bet · GI01UU20 · 1995-05-19 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 1994/95:183Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten , vilken föreslås blilagd till handlingarna. Utskottet behandlar vidare dels de motioner som väcktsmed anledning av skrivelsen, dels ett antal motioner från den allmännamotionstiden . Motionerna rör huvudsakligen redovisningsfrågor,lagstiftningen på krigsmaterielområdet, generella begränsningar avkrigsmaterielexporten samt krigsmaterielexport till enskilda stater ochområden.Samtliga motionsyrkanden besvaras eller avstyrks.Till betänkandet är fogat fem reservationer och ett särskilt yttrande.2. SkrivelsenRegeringen yrkar i skrivelse 1994/95:183 att tar del av Redogörelseför den svenska krigsmaterielexporten . 3.1 Motioner väckta med anledning av regeringens skrivelse 1994/95:1831994/95:U34 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en successiv avveckling av exporten av krigsmateriel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en successiv avveckling av vapenexporten inkluderande ettutarbetande av omställningsprogram bör inledas och skall vara slutfördår ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen i EU-sammanhang måste verka för en mer restriktivhållning i frågor om krigsmaterielexporten från hela EU-området,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall stödja generalsekreterare att det över konventionella vapen utvidgastill att omfatta även handel med lätta konventionella vapen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att någon åtskillnad mellan nya leveranser av krigsmateriel ochföljdleveranser inte görs,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den rådgivande böravskaffas,7. att vid avslag på yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den rådgivande nämnden ikrigsmaterielfrågor besätts med representanter för alla partier,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringens redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenbör innehålla en redovisning av vilken typ av materiel som sålts tillrespektive land,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringens redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenbör innehålla en redovisning av vilka tillstånd som lämnats för svenskaföretags avtal om utlandssamarbete,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för vapenexporten till ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för vapenexporten till ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för vapenexporten till ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för vapenexporten till ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för vapenexporten till ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för vapenexporten till ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för vapenexporten till ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för vapenexporten till ,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för vapenexporten till ,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för vapenexporten till /95:U35 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att Sverigesuccessivt bör avveckla sin vapenexport och att regeringen bör upprätta enavvecklingsplan,2. att som sin mening ger regeringen till känna att börtillsätta en parlamentarisk utredning för att se över vapenexportpolitiken medintentionerna att successivt minska den svenska vapenförsäljningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna attvapentillverkning och krigsmaterielexport inte får ske av närings- ocharbetsmarknadspolitiska skäl,4. att som sin mening ger regeringen till känna attvapenexportpolitiken bör skärpas vad gäller övrig krigsmateriel och lättarevapen,5. att som sin mening ger regeringen till känna attvapenexportpolitiken bör skärpas vad gäller följdleveranser,6. att som sin mening ger regeringen