bet · GI01NU20 · 1995-04-06 00:00:00 — Med detta avstyrks de aktuella yrkandena imotion 1994/95:N436 (m).Export av kärnkraftsteknologiFör export av kärnteknisk utrustning m.m. krävs tillståndenligt kärntekniklagen. Närmare föreskrifter finns ikärnteknikförordningen, som bl.a. innehåller en lista överutrustning och material som inte får föras ut utan tillstånd. Ipartimotionen 1994/95:N432 (v) begärs att skallförbjuda export av kärnkraftsteknologi. Skälet är att kärnvapennu avvecklas och skrotas i och att detta arbete enligtmotionärerna bör sammankopplas med avveckling av kärnkraft såatt avvecklings- och destruktionstekniken kan utvecklas.Utskottet har vid tidigare tillfällen, (bet.1993/94:NU17), behandlat och avstyrkt motsvarande yrkanden.Härvid har hänvisats till överväganden i en utredning om exportav farliga varor enligt vilka det är etiskt oförsvarligt atttill andra länder exportera produkter som av hänsyn till riskenför allvarlig skada på person eller i miljön inte får användas iSverige. Avsteg skulle dock kunna vara motiverade, t.ex. närmottagarlandet gör andra riskvärderingar än vad som görs här ilandet. följdes yrkandet upp i en meningsyttring (v),där det anfördes att en logisk följd av beslutet om avvecklingav kärnkraften måste vara att även export av kärntekniskutrustning upphör. instämde i utskottets förslag ochavslog motionen.Enligt utskottets uppfattning har sakläget i denna frågainte förändrats sedan frågan senast behandlades. Utskottetvidhåller sin tidigare intagna ståndpunkt och avstyrker detaktuella yrkandet i motion 1994/95:N432 (v).Besparingsåtgärder inom området kärnsäkerhetI budgetpropositionen (bil. 15 s. 32) redovisar regeringensina överväganden vad gäller den beräknade utgiftsutvecklingenför bl.a. området kärnsäkerhet t.o.m. med anledning avfattade beslut samt förslagen budgetproposition. Förbudgetåren 1997 och 1998 beräknas besparingar på 9 resp. 12miljoner kronor.Utskottet har inte något att erinra mot de av regeringenredovisade besparingarna inom det aktuella området ochtillstyrker sålunda regeringens förslag i denna del.Statens kärnkraftinspektionStatens kärnkraftinspektion (SKI) är centralförvaltningsmyndighet med uppgift att övervaka dels säkerhetenvid kärnteknisk verksamhet, dels genomförandet av den forskningoch utveckling och det program för bl.a. sådana frågor som avsesi kärntekniklagen. Därutöver handlägger SKI vissafinansieringsfrågor på kärnavfallsområdet.SKI är en avgiftsfinansierad myndighet. Inkomster i form avavgifter enligt förordningen (1991:739) om vissa avgifter tillStatens kärnkraftinspektion redovisas på statsbudgetensinkomstsida. Inkomsterna beräknas till /96. Innevarande budgetår väntasavgiftsinkomsterna uppgå till ca 123 miljoner kronor.De övergripande målen för SKI är följande:att hög säkerhet uppnås i svensk kärnteknisk verksamhet ochatt SKI i detta syfte tar initiativ till säkerhetshöjandeåtgärder,att internationella åtaganden på det kärntekniskaområdet uppfylls,att kärnavfall slutförvaras på ett säkert sätt,att tillräcklig bredd uppnås i industrins forsknings- ochutvecklingsverksamhet avseende slutförvaring av använtkärnbränsle,att beslutsfattare och allmänhet är väl informerade omkärnteknisk risk och säkerhet samt om omhändertagande ochslutförvaring av använt kärnbränsle.Regeringen anför i budgetpropositionen (bil. 15 s. 37) attdessa övergripande mål som gällt för perioden /93--1994/95bör ligga fast och sålunda utsträckas till att omfatta /96.Regeringen föreslår anslag dels till förvaltningskostnader påca , dels till kärnsäkerhetsforskning på ca96 . Vid beräkningen har inräknats en sammanlagdbesparing på motsvarande på de två anslagsom myndigheten disponerar.Utskottet finner regeringens förslag till anslagvälavvägda och tillstyrker dessa.Vissa internationella frågorRegeringen föreslår vidare (bil. 15 s. 40) att ca 20 miljonerkronor skall anvisas till anslaget Visst internationelltsamarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. Från anslaget betalaskostnader för