bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Den omständigheten att under /94 hardisponerat sitt anslag så att ett visst belopp har utbetalats som partistöd börses mot bakgrund av vad som anförts. Utskottet anser vidare att en regleringsnarast bör utformas som ger en uttrycklig rätt att av allmännamedel betala ut stöd till de partier som finns representerade i Sametinget.Detta bör ges regeringen till känna. I enlighet med det anförda tillstyrkerutskottet motionerna 1994/95:Fi35 yrkande 42 och 1994/95:Fi34 yrkande 42.Skatteutskottets yttrande1994/95:SkU7yBilaga 5Kompletteringspropositionen 1994/95:150Till finansutskottetInledningFinansutskottet har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig överkompletteringspropositionen 1994/95:150 och de motioner som föreligger iärendet. I det följande yttrandet över skattefrågorna tillstyrkerskatteutskottet propositionen och avstyrker motionerna i huvudsakliga delar.Riktlinjer för skattepolitikenRegeringen träffade en överenskommelse med omhuvudinriktningen av kompletteringspropositionen, som därefter har utformats iett nära samarbete mellan regeringen och . I samband medriktlinjerna för den ekonomiska politiken redovisar regeringen de förslag påskatteområdet som lagts fram i vår och de åtgärder som är att vänta inom ennära framtid.Av redogörelsen framgår att regeringen fullföljer de åtgärder som riksdagenbeslutade om , med vissa justeringar och tillägg. En avnyheterna är att regeringen i den aktuella propositionen föreslår att matmomsensänks från , en åtgärd som bl.a. skall ses mot bakgrund avregeringens ambition att hålla nere inflationen och stimulera bl.a.barnfamiljernas köpkraft. I en särskild proposition, proposition 203, sombehandlas i utskottets betänkande SkU28, lägger regeringen fram de förslag påskatteområdet som följer av tidigare beslut om finansieringen av EU-avgiften,vilket innebär en inkomstförstärkning på i form avfastighetsskatt på industribyggnader och kommersiella lokaler och höjningar avmiljö- och energiskatter m.m. De tidigare planerna på en fastighetsskatt påjordbruk genomförs inte, men en motsvarande inkomstförstärkning föreslås i formav en begränsning av avdragsrätten för pensionsförsäkringspremier. Frågan omytterligare höjningar av koldioxidskatten för industrin skall utredas vidare,och i det sammanhanget skall man också pröva frågan om att växlafastighetsskatten för industrin mot höjningar av koldioxidbeskattningen.Förslag om skatt på naturgrus kommer att läggas fram . Andra förslag sombehandlas av i vår är beskattning av sjukvårdsförmåner m.m. (prop.182, SkU25), mervärdesskatt på begagnade varor m.m. (prop. 202, SkU27) ochkontrolluppgifter på aktieförsäljningar (prop. 209, SkU30). Ikompletteringspropositionen aviseras också att regeringen senare kommer attlägga fram andra förslag rörande mervärdesskatten (betalningstider, skatt påtidningar) och frågor som kopplats till företagsbeskattningen(representationsavdraget, riskkapitalavdrag, kvittning av underskott inystartad verksamhet).De aktuella motionerna berör i stort sett hela skatteområdet, och deriktlinjer för skattepolitiken och andra mer eller mindre preciserade yrkandensom läggs fram i motionerna innebär i allt väsentligt att motionärernavidhåller de krav som de ställt under den allmänna motionstiden och somutskottet behandlar i sina betänkanden SkU20 och SkU21. En del av dessayrkanden berör de åtgärder för finansieringen av EU-avgiften som behandlas iproposition 203 och återkommer även i det sammanhanget. Beträffande dessafinansieringsfrågor, som kommer att ta ställning till senare ,hänvisar utskottet till sitt betänkande SkU28 där utskottet också behandlar ettflertal motionsyrkanden som har väckts nu och under den allmänna motionstidenrörande skatteväxling, punktskatter och bostadsbeskattning. Enligt utskottetsmening bör motionerna inte föranleda att dessa frågor omprövas i detalj även idet aktuella sammanhanget.Mervärdesskatten, företagsbeskattningen och vissa andra frågor återkommerutskottet till under särskilda rubriker nedan. I övrigt