagenpå utskottets initiativ ställning för ett tillkännagivande ombehovet av åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten (prop.1993/94:100 bil. 3, JuU19, rskr. uttalade attkampen mot den ekonomiska brottsligheten måste prioriteras ipolisarbetet och att polisen behöver en ny, mer koncentrerad ochslagkraftig organisation för bekämpning av denna brottslighet.För att underlätta förbättringar på området beslutade riksdagenatt förstärka budgetram med 52 miljonerkronor.Rikspolisstyrelsen har presenterat en plan för användningen avde anvisade medlen. Planen innefattar bl.a. 6 miljoner kronorför uppbyggandet av en ny, central enhet mot ekonomiskbrottslighet, en storstadssatsning på ochen satsning på ekorotlarna utanför storstäderna på 6 miljonerkronor. Övriga medel skall enligt planen användas för bl.a.utbildning och inköp av teknisk utrustning. Planen innebär, vadbeträffar personal, att 12 personer i ett första skede anställsvid den nya centrala enheten och att ekorotlarna i de trestorstäderna förstärks med sammanlagt 73 personer. Satsningen påekorotlarna utanför storstäderna syftar till att dessa skallkunna anställa eller anlita ekonomer.Beträffande åklagarväsendet kan här erinras om att riksdagenföregående vår på förslag av regeringen beslutade att förstärkabudgetramen för åklagarmyndigheterna med 16,3 miljoner kronorför anställning av 30 nya ekoåklagare.Utskottet ser med tillfredsställelse att dess initiativ attförstärka polisens resurser för bekämpning av ekonomiskbrottslighet nu leder till att fler poliser och ekonomer kansättas in mot denna brottslighet. Utskottet måste samtidigtuttrycka sin förvåning över att utbyggnaden avekobrottsorganisationen gått så långsamt. Även när det gällerekoåklagarna sker en betydande förbättring.Utskottet förutsätter att de medel som avsatt föråtgärder mot den ekonomiska brottsligheten även fortsättningsvisanvänds för detta ändamål och att rättsväsendets kapacitet påområdet därmed successivt förstärks. I sammanhanget bör ocksåframhållas, som nämnts ovan, att regeringen avseratt förelägga en skrivelse med redogörelse förytterligare åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Någotinitiativ av med anledning av motion Ju221 behövs inteoch utskottet avstyrker motionen.NärpolisverksamhetI motionerna Ju203 (m), Ju213 (s), Ju801 (m) och Ju809 (c)förespråkas en utbyggd närpolisverksamhet. I den förstnämndamotionen framhålls särskilt närpolisverksamhetens betydelse föratt motverka ungdomsbrottslighet.Närpolisverksamhet bygger på att polisen arbetarproblemorienterat i mindre lokala enheter för att minska framförallt den s.k. vardagsbrottsligheten och skapa trygghet inärsamhället. I samtliga tre storstadslän har beslut fattatsom indelning i närpolisområden, och även på andra håll i landetpågår nu en omstrukturering som innebär en ökad inriktning motproblemorienterat polisarbete.För innevarande budgetår har regeringen gjort en särskildsatsning om på närpolisverksamhet, främst föratt stödja kompetensuppbyggnaden, men även för att främja metod-och teknikutvecklingen.I en skrivelse till regeringen harRikspolisstyrelsen gjort en första redovisning av hur deanvisade medlen används. Den största posten om närmare 7miljoner kronor har avsatts för teknik- och projektstöd tillnärpoliser. Dessa medel skall bl.a. finansiera arbete medungdomar som befinner sig i riskzonen för att dras in ikriminalitet.I sammanhanget kan också nämnas att ijanuari genomförde en lång rikskonferens förnärpoliser med omkring 500 deltagare från både ochutlandet.Som framgått tidigare är regeringens uppfattning som denkommer till uttryck i budgetpropositionen (s. 25) att arbetetmed att genomföra närpolisorganisationen måste fortsätta medkraft.Utskottet har under en följd av år (se bl.a. 1992/93:JuU21 s.22) uttalat sitt stöd för en utbyggnad av närpolisverksamheten.Utskottet kan nu konstatera att det i samtliga tre storstadslänoch på många andra håll i landet pågår ett omfattande arbete somsyftar till att kraftigt öka denna form av polisarbete.Utskottet förutsätter att satsningen på närpolisverksamhet geshög prioritet lokalt och regionalt i polisorganisationen och attRikspolisstyrelsen utnyttjar sina möjligheter att påverka ochövervaka utvecklingen på området. Något initiativ av ifrågan erfordras inte. Utskottet avstyrker motionerna Ju203,Ju213, Ju801 och Ju809.TrafikövervakningI motion Ju218 (s) begärs, i syfte att förbättra polisenstrafikövervakning, utvidgade befogenheter för Rikspolisstyrelsenpå detta område.Trafikpolisutredningen lämnade i sitt betänkande (SOU 1992:81)Trafikpolisen mer än dubbelt bättre ett stort antal förslag isyfte att reformera polisens trafikövervakning. Förslagen byggdepå förutsättningen att trafikpolisen även skall varaknuten till den regionala och lokala polisen. När det gällerRikspolisstyrelsens roll i reformarbetet anförde den särskildeutredaren i betänkandet (s. 195) att de krav på eneffektivisering av polisens trafikövervakning som ställs upp ibetänkandet förutsätter att ges en pådrivanderoll innefattande det nationella ansvaret för åtgärdsprogrammetsgenomförande.Med anledning av betänkande uppdrogregeringen åt att verka förgenomförandet av reformeringen av polisens trafikövervakningsamt att vara sammanhållande när det gäller uppföljning ochutvärdering av reformen. I uppdraget angavs särskilt att fleraav trafikpolisutredningens förslag kan genomföras utanstatsmaktsbeslut och att genomförandet av dessa i första hand ären uppgift för länsstyrelserna i egenskap av högsta polisorgan ilänet.Rikspolisstyrelsen inkom med en slutredovisning avregeringens uppdrag. I sin slutredovisning konstaterarRikspolisstyrelsen bl.a. att de flesta länsstyrelser har inlettreformeringen av trafikövervakningen i enlighet medTrafikpolisutredningens grundläggande idéer och förslag.Rikspolisstyrelsens tillsyn har dock givit vid handen att detfortfarande finns alltför stora kvalitetsmässiga skillnader iövervakningen. Uppgiften att lösa dessa problem ligger nu iförsta hand på regional nivå. avser att följadet fortsatta arbetet genom tillsyn samt fortsatta metod- ochteknikutvecklingsinsatser. bedömerförutsättningarna för en fortsatt reformering som goda. Debesparingar som riktats mot polisväsendet samt de nedskärningarbeträffande trafikpolisen som aviserats i några län kan dockenligt verka försvårande för en sådanutveckling.Enligt beslut av har sedan den 1 januari1993 det totala ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet (prop.1992/93:161, TU29, rskr. träffade motbakgrund härav en överenskommelse med Vägverketangående trafikövervakning på väg som skall följas upp påregional nivå genom överenskommelser mellan vägdirektören ochlänsstyrelsen. ställer också medel tillRikspolisstyrelsens förfogande för inköp och utveckling avteknisk utrustning för trafikövervakning.Vidare har , och på regeringens uppdragredovisat ett gemensamt utarbetat nationellttrafiksäkerhetsprogram. I trafiksäkerhetsprogrammet konstaterasatt trafiksäkerhetsutvecklingen harvarit mycket positiv och att trafiksäkerhetsmålen därför kanskärpas till högst 400 döda och 3 700 svårt skadade i trafikenår 2000. I programmet rangordnas också 18 problem i trafiken somi första hand behöver åtgärdas. Som de främsta problemen angesatt hastighetsanpassningen är dålig, att trafiknykterheten ärotillfredsställande och att trafiksäkerheten i tätorterna äralltför låg.Här kan också nämnas att regeringen beslutadeatt ett antal bilinspektörer, som utför s.k. flygandeinspektioner av motorfordon, fr.o.m. skallöverföras från till polisväsendet.I budgetpropositionen (s. 29) konstaterar regeringen attantalet döda och skadade i trafiken har minskat under senare åroch att detta till en del kan förklaras med att polisenstrafikövervakning har intensifierats. Polisen har bl.a. kraftigtökat sina kontroller av nykterheten i trafiken, och resultatetav dessa kontroller pekar enligt regeringen på att nykterheten itrafiken ökat. Regeringen anför vidare att en fortsatteffektivisering skall ske av polisens trafikövervakning genomökad aktivitet och synlighet från polisens sida. Utvecklingenmot att trafikövervakning utförs även av poliser med andrahuvuduppgifter skall fortsätta och samverkan med ochkommunerna skall utvecklas vidare.Utskottet avstyrkte föregående vår (1993/94:JuU19 s. 31) ettliknande motionsyrkande med hänvisning till det uppdrag somregeringen lämnat till att verka förgenomförandet av reformeringen av polisens trafikövervakning ochatt vara sammanhållande när det gäller uppföljning ochutvärdering av reformen.Utskottet konstaterar att reformeringen av polisenstrafikövervakning fortsätter och att följerreformarbetet genom tillsyn samt metod- ochteknikutvecklingsinsatser. Utskottet finner inteskäl att föreslå utökade befogenheter för pådetta område. Motion Ju218 avstyrks.Internationellt polissamarbeteI motion Ju801 (m) påtalas behovet av svensk aktivitet påinternationell nivå för att bekämpa brott, inte minst pånarkotikaområdet. Även i motionerna So208 (m) och So223 (fp)anförs att narkotikabrottsligheten måste bekämpas medinternationella insatser. I motion K224 (kds) framhålls attpolisen och tullen aktivt måste delta i och utveckla EU:spolisiära samarbete och att måste verka för att dettasamarbete fördjupas och effektiviseras.