till känna att vapenexportenbör skärpas vad gäller slutanvändarintyg,7. att som sin mening ger regeringen till känna att iinternationella sammanhang bör verka för en nertrappning av den internationellavapenhandeln.3.2 Motioner väckta under den allmänna motionstiden /951994/95:U211 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i de tre punkterna om vapenexport,1994/95:U219 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en opartisk utredning bör göras i fråga om förekomsten avsvenska minor i Angola.1994/95:U231 av m.fl. (v) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt stöd till utvidgning av FN:s vapenregister,1994/95:U403 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om export av försvarsmateriel.1994/95:U631 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett stopp för allt militärt bistånd och vapenexport till ,så länge framhärdar med sin olagliga ockupation och sitt förtryck,1994/95:U637 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svensk vapenexport till ,1994/95:Fö502 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna att skallmotsätta sig en ändring av text i syfte att krigsmateriel skallbetraktas som varor på den fria marknaden.1994/95:Fö503 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär ett förslag till en femårigavvecklingsplan för vapenexporten, 4.1 Skrivelsens huvudsakliga innehåll4.1.1 Lagen om krigsmaterielTillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300)om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Bådaförfattningarna trädde i kraft den 1 januari 1993.Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utanregeringens tillstånd. Även all försvarsindustriell utlandssamverkanförutsätter tillstånd av regeringen.Krigsmateriel indelas enligt den nya lagen i två kategorier. Vapen ochstridsammunition har förts till kategorin krigsmateriel för strid, medan ickeförstörelsebringande materiel förts till kategorin övrig krigsmateriel.Krigsmaterielinspektionen (KMI) utövar kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel. KMI inrättades och finns inom Utrikesdepartementetshandelsavdelning. KMI är även regeringens beredningsorgan för ärenden som rörexport av krigsmateriel.Beslut i ärenden om tillstånd att föra ut krigsmateriel ur landet fattas avregeringen. Regeringsärendena bereds av KMI i nära samråd medUtrikesdepartementets politiska avdelning, Försvarsdepartementet och i vissafall Näringsdepartementet.4.1.2 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexportI regeringens riktlinjer understryks den vikt som vid den utrikespolitiskabedömningen av varje utförselärende skall fästas vid respekten för mänskligarättigheter i mottagarlandet. Hänsyn skall alltid tas tillmänskliga-rättighets-kriteriet även i de fall då det är fråga om utförsel avmateriel som i sig inte kan användas för att kränka mänskliga rättigheter.För kategorin krigsmateriel för strid gäller att regeringen inte bör getillstånd till export till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med annanstat, en stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras ledatill väpnad konflikt, en stat som har inre väpnade oroligheter eller en statdär det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter.För utförsel av övrig krigsmateriel, gäller att utförseltillstånd bör beviljastill länder som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annat stat, sominte har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande ochgrova kränkningar av mänskliga rättigheter.4.1.3 för krigsmaterielexportfrågorEnligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden avstörre vikt om möjligt överlägga med utrikesnämnden före avgörandet. Vissautförselärenden som rör krigsmateriel är av sådan art att överläggning mednämnden är påkallad. Det har ansetts önskvärt att prövningen av även andraenskilda utförselärenden av principiell