innehåller motionernabl.a. följande yrkanden.Riktlinjerna enligt yrkande 1 i motion Fi31 av m.fl. (m) innebärbl.a. att dubbelbeskattningen av bolagsvinster slopas. Förmögenhetsskattenslopas och skatten på kapitalinkomster sänks. Vidare sänks skatten på arbetebl.a. genom att slopa den nya löneavgiften på , och den aviseradehöjningen av egenavgifterna genomförs inte. Även den s.k.värnskatten slopas så att den statliga inkomstskatten återställs till 20 %.Fullt inflationsskydd i skatteskalan återinförs. I motionen yrkas ocksåsärskilda åtgärder för att nya arbetstillfällen skall kunna skapas inomtjänstesektorn, t.ex. sänkt eller slopad moms och avdrag vidinkomstbeskattningen för vissa tjänster.Riktlinjerna i motion Fi32 av m.fl. (fp) innefattar ocksåslopad dubbelbeskattning av aktieutdelningar m.m. Vidare föreslås attmarginalskatten återgår till genom att värnskatten slopas. Inom denprivata tjänstesektorn genomförs en skatteväxling i form av sänktaarbetsgivaravgifter, finansierat med höjda miljöskatter. I den skattepolitikför fler jobb som läggs fram i motion Fi44 av och () yrkande 1 följs dessa riktlinjer upp med krav på kraftigt sänktaarbetsgivaravgifter för tjänstesektorn (yrkande 3) som delfinansieras med ökadkoldioxidbeskattning och höjd tobaksskatt (yrkandena 4 och 5), sänktmarginalskatt (yrkande 8) och återställning av grundavdraget till 0,25basbelopp (yrkande 9).Även i motion Fi35 av m.fl. (kds) fullföljer motionärerna sinayrkanden från den allmänna motionstiden, bl.a. med krav på riktlinjer angåendeslopad dubbelbeskattning av bolagsvinster, sänkt marginalskatt och sänkt moms itjänstesektorn.Motion Fi34 av m.fl. (mp) innehåller riktlinjer påskatteområdet (yrkande 1 i denna del) som enligt motionärerna bör föranledaändringar i statsbudgetens inkomster och utgifter (yrkandena 5 och 6 i dennadel). Huvudinriktningen i motionen är att skapa fler arbetstillfällen genom attsänka arbetsgivaravgifterna med , vilket skall finansierasgenom skatteväxling med höjda punktskatter (yrkandena 7 och 8). I riktlinjernaingår även ändringar av grundavdraget och vissa andra frågor som utskottetåterkommer till under de särskilda rubrikerna nedan.I motion Fi33 av m.fl. (v) upprepar sina kravpå lättnader i inkomstskatten för låginkomsttagare och skatteskärpningar förhögre inkomster (yrkande 3) och skärpt förmögenhetsskatt och arvsskatt. Vidareyrkas att arbetsgivaravgifterna sänks för kommuner och landsting och förarbetsgivare som genomför förkortad arbetstid för sina anställda och föregenföretagare (yrkandena 6 och 8) och att skatten på arbete sänks för attstimulera sysselsättningen (yrkande 7). Även i motion Fi37 av . (v) yrkas att arbetsgivaravgifterna sänks.De motionsyrkanden som utskottet nu har redovisat angår grundläggande frågorinom skattepolitiken. De står emellertid i flera fall i direkt strid mot kravetpå en samhällsekonomiskt och fördelningspolitiskt acceptabel beskattning.Bördorna av den nödvändiga saneringen av statsbudgeten måste fördelas rättvistoch bäras av alla efter förmåga om den förda politiken skall bli trovärdig ochvinna en bred acceptans. Enligt utskottets uppfattning uppfyller regeringensförslag dessa krav. Utskottet avstyrker därför kraven på att man nu genomförlättnader i beskattningen för dem som har förmögenhet och kapitalinkomstereller höga förvärvsinkomster. Utskottet vidhåller å andra sidan att man intebör höja skatteuttaget ytterligare och att det inte heller finns någotstatsfinansiellt utrymme för skattelättnader i lägre inkomstskikt.När det gäller möjligheterna att sänka det totala uttaget av inkomstskatt,sociala avgifter och mervärdesskatt genom s.k. skatteväxling mot höjningar avolika miljö- och energiskatter och andra punktskatter vill utskottet hänvisatill vad utskottet anför i denna fråga i betänkandet SkU28. Om förslagen skallkunna få effekt på arbetsmarknaden torde det krävas så kraftiga nedsättningarav skatte- eller avgiftsuttaget att det saknas ekonomiskaförutsättningar att genomföra generella åtgärder i denna riktning. Det är ocksåförenat med betydande