deltagande i internationellt samarbete påkärnenergiområdet, såsom medlemsavgift och bidrag tillInternationella Atomenergiorganet () samt kostnader isamband med övrigt internationellt kärnsäkerhetssamarbete.Utskottet tillstyrker det föreslagna anslagsbeloppet.Arbetet med att avveckla och skrota kärnvapen måstesammankopplas med avvecklingen av kärnkraft, anförs det imotion 1994/95:N432 (v). Motionärerna anser att bordevara en pådrivande kraft i denna strävan. Mot denna bakgrund,menar motionärerna, bör ta nya initiativ för att främjaIAEA:s roll på detta område. Även i motion 1994/95:N402 (mp)ifrågasätts arbete. Motionärerna anser att det är heltfelaktigt och ologiskt att deltar i verksamhet.Sverige borde i stället driva frågan att inriktning skalländras till att verka för en global avveckling av kärnkraften.Motsvarande motionsyrkanden behandlades och avslogs avriksdagen . Utskottet (bet. 1993/94:NU17) anförde attdet är av stor vikt att det finns en effektiv internationellorganisation med uppgift att främja säkerheten vid befintligakärnkraftverk och motverka spridning av kärnenergi för militäraändamål. En sådan ensidig inriktning av verksamhet somhade föreslagits i motionerna skulle, menade utskottet, riskeraatt leda till att många länder förlorar intresset för samarbetetinom och att därmed den internationella insynen i ochpåverkan på medlemsstaternas kärntekniska verksamhet försämras.Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga ochavstyrker motionerna 1994/95:N432 (v) och 1994/95:N402 (mp) ihär aktuella delar.I motion 1994/95:N434 (mp) förordas att skall takraftfulla initiativ för en global avveckling av kärnkraftenoch till internationella konventioner när det gäller transporterav kärnavfall.Utskottet har tidigare vid olika tillfällen behandlat yrkandenom att skall ta särskilda initiativ för att åstadkommaen internationell avveckling av kärnkraften. Senast under våren1994 behandlades ett sådant yrkande. Utskottet (bet.1993/94:NU17) anförde att frågor rörande internationellaförhållanden på kärnenergiområdet lämpligen bör behandlas iinternationella organ och avstyrkte det aktuellamotionsyrkandet. Detta yrkande fick stöd i en meningsyttring (v)men avslogs av riksdagen.Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker motion1994/95:N434 (mp) såvitt här är i fråga.Sverige bör erbjuda ekonomisk och teknisk hjälp för attmontera ned kärnkraftsreaktorer i , anförs detvidare i nyssnämnda motion.En redovisning av svenska insatser för ökad kärnsäkerhet iÖsteuropa görs dels i regeringens proposition 1994/95:160 (s.65 f.) om samarbete med , dels iregeringens skrivelse 1994/95:167 om det svenska miljöarbetet iEU. I propositionen beskrivs de svenska insatserna för ökadkärnsäkerhet och strålskydd, vilka riktas mot (ochkärnkraftverket ), , samt nordvästraRyssland och . Av förslag i propositionen framgår att83 skall avsättas för dessa insatser. Därutöverfinns medel reserverade för eventuellt fortsatt bidrag tillEBRD:s ()kärnsäkerhetsfond. I skrivelsen (s. 29) beskrivs det svenskamiljöarbetet inom ramen för EU-medlemskapet. EU:s stödinsatserrörande kärnsäkerhet i går via programmetTACIS (Technical Assistance to the Commonwealth of IndependentStates and ) och programmet PHARE (and Aidfor Restructuring of the Economics). Samordning avmedlemsländernas bilaterala stöd sker genom EU:s och (och utveckling)samarbetsgrupp G-24. Viktiga svenska frågor, framhålls det iskrivelsen, är säkerhetsinsatser i relation tillomdaning och effektivisering av energisystemen, prioritering avavfallshantering, miljökrav i anslutning till uranbrytning ochannan verksamhet i kärnbränslecykeln. Propositionen ochskrivelsen behandlas av utrikesutskottet (bet. 1994/95:UU16)resp. jordbruksutskottet (bet. 1994/95:JoU23).Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion1994/95:N434 (mp) också i här berörd del.ITER-projektetFusionsforskning bedrivs vid EU:sforskningsanläggning (Joint European Torus) iStorbritannien. Vid denna anläggning skall de fysikaliskaförutsättningarna för fusionsenergi kartläggas. Nästa planeradesteg i forskningsprocessen är (InternationalThermonuclear Experimental Reactor), en forskningsanläggning därde tekniska förutsättningarna kan studeras.ITER är ett samarbetsprojekt mellan EU, ,och . utförs detaljerade konstruktionsstudier,och beslut om att bygga ITER kan fattas . ITER beräknaskunna tas 2007, och avveckling skall ske efter år2025. En viktig del i beslutsprocessen om ITER ärlokaliseringen. I ett tidigare skede planerades för att värdlandoch ort skulle utses . harplaneringen ändrats, och enligt nu gällande urvalsprocess kandet dröja l998 innan förläggningsplats utses. Någraländer, däribland , har uttryckt sitt preliminäraintresse för att hysa . Inga konkreta erbjudandenhar dock gjorts.ITER-projektet tas upp i tre motioner. I motion 1994/95:N427(s) sägs att med fördel kan förläggas tillSverige. Ett neutralt land med högt tekniskt anseende i en unikmiljö borde vara intressant i detta hänseende. Motionärernahävdar att och särskilt Väröhalvön kan erbjuda allade villkor som ställs för att konkurrera om platsen förITER-projektets etablering. I motion 1994/95:N407 (m) anförs --dock utan yrkande i saken -- att bör vara aktivt införavgörandet om lokaliseringen av ITER-projektet.En motsatt uppfattning framförs i motion 1994/95:N413 (mp).Med hänsyn till att kärnavfallsfrågan inte är löst vore detödesdigert att satsa på detta komplexa och storskaliga projektsom genererar ytterligare högaktivt avfall, heter det imotionen. En konsekvensanalys och en miljökonsekvensbeskrivningborde ha varit ett minimikrav innan klartecken till eventuelltvärdskap för ITER över huvud taget gavs. Motionärerna menarvidare att i den fortsatta handläggningen av ärendet skall kravpå plan för avfallet och en miljökonsekvensbeskrivningupprättas. Därefter borde ärendet skickas till förbehandling innan ett eventuellt positivt besked kan ges.Som underlag för ett framtida beslut om huruvida skallerbjuda värdskap har ett omfattande utredningsarbete genomförtsför att undersöka de svenska förutsättningarna. Inledandestudier har utförts av . Våren1994 redovisades rapporten i av deninternationella fusionsforskningsanläggningen , som tagitsfram på uppdrag av . I detta arbete harett stort antal experter deltagit. Tekniska, ekonomiska,juridiska, miljö- och säkerhetsmässiga aspekter belyses ochmöjliga förläggningsorter redovisas i rapporten. PåUtbildningsdepartementets uppdrag har därefter ytterligarefördjupade studier utförts.Anläggningskostnaderna för ITER har beräknats till ca 50miljarder kronor och driftskostnaderna tillca . De konkreta ekonomiska krav som kankomma att ställas på värdlandet är inte specificerade utankommer att avgöras i urvalsprocessen. Ett eventuellt erbjudandeom värdskap måste föregås av en analys av vilken nivå pååtagandet som är rimligt i relation till nyttan och inkomsternaav projektet.ITER-projektet är uppenbarligen ett mycket stort ochkomplicerat projekt. Värdskapet kan innebära väsentligt antalnya arbetstillfällen och även spridningseffekter i övrigt iekonomin. Enligt utskottets uppfattning måste noggrannaöverväganden göras av bl.a. de säkerhetsmässiga, tekniska ochekonomiska konsekvenser som följer av en lokalisering tillSverige och den förläggningsort som blir aktualiserad i dettasammanhang. Beslut om att bygga ITER skall fattas tidigast år1998, och beräknas ställning kunna tas tilllokaliseringsort. En eventuell kandidatur måste förenas medvillkor angående tillstånd för en fusionsforskningsanläggning.Tillstånd skall prövas enligt flera lagar, och enmiljökonsekvensbeskrivning skall upprättas. Något initiativ avriksdagen angående bör inte nu komma i fråga. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna 1994/95:N427 (s) och1994/95:N413 (mp).ElmarknadsfrågorVerksamheten vid () driver ochförvaltar det svenska storkraftnätetför el, inkl. de statligt ägda utlandsförbindelserna (prop.1990/91:87, bet. Enligt instruktionen för Svenskakraftnät har verket bl.a. till uppgift att på ett affärsmässigtsätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt,driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Svenskakraftnät skall bedriva sin verksamhet så att den bidrar till attöka konkurrensen på elmarknaden. beslutade riksdagenom ytterligare riktlinjer för verksamheten (prop. 1991/92:133,bet. skall enligt beslutet ansvara fördriften av storkraftnätet och det svenska kraftsystemetsövergripande driftsäkerhet. är vidare från den1 s.k. systemansvarig myndighet enligt ellagen(prop. 1993/94:162, bet. Verkets drift och investeringarfinansieras med inkomster från verksamheten och med upplåninggenom . Investeringarna påverkar intestatsbudgeten.I budgetpropositionen (bil. 13 s. 132) lämnas förslag tillinvesterings- och finansieringsplan för perioden --1997.Verkets investeringar avser storkraftnätet ochviss telekommunikation. För perioden planeras investeringar försammanlagt , fördelat på 400 miljonerkronor under vartdera kalenderår. Kostnaderna förinvesteringarna täcks genom egen finansiering. Regeringenbedömer att det inte finns något behov av nyupplåning iRiksgäldskontoret för investeringsändamål under budgetåret1995/96. Regeringen föreslår dock att , liksomtidigare, får ta upp riksgäldslån för rörlig kredit inom en ramom . Vidare begärs tre bemyndiganden ipropositionen. Det första förslaget är att nuvarande ram om 175miljoner kronor intill vilken regeringen är bemyndigad attteckna borgen för bolag i vilka förvaltarstatens aktier skall gälla även för /96. Ocksånuvarande bemyndigande till regeringen att inom en ram om 135miljoner kronor besluta i frågor om förvärv av aktier ellerbildande av bolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområdeföreslås -- för det andra -- gälla för nästa budgetår. Enligtdet tredje förslaget skall regeringen bemyndigas att ge Svenskakraftnät rätt att inom den ram om högst somgäller för förvärv och avyttring av aktier även bilda bolag.De nu redovisade förslagen tillstyrks av utskottet.Vattenfall ABOmstrukturering av ABFör att minska maktkoncentrationen och få en mer funktionellorganisation av elmarknaden bör omstruktureras ochdelvis avyttras, anförs det i motion 1994/95:N405 (mp).Motionärerna menar att ambitioner att lägga undersig allt större områden av svensk energimarknad leder till enmaktkoncentration som gör politiska initiativ svårgenomförbaraoch försvagar den demokratiska kontrollen. bordestatens verksamhet inom elenergiområdet bedrivas på följandesätt: vattenkraftverk och fossila värmekraftverk säljs tilllandstingen, medan kärnkraftverken samordnas i ett separataffärsverk under ; detaljdistribution ochfjärrvärmeverksamhet säljs ut till lokala distributörer, t.ex.kommunala energiverk; projekterings- och entreprenadverksamheteninom ombildas till ett separat aktiebolag som fårkonkurrera med andra entreprenadföretag på marknaden. De medelsom skulle tillföras staten på detta sätt bör enligtmotionärerna användas för investeringar i miljövänlig ochenergisnål teknik inom energi- och kommunikationsområdena. Medsådana "gröna" investeringar kan, menar motionärerna,tiotusentals arbetstillfällen skapas inom området förnybarenergi: anordningar för biobränslen, vindkraftverk,biogasanläggningar, solfångare etc. Regeringen bör, fortsättermotionärerna, tillsätta en arbetsgrupp för att utarbetadetaljförslag som kan föreläggas för beslut underinnevarande och för genomförande senast den 1 juli1996.Frågan om statens ägande i berörs också i motion1994/95:N298 (m) med ett allmänt yrkande om försäljning avstatliga företag. Utskottet kommer att behandla detta och andrayrkanden om statliga företag i anslutning tillbehandlingen av förslag i budgetpropositionen (bil. 13 s. 47)om förvaltningen av företag med statligt ägande.Enligt utskottets uppfattning bör inte nu vidtanågra åtgärder med anledning av motion 1994/95:N405 (mp).Sålunda avstyrks ifrågavarande yrkanden i denna motion.Täckande av eventuella förluster, m.m.I budgetpropositionen (bil. 13 s. 45) föreslår regeringen ettformellt förslagsanslag om för täckande aveventuella förluster i anledning av Statens vattenfallsverksborgensförbindelser, m.m. Anslaget inrättades i samband medriksdagens beslut (prop. 1990/91:87, bet. NU38) ombolagisering av /92.Över anslaget bestrids också utgifter i form av eventuellakreditförluster som kan uppstå för att fullgöra AB:sskyldigheter som avser riksgäldslån och statslån och som harupptagits eller övertagits av bolaget från . I denna del ingår också det bemyndigande somregeringen, med stöd av beslut, gett tillRiksgäldskontoret att lämna lån till inom en ramom som skall kunna utnyttjas för kortfristigaändamål.Förslaget föranleder ingen erinran från utskottets sida.I motion 1994/95:N411 (mp) begärs att en översyn skall görasav regelsystemet för statens borgensåtagande inomenergiområdet. Syftet med en sådan översyn skulle vara attskapa ett garantisystem som stimulerar utvecklingen avalternativa energikällor. Dessutom, anför motionärerna, börriksdagen återta delegationen att teckna avtal och kontrakt påenergiområdet som ligger hos och skyndsamtåterkomma med förslag om delegering till myndighet, departementeller motsvarande som har en oberoende ställning i förhållandetill energibranschen.Som tidigare nämnts beslutade attöverföra huvuddelen av verksamheten i dåvarande till ett aktiebolag, , och attavskilja verksamheten i storkraftnätet till en särskildorganisation (prop. 1990/91:87, bet. Den 1 januari 1992påbörjade sin verksamhet. inrättadesAffärsverket som driver och förvaltarstorkraftnätet.Det viktigaste motivet för att föra över huvuddelen avVattenfalls verksamhet från affärsverk till bolag var atteffektivisera förvaltningen av statens kapital. Målet var,anfördes det i den aktuella propositionen, att få till stånd enökad avkastningsförmåga inom ramen för oförändrade eller lägrereala elpriser och en fortsatt trygg elförsörjning. Statenskulle utöva såväl insyn i som styrning av företaget genomstyrelse och bolagsstämma. Vidare underströks att har en lagstadgad skyldighet att lämna en omfattanderapportering i form av årsredovisning och delårsrapporter.Aktiebolaget kunde också bli anmodat av ägaren att lämnaytterligare information om sin verksamhet. Staten kunde ocksåpåverka verksamhetens inriktning genom att föra in särskildaföreskrifter för den fortsatta verksamheten i bolagsordningen.Överlåtelsen reglerades i ett avtal mellan staten ochVattenfall AB . I avtalet preciserades vilkatillgångar, skulder samt rättigheter och åtaganden som skulleöverföras till . Bland annat reglerades i avtaletövergångsperioden för AB:s borgensförbindelser,riksgäldsupplåning och statslån. Övergångsperioden förborgensförbindelserna kunde beräknas till ; deutestående lånen vilka borgensförbindelserna avsåg skulle varahelt nedamorterade . uppgår de uteståendegarantibeloppen till ca . För riksgäldslånengäller en femårig övergångsperiod (1992--1996) och förstatslånen beräknades övergångsperioden till (framtill ).Före bolagiseringen hade regeringen ett bemyndigande frånriksdagen att teckna borgen till bolag i vilka Vattenfallförvaltade statens aktier intill sammanlagt ca 13,6 miljarderkronor. Bolagens behov av medel för investeringar täcktes genomlån över kapitalmarknaden. Tecknad borgen uppgick per den 31december 1989 till ca . I proposition1990/91:87 föreslogs en utvidgning av ramen förborgensförbindelser med upp till sammanlagt15,. Vid överlåtelsetidpunkten i december 1991uppgick de utestående borgensförbindelserna till ca 8 miljarderkronor. Borgensförbindelserna avsåg lån som 6 produktionsbolag,17 distributionsbolag, 10 värmebolag och 4 övriga bolag hadeingått. Några nya förbindelser för vilka staten måste ikläda sigborgensansvar fick inte träffas efter . Enligtförslag i propositionen ansvarar staten under övergångsperiodenför de ingångna borgensåtagandena. Om borgensåtagandet behöverinfrias har staten rätt att kräva det nya bolaget på ersättning.Dessa frågor reglerades i det särskilda avtalet mellan statenoch bolaget. För täckande av eventuella förluster uppförs dettidigare nämnda förslagsanslaget om på statsbudgeten.Detta formella anslag skall också kunna utnyttjas i det fallsom kreditförluster uppstår på de s.k. riksgäldslånen. Avproposition 1990/91:87 framgick att Vattenfallsdittillsvarande behov av medel för investeringar ochrörelsekapital täcktes dels genom egen finansiering, dels genomlån från . Efter omvandlingen till aktiebolagsker den långsiktiga upplåningen i princip på den öppnakreditmarknaden. Utlåning från till andra änaffärsverk och statliga myndigheter kräver riksdagensgodkännande. Beslutet innebar, som nämnts, att en femårigövergångsperiod (1992--1996) skulle tillämpas på både befintligaoch nya riksgäldslån. skulle de redan tagnariksgäldslånen stå kvar. Dessa uppgick till ca 3miljarder kronor. Men bolaget skulle också tillåtas att ta uppnya lån för kortfristiga ändamål i inom en ramom högst och inom den angivna tidsperioden.Efter femårsperioden skall riksgäldslånen vara återbetalda.Det s.k. statskapitalet för investeringsändamål, som tidigareanvisades till över statsbudgeten, omvandladesår 1988 -- i samband med beslut om en ny ekonomiskstyrning av affärsverket (prop. 1987/88:87, bet. NU41) -- tillstatslån. Dessa lån uppgick till ca 17,5miljarder kronor. I proposition 1990/91:87 föreslogs attstatslånen skulle omvandlas till ett lån genomRiksgäldskontoret. I avtalet mellan staten och det nya bolagetregleras bl.a. räntenivåer och amorteringstid. Lånet uppgår förnärvarande till ca och kommer att varanedamorterat . Det formella anslaget på ståräven till förfogande för den händelse att kreditförlusteruppstår.Utskottet finner det efter denna genomgång inte befogatmed en omprövning av regelsystemet för statens borgensåtagande iVattenfall AB. De åtaganden som staten iklätt sig avser ihuvudsak borgensåtaganden , och dessa lån kommer attvara helt avskrivna . Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet motion 1994/95:N411 (mp).VattenkraftverkFrågor om vattenkraftverk tas upp i tre motioner. I motion1994/95:N439 (s) hävdas att ett stort antal vattenkraftverk ilandet kommer att vara relativt ålderstigna vid den beslutadetidpunkten för kärnkraftens avveckling -- -- om ingaåtgärder vidtas. Motionärerna menar att såväl effekten somenergiuttaget kan höjas om ombyggnader av vattenvägar och utbyteav maskiner görs. Med hänsyn till avvecklingen av kärnkraften ärdet enligt motionärerna nu motiverat med en upprustningsplan förvattenkraften som en del i en långsiktig energiplanering. I ensådan borde också ingå en ökad effektivisering av allelanvändning.Också i motion 1994/95:N409 (s) pläderas för en renovering --och även viss nybyggnad -- av vattenkraftverk. Motionärerna villatt regeringen tar initiativ till att det i samråd medkraftproducenterna upprättas en plan för renoveringar,ombyggnader och viss nybyggnation av vattenkraftverken.Ett uttalande av om att vattenkraften skall användaseffektivt genom de redan utbyggda kraftverken begärs i motion1994/95:N434 (mp). Motionärerna understryker att de servattenkraften som färdigutbyggd.Den befintliga vattenkraften svarar under ett normalår för ca63,. Vattenkraftsproduktionen för uppgick, somredan nämnts, till ca , vilket är den högsta produktionennågonsin. I sägs att det finns enteoretisk potential för nybyggnad om ca och en ekonomiskutbyggnadspotential på ca . Emellertid finns större delenav potentialen inom områden som är skyddade frånvattenkraftsutbyggnad genom den s.k. naturresurslagen (1987:12).På förslag av regeringen fattade beslut (prop. 1992/93:80, bet. BoU7) om skyddande av ytterligare älvaroch älvsträckor. erhöll (M1993:12) tilläggsdirektiv (dir. 1994:106) om att utredningen börutarbeta ett program för kartläggning av vilka ytterligarevattenområden och älvsträckor som bör skyddas motvattenkraftsutbyggnad. Utredningen skall avlämna sittslutbetänkande.Utbyggnad av små vattenkraftverk, effektiviseringar ochförnyelse i äldre kraftanläggningar kan enligt bedömningge ett tillskott på ca . Den större delenhärav avser effektiviseringar och förnyelse.