vikt ges en bredare förankring.Riksdagen beslutade därför att en rådgivande nämnd ikrigsmaterielfrågor skulle inrättas.Nämnden består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund och hartill uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden höllår 1994 nio sammanträden. Den sammanträder på kallelse avkrigsmaterielinspektören som också leder överläggningarna. Vid nämndenssammanträden medverkar politiska avdelning medbedömningar av mottagarländer ur riktlinjesynpunkt samt Försvarsdepartementetmed bedömningar avseende ärendenas försvarspolitiska betydelse. Inspektörenredovisar därefter samrådet för det föredragande statsrådet.Enhällighet eftersträvas vid bedömningen av utförselärendena i nämnden.Regeringen fäster stor vikt vid nämndens rekommendationer. avstyrkten utförselansökan eller annan förfrågan blir detta som regel också regeringensbeslut. tillstyrkt, vägs detta in i den fortsatta beredningen. Detär regeringen som, efter en totalbedömning av alla för ärendet betydelsefullaomständigheter, bär ansvaret för beslut i krigsmaterielärenden.Totalbedömningen görs med utgångspunkt från de grundläggande riktlinjerna och ien restriktiv anda.4.1.4 KMI:s teknisk-vetenskapliga rådFör att bistå krigsmaterielinspektören med beredningen av ärenden som rörklassificering av krigsmateriel inrättades ett särskiltteknisk-vetenskapligt råd med företrädare för institutioner med överblick överteknologins tillämpning på civila respektive militära områden. Under år 1994höll rådet tre sammanträden.4.1.5 Krigsmaterielexporten år 1994Regeringen har lämnat en skrivelse medredogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. På grundval av redovisningfrån de krigsmaterielproducerande företagen har KMI utarbetat en redogörelseför år 1994.Utförseln av krigsmateriel ökade eller från till . Exporten avkrigsmateriel för strid ökade eller från år1993 till . För övrig krigsmateriel uppgickuppgången i exporten till motsvarande en ökning från 1 647 miljonerkronor till . Räknat i fasta prisersteg exporten jämfört med . För krigsmateriel förstrid och för övrig krigsmateriel var motsvarande tal en uppgång med 7,3 resp.7,. En enskild affär med svarade för av den totalakrigsmaterielexporten.Regeringen har beviljat utförseltillstånd för försäljning avkrigsmateriel till ett värde av , varav 2 072 miljonerkronor avser krigsmateriel för strid och övrigkrigsmateriel. Värdet av beviljade tillstånd minskade år 1994jämfört med . För krigsmateriel för strid uppgick motsvarande värde till2 , vilket representerar en ökning . Förövrig krigsmateriel uppgick värdet av beviljade utförseltillstånd till , vilket motsvarar en nedgång jämfört med år 1993.Räknat i fasta priser minskade värdet av beviljade tillstånd med 27 %.För krigsmateriel för strid steg motsvarande värde medan för övrigkrigsmateriel en nedgång noterades.4.1.6 Internationell öppenhet avseende vapenöverföringarFörenta nationernas generalförsamling antog en resolution somanmodar medlemsländerna att till ett register över konventionella vapenredovisa såväl sin import som sin export av tyngre konventionella vapen. Enligtvissa definitioner skall handeln med följande sju vapenkategorier rapporteras:stridsvagnar, pansrade stridsfordon, grovt artilleri, stridsflygplan,attackhelikoptrar, stridsfartyg och robotar/robotlavetter.För andra år, 1993, lämnade 86 av FN:s då 184 medlemsländer(jämte observatörslandet ) uppgifter om sin export och import av de sjukategorierna tyngre vapen.Det framgår av statistiken att i endast obetydlig omfattning deltar ivärldshandeln med aktuella vapensystem.Sverige verkar på olika sätt för ökad rapportering till och förstörre öppenhet om vapentransfereringar. I Europeiska organisationens försäkerhet och samarbete () säkerhetsforum har de deltagande 53 ländernaenats om att iaktta vissa principer vid vapentransfereringar, bl.a. att årligenlämna uppgifter till registret. Samråd om rapporteringen till FN-registretförutses fr.o.m. att ske med övriga medlemmar av EU.4.1.7 Antipersonella landminorSverige har innehaft ordförandeskapet för förberedelsearbetetinför den planerade översynskonferensen avseende 1980 årskonvention om särskilt inhumana vapen. Inom ramen för detta arbete föreslogSverige att i landmineprotokollet under konventionen införaregler om ett totalförbud för antipersonella landminor.Sverige har inte exporterat några minor av denna typ sedan slutet av1970-talet. Den sista utförseln skedde till ett annat västeuropeiskt land.I stod som medförslagsställare till enresolution i vilken bl.a. vissa staters ensidiga moratorier för export avantipersonella landminor välkomnades, och övriga stater uppmanades att snarastdeklarera sådana moratorier.4.2 Krigsmaterielinspektionens redogörelse för svensk krigsmaterielexport år1994 (bilaga till regeringens skrivelse 1994/95:183)4.2.1 Beviljade utförseltillståndAntalet inkomna utförselärenden har varierat mellan1 500 och 2 300. Den övervägande delen av dessa tillstånd har gällt utförselav andra anledningar än försäljning, såsom utförsel före eller efterreparation, för demonstration eller för prov.Tabell 1. Beviljade utförseltillstånd för försäljning --1994jämte antalet regeringsbeslut och dessas värde av det sammanlagda värdet avgivna tillståndÅr Värde Härav regeringsbeslutmkr i löpande priser mkr % av värdet Antal1987 5 383 5 320 99 2851988 6 405 6 333 99 3801989 7 247 7 100 98 3121990 2 980 2 912 98 3281991 2 559 2 511 98 3501992 3 360 3 287 98 2411993 6 105 5 916 97 3681994 4 589 4 415 96 260Av tabell 2 nedan framgår det sammantagna värdet av beviljadeutförseltillstånd beräknat i fasta priser.Tabell 2. Beviljade utförseltillstånd för försäljning åren 1987--1994 ilöpande priser och prisnivå1 jämte den procentuellavolymändringenÅr Värde i löpande Värde i fasta Ändring i fastapriser priser priser i % jäm-mkr mkr fört med före-gående år1987 5 383 1 194 + 221988 6 405 1 366 + 141989 7 247 1 455 + 61990 2 980 578 - 601991 2 559 478 - 171992 3 360 628 + 31Summa KS ÖK Summa KS ÖK Summa KS ÖK1993 6105 1942 4162 1030 328 702 - - -1994 4589 2072 2517 749 338 411 -27 +3 -41(-24,) (+6,) (-39,)1 Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex för verkstadsprodukteranvänts.4.2.2 Faktiska leveranserUnder utfördes krigsmateriel för strid till ett värde av och övrig krigsmateriel för , dvs.tillsammans . Jämfört med ökade exporten avkrigsmateriel . För krigsmateriel för strid uppgickmotsvarande tal till + och för övrig krigsmateriel till + 11,4 %.Tabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport --1994 ilöpande priser och prisnivå2, m.m.År Krigsmaterielexporttotalavaruexport (löp.priser) löpande andel av fasta ändringpriser varuexp. priser i fastaprisermkr mkr % mkr %1985 259 985 2 137 0,82 511 - 7,81986 265 100 3 243 1,22 746 + 46,01987 281 433 4 427 1,57 981 + 31,51988 304 782 6 155 2,02 1 313 + 34,01989 332 580 6 005 1,81 1 206 - 8,11990 339 850 3 327 0,98 645 - 46,51991 332 779 2 705 0,81 505 - 21,71992 326 031 2 753 0,84 514 + 1,8Summa KS ÖK1993 388 290 3) 2863 1216 1647 0,74 483 -Jämförelse-värde 1993 1850 0,47 313 -331994 471 217 4) 3181 1347 1834 0,68 519 +7,5(+ ) (+ ) (+ )2 Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex för verkstadsprodukteranvänts.3 Uppgiften om totala varuexport för har i åretssammanställning korrigerats jämfört med motsvarande uppgift i regeringensskrivelse /94:237 1993. Korrigeringen innebäringen ändring av uppgiften om krigsmaterielexportens andel härav.4 Preliminär uppgift för varuexporten under år 1994.Krigsmaterielexporten utgjorde av totalavaruexport.En jämförelse av tabellerna 1, 2 och 3 ovan visar att det sammantagna värdetav beviljade utförseltillstånd kan skilja sig avsevärt från värdetav faktiska leveranser under . Detta beror på att givnautförseltillstånd ofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår,liksom på att tillstånd i några fall ej utnyttjas helt.4.2.3 Geografisk fördelningDen regionala sammanställningen ger vid handen att och övrigaVästeuropas andel av den svenska krigsmaterielexporten visat en ökande tendens.Västeuropa mottog av den svenska krigsmaterielexporten.Tabell 5. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdetunder åren 1990--19941990 1991 1992 1993 1994Summa KS ÖK Summa KS ÖKNorden 27 46 45 35 34 36 18 10 24ÖvrigaVästeuropa 25 35 23 31 44 21 24 23 25Central- ochÖsteuropa 0 0 0 0 0 0 0 0 0Nordamerika 8 12 9 9 6 11 13 13 12Latinamerika 1 0 1 1 3 0 1 1 1Australien ochNya 1 0 17 9 12 7 6 2 9Asien 37 6 5 14 0 24 38 51 28Afrika 1 0 0 0 0 1 1 1 1Antal länder 33 36 40 44 46I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. Itabell 6 har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel haröverstigit under något av åren 1992--1994. omfattadesvenska tillverkares krigsmaterielexport leveranser till 46 länder. Till 14 avdessa understeg exportvärdet . Tillstånd har vidare meddelatsutförsel av jakt- och sportskyttemateriel till 22 länder.Sammanfattningsvis kan konstateras att exportmönstret har förskjutits så attOECD-länderna, dvs. i huvudsak , övriga , ochAustralien kommit att utgöra de helt dominerande mottagarna av svenskkrigsmateriel, motsvarande av utförseln. andel avexporten ökade kraftigt från år år 1994.Tabell 6. Exporten av krigsmateriel 1992--1994 fördelad påländer1994 1993 1992 5)KS ÖK Summa KS ÖK SummaAmerikas FörentaStater 94,5 134,1 228,6 37,9 114,2 152,1 169,6Australien 23,0 165,8 188,8 143,1 117,8 260,9 473,4Bahrain - 3,0 3,0 - 3,1 3,1 -38,6 4,3 42,9 160,2 5,4 165,5 94,4Brasilien 6,8 4,8 11,6 23,3 4,4 27,6 9,6Canada 87,6 77,2 164,8 37,9 63,7 101,6 67,0Danmark 11,5 45,7 57,2 32,9 71,2 104,1 123,2Finland 2,8 58,3 61,1 52,0 111,8 163,8 523,5Frankrike 0,6 42,6 43,2 1,6 24,6 26,2 11,1FörenadeArabemiraten - 15,5 15,5 - 0,2 0,2 -- 158,4 158,4 - 42,2 42,2 6,1Indonesien 11,7 0,8 12,5 - 0,6 0,6 4,0Irland - 0,5 0,5 - 2,7 2,7 0,1Italien 1,6 2,6 4,2 9,9 5,1 15,1 7,8Japan - 18,7 18,7 0,4 15,3 15,7 26,4Kina - - - - 4,2 4,2 -Republiken - 5,4 5,4 - 1,7 1,7 -- 8,0 8,0 - 31,9 31,9 -33,3 90,5 123,8 - 48,1 48,1 64,9Mexiko - 2,0 2,0 - 1,5 1,5 0,1Nederländerna 1,3 12,0 13,3 0,1 32,7 32,8 132,9Norge 113,5 349,0 462,5 334,9 409,3 744,3 589,5Nya 0,0 6,7 6,7 - 0,6 0,6 0,1Oman - 2,2 2,2 - 1,7 1,7 -57,1 0,9 58,0 - 28,8 28,2 2,8Ryssland - - - - 3,5 3,5 -40,0 15,0 55,1 67,4 70,0 137,5 9,0Singapore 580,6 155,2 735,8 3,7 139,1 142,8 21,4Spanien 0,0 2,5 2,5 - 3,9 3,9 2,4Storbritannien 2,1 226,1 228,2 6,8 116,9 123,7 51,3Thailand - 53,8 53,8 - 75,6 75,6 0,1Tunisien 8,9 11,0 19,9 - 9,6 9,6 11,9Turkiet - - - - 0,1 11) 0,1 1,9Tyskland 4,5 72,2 76,7 51,9 48,5 100,4 37,9Uruguay - 2,0 2,0 8,6 - 8,6 11,0Österrike 226,9 84,7 311,6 243,4 35,2 278,5 299,7Övriga länder - 1,6 6) 1,6 0,3 7) 1,5 8) 1,8 2,2 9)10) - 0,7 0,7 - - -Summa 1 347 1 834 3 181 1 216 1 647 2 863 2 7555 Avser utförsel av krigsmateriel enligt då gällandekrigsmaterielförteckning.6 , , , , , , ,, , , och Ungern.7 Polen.8 , , , , , och Ungern.9 , , , , , , ,, , , och Venezuela.10 Ny mottagare.11 Enligt vad utskottet erfarit avser exporten till övrigkrigsmateriel och inte krigsmateriel för strid som det står i regeringensskrivelse.4.2.4 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m.Under år 1994 har fem tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrättutom riket. De har avsett tillverkning i , , (tvåtillstånd) och . Fem samarbetsavtal har granskats och godkäntsavseende gemensam utveckling eller produktion med följande länder, nämligenAmerikas Förenta Stater, , och (två tillstånd).Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbetemed utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier somgäller för export av krigsmateriel 1994 gäller att 16 företag redovisat sammanlagt 162 gällandelicensupplåtelser och samarbetsavtal i 23 länder.4.2.5 Redovisning av ägande i utländska rättssubjektFör gäller att sex företag redovisat ägande i 22 utländskarättssubjekt i 12 länder.4.3 Sammanfattning av motionernaMot bakgrund av sambanden mellan krigsmaterielförsäljning, krig ochflyktingströmmar har föreslagit en successivavveckling av den svenska krigsmaterielexporten. En dylik avveckling,inkluderande ett utarbetande av omställningsprogram bör, enligt motion U34 (v)yrkandena 1 och 2, inledas snarast.Regeringen måste även i EU-sammanhang verka för en mer restriktiv hållning ifrågor om krigsmaterielexporten från hela EU-området (yrkande 3).Generalsekreterare föreslår att det gamlaFN-registret över konventionella vapen utvidgas till att omfatta handel medlätta konventionella vapen. bör, enligt yrkande 4, givetvis stödjadetta förslag.Det har, enligt motionen, visat sig att mycket av det som rubricerats somföljdleveranser knappast kan betraktas som sådana. ser detdärför som felaktigt att göra en uppdelning i nya leveranser ochföljdleveranser. Det har alltför ofta förekommit att svenska regeringarframställt förekomsten av följdleveranser som något oundvikligt, varefter dessaleveranser kunnat pågå år , trots att det förelegat öppna militärakonflikter, uppenbar fara för militär konflikt eller omfattande brott motmänskliga rättigheter. Detta är, enligt motionärerna, givetvis orimligt. Någonåtskillnad mellan nya leveranser av krigsmateriel och följdleveranser börenligt yrkande 5 inte göras.Den rådgivande bör avskaffas (yrkande6). Det är, enligt motionen, tveksamt om den kan undvika att hamna imellanställning och användas som gisslan. Skulle likafullt fattabeslut om att nämnden skall kvarstå måste den rimligen bestå av representanterför alla partier (yrkande 7).Vänsterpartiet kräver vidare att regeringen redovisar vilken typ av materielsom sålts till vilket land (yrkande 8) och vilka tillstånd som lämnats försvenska företags avtal om utlandssamarbete (yrkande 9).Slutligen föreslås i motion U34 (v) (yrkandena 10--19) mot bakgrund avMR-läget respektive risk för att berörda länder dras in i konflikter att svenskvapenexport till , , , , ,, , , och stoppas.FN:s försök att lösa konflikter med icke-våldsmetoder och demilitariseringsaboteras av möjligheterna för de inblandade staterna att lätt skaffa sig vapenframhålls det i motion U35 (mp). I stället för att aktivt delta iinternationell vapenhandel borde gå i täten internationellt för attminska volymen (yrkande 7).Regeringens riktlinjer gäller krigsmateriel för strid. Vad avser s.k. övrigkrigsmateriel finns inte inskränkningen "invecklad i internationell konfliktsom kan befaras leda till väpnad konflikt". Ett annat problem gällerfullföljandet av leveranser, följdleveranser och reservdelsleveranser.Skrivelsen nämner inget om vilka regler som gäller om de säkerhetspolitiskaförhållandena eller den mänskliga-rättighets-situationen förändras snabbt ochdramatiskt, som ju ofta sker i konfliktsituationer länderna emellan.Miljöpartiet anser mot bakgrund härav att vapenexportpolitiken bör skärpas vadavser följdleveranser (yrkande 5). Vidare bör kraven skärpas beträffandeslutanvändarintyg (yrkande 6).I skrivelsen står att "vid prövning av frågor om ett utlandssamarbete kanmedges skall försvarspolitiska behov av detta samarbete beaktas",vilket måste tolkas så, att arbetsmarknadsskäl inte får påverka svenskvapenexports omfattning. bör, enligt yrkande 3, ge regeringen tillkänna att vapentillverkning och krigsmaterielexport inte får ske av närings-och arbetsmarknadspolitiska skäl.Det är tveksamt om en aktiv fredspolitik och strävanden att vara neutral kankombineras med vapenexport. anser att successivt böravveckla sin vapenexport och att en avvecklingsplan för detta bör upprättas(yrkande 1).