avgränsningssvårigheter och andra problem att begränsasig till vissa delar av tjänstesektorn. Närmare ställningstaganden till fråganbör dock anstå i avvaktan på resultatet av det utredningsarbete som pågår inomKommittén för en ökad miljörelatering av skattesystemet (Fi 1994:04). Kommitténskall genomföra en allsidig analys. Uppdraget innefattar frågan om enutvidgning av befintliga miljöskatter och införandet av nya, och kommittén bördiskutera såväl en generellt utformad skatteväxling som selektiva åtgärder samteffekterna på skattekilar, arbetsutbud och sysselsättning m.m. mot bakgrund avden fortgående internationaliseringen av den svenska ekonomin. Kommittén skallockså beakta de åtaganden som följer av EU liksom de övriga internationellaförutsättningar som gäller för en ökad miljöanpassning av det svenskaskattesystemet. Utskottet vill i sammanhanget nämna att EGdirektiven förhindrarsådana differentieringar av mervärdesskatten som motionärerna diskuterar menatt man även inom EU anser att det i ett tillväxtperspektiv finns skäl attundersöka om skatter på arbete bör reduceras. Utskottet vill därför inteutesluta att frågan om sänkning av skatten inom tjänstesektorn kan behövaprövas i framtiden.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna i dessa delar.MervärdesskattenRegeringens förslag att sänka mervärdesskatten på livsmedel från 21 till12 % skall, som utskottet redan nämnt, bl.a. ses mot bakgrund av regeringensförslag att sänka ersättningsnivåerna i trygghetssystemen till . Ipropositionen anförs att förändringarna av bidragsnivåerna får kraftigafördelningspolitiska konsekvenser som motverkas av den föreslagna sänkningen avmatmomsen. Regeringen anser att en lägre matmoms särskilt gynnar barnfamiljeroch låginkomsttagare som använder en relativt stor andel av sin hushållsbudgettill matinköp och att konsekvenserna av förändringarna blir mera jämntfördelade. Genom att matmomsen sänks beräknas även inflationen minska medinemot en procentenhet . I propositionen anförs också att reformeninnebär strukturella förbättringar i ekonomin genom att utgiftskvoten ochskattekvoten sänks. Eftersom tillåter högst tre momsnivåer öppnassamtidigt möjligheten att införa en lägre mervärdesskattesats än 12 %.Regeringen aviserar också ett förslag om mervärdesskatt på dagstidningar somskall ge en inkomstförstärkning på . Den närmareutformningen bereds vidare. Regeringen kommer också att lägga fram ett förslagom månatlig uppbörd av mervärdesskatten och en förkortad kredittid, på grundvalav betänkandet SOU 1995:12.I motionerna Fi31 av m.fl. (m) yrkande 12, Fi32 av . (fp) yrkande 1 i denna del, Fi33 av m.fl. (v) yrkande 9,Fi35 av m.fl. (kds) yrkande 6, Fi40 av och () yrkande 17 och Fi44 av och ()yrkande 2 yrkas avslag på propositionen med hänvisning bl.a. till negativafördelningspolitiska och statsfinansiella effekter. I motion Fi34 av BirgerSchlaug m.fl. (mp) godtas en sänkning av momsen på mat till som ett led iMiljöpartiets skatteväxlingspaket. Yrkande 5 i denna motion innebär också sänktmoms på transporter till 5 %.Den i propositionen föreslagna sänkningen av momsen vilar på enöverenskommelse mellan regeringen och . Med hänvisning till de skäl somåberopas i propositionen tillstyrker utskottet förslaget och avstyrker alltsåmotionerna i denna del.I motionerna Fi45 av och () och Fi46 av GöranMagnusson (s) och () yrkas att s.k. folköl undantas frånmomssänkningen på samma sätt som andra alkoholdrycker.Utskottet delar motionärernas uppfattning att man bör undvika åtgärder påskatteområdet som medför ej avsedda ändringar av detaljhandelspriset på folköl.Enligt utskottets mening bör regeringen överväga närmare vilka justeringar avskattereglerna som bör genomföras för denna dryck mot bakgrund också avsträvandena att anpassa dryckesskatten till EG.Vad som här har anförts bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Beträffande månadsuppbörden med förkortad kredittid innehåller motionernaFi31 av m.fl. (m) yrkande 13, Fi32 av m.fl. (fp)yrkande 1 i denna del, Fi40 av och () yrkande 16och Fi44 av och () yrkande 10 krav på avslag påden i propositionen föreslagna åtgärden.En mervärdesskatt på dagstidningar avvisas i motion Fi34 av . (mp) yrkande 5 i denna del.Enligt utskottets mening bör avvakta med sina ställningstagandentill dess att regeringen avlämnat förslagen. Utskottet avstyrker alltså dessamotioner.FöretagsbeskattningenI samband med omläggningen av bolagsbeskattningen och aktiebeskattningen ihöstas bedömde regeringen att det var angeläget att sänka skatteuttaget förbolagen mot den nivå som åsyftades med regler. 2 miljarder kronoravsattes för detta ändamål, och för- och nackdelarna med olika lösningar skulleprövas av regeringen efter samråd med näringslivet.I propositionen aviseras att regeringen som en första åtgärd kommer att läggafram förslag om ett temporärt s.k. riskkapitalavdrag. Förslag om åtgärder isyfte att förbättra tillgången på riskkapital bereds vidare. Regeringen avservidare att föreslå en kvittningsrätt för underskott i nystartad aktivnäringsverksamhet mot tjänsteinkomster fr.o.m. . Viutformningen av kvittningsrätten avser regeringen att särskilt beakta attsystemet inte skall lämna utrymme för skatteundandraganden. Bortfallet avskatteintäkter på grund av riskkapitalavdraget och kvittningsmöjligheten skallräknas av från den tidigare nämnda ramen på 2 miljarder kronor.I motion Fi31 av m.fl. (m) yrkande 1 i denna del, Fi32 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 1 i denna del och Fi35 av m.fl.(kds) i denna del yrkas att riskkapitalavdraget genomförs. I de sistnämndamotionerna uttalas att avdraget bör vara permanent.I motionerna Fi32 av m.fl. (fp) yrkande 1 i denna del ochFi44 av och () yrkande 11 begär motionärerna enkvittningsrätt utan krångel och i motion Fi35 av m.fl. (kds)yrkande 4 en kvittning enligt tidigare regler.Vidare innehåller motion Fi31 av m.fl. (m) yrkande 1 uttalanden omatt spärreglerna för fåmansbolagen bör lindras och att reformerna för enskildfirma och handelsbolag bör fullföljas. I motion Fi40 av och () yrkande 1 begär motionärerna fasta spelregler och opreciseradeförbättringar i företagens villkor på skatteområdet. Även i motion Fi32 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) uttalas att beskattningen av fåmansföretag bör lindras.Här yrkas också att nystartade företag skall undantas från inkomstbeskattningså länge de inte delar ut vinst.Motsvarande yrkanden som i motion Fi32 framställs också i motion Fi44 av IsaHalvarsson och () yrkandena 11, 13 och 14.Enligt utskottets mening bör regeringens förslag i fråga om riskkapitalavdragoch kvittning avvaktas innan tar ställning till dessa frågor. Även iövrigt innefattar regeringens överväganden rörande företagsbeskattningen defrågor som tas upp i motionerna, och någon särskild åtgärd beträffande dessayrkanden erfordras inte enligt utskottets mening. Utskottet avstyrker alltsåmotionerna i dessa delar.Motion Fi34 av m.fl. (mp) yrkande 5 i denna del och Fi33 avGudrun m.fl. (v) yrkande 5 innehåller krav på att bolagsskatten höjs.Utskottet instämmer i regeringens bedömning att man bör sträva mot den nivåför bolagsbeskattningen som avsågs med regler. Detta innebär attutskottet avstyrker de aktuella yrkandena.Övriga frågorI motion Fi33 av m.fl. (v) yrkas att anslagen till Tullverketökas med (yrkande 33) och till skattemyndigheterna med 140miljoner kronor (yrkande 34).Utskottet avstyrker dessa yrkanden med hänvisning till sinaställningstaganden i betänkandena SkU22, SkU23 och SkU33.Vidare yrkas i motionerna Fi32 av m.fl. (fp) yrkande 24 ochFi35 av m.fl. (kds) yrkande 38 att obetalda skatteskulder skallreducera utbetalningar av pension.Eftersom obetalda skatteskulder kan tas ut genom införsel är dessa yrkandenredan tillgodosedda. Utskottet avstyrker alltså även dessa motioner.Stockholm den 18 maj 1995På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), AnitaJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. Riktlinjer för skattepolitiken (m), , och (allam) anför:Sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde har skatternahöjts med . Härtill kommer skattehöjningar i ettstort antal kommuner och landsting på nästan . Skärpningarnaav skatten på arbete uppgår till och påkapitalbildning -- dvs. expansion och nyföretagande -- till nästan 12 miljarderkronor. Utöver detta belastas produktionen med ytterligare drygt 6 miljarderkronor. Den helt övervägande delen av skattehöjningarna betalas direkt ellerindirekt av medel- och låginkomsttagare. Skattehöjningarna drabbar både hushålloch företag och motverkar såväl efterfrågan som sparande, arbete ochföretagande. Härtill kommer även andra försämringar av klimatet för vårtnäringsliv. Den optimism som skapats under den borgerliga regeringsperioden harförbytts i en lika tydlig framtidspessimism.Som anförs i motion Fi31 av m.fl. (m) leder höjd skatt på arbetetill färre arbetstillfällen än annars. Höjd skatt på kapital innebär mindreinvesteringar och färre jobb. Genom återinförd och skärpt dubbelbeskattningdiskrimineras företagens försörjning av riskkapital. Även i andra avseenden harskatten på kapitalbildning skärpts på ett sätt som försämrar möjligheterna attfå fram det egna riskbärande kapital som är grunden för varje nytt jobb iexisterande och nya företag. De socialdemokratiska skattehöjningarna leder tillfortsatt arbetslöshet och försvårar budgetsaneringen.Vad behöver är en politik som skapar förutsättningar för nya jobb.Det är bara genom en sådan politik som arbetslösheten kan pressas ned och denoffentliga skuldbördan stabiliseras. Det ställer krav på strategiskaskattesänkningar och minskade offentliga utgifter. Under de borgerligaregeringsåren genomfördes omfattande reformer för att återskapa tillväxtkrafteni . På skattepolitikens område märktes detta genom sänkta skatter påarbete, sparande och företagande. Efter misslyckandet för densocialdemokratiska regeringens politik med skattehöjningar och återställaremåste börja om på nytt.Den moderata skattepolitiken, som redovisas i motion Fi31, innebär att detsvenska skatteuttaget successivt skall sänkas ned mot genomsnittet förmotsvarande europeiska länder. Den första uppgiften är att undanröja de storaskattehöjningarna på arbete, riskkapital och investeringar. Det gäller bl.a.löneskattehöjningen på , den dubbla skatten på riskkapital och de höjdaegenavgifterna till sjukförsäkringarna. Skattepolitiken måste också inriktas påatt skapa bättre förutsättningar för tillväxt och nya arbetstillfällen i denprivata sektorn.De förslag som läggs fram i motionen innebär bl.a. följande:löneskatterna sänks genom att den nya löneavgiftenslopas,den aviserade höjningen av egenavgifterna avvisas,den statliga inkomstskatten sänks till och fullt inflationsskyddåterinförs,särskilda åtgärder som sänker skatten på arbete inom tjänstesektorngenomförs,dubbelbeskattningen av aktier slopas liksom förmögenhetsskatten, och skattenpå kapitalinkomster sänks,skattereglerna för företagen lindras och förbättras, och regeringens förslagtill sänkt moms på mat och andra ändringar beträffande mervärdesskattenavvisas.De sistnämnda frågorna tar utskottet upp under särskilda rubriker, och vårayrkanden på dessa punkter redovisas i det sammanhanget.När det gäller EU-finansieringen föreslår regeringen i en särskildproposition -- 1994/95:203 -- höjda energi- och miljöskatter m.m.,fastighetsskatt för industrin och för kommersiella lokaler och begränsningar iavdragsrätten för pensionsförsäkringspremier. Som framgår av utskottetsbetänkande SkU28 avvisar vi dessa förslag.Med det anförda tillstyrker vi motion Fi33 i aktuella delar (yrkande 1 idessa delar och yrkande 14).2. Riktlinjer för skattepolitiken (fp)() anför:Regeringen har genomfört sin budgetsanering främst genom att höjaskatter. Som framhålls i motionerna Fi32 av m.fl. (fp) och Fi44av och () är detta ett felgrepp. De omfattandeskattehöjningarna för företagande, sparande och jobb får negativa konsekvenserför den svenska ekonomins förmåga att utvecklas och växa. Utgångspunkten bör istället vara att skapa förutsättningar för tillväxt, företagande och nya jobb.De förslag som läggs fram i motionerna grundar sig på en politik som har dennainnebörd och som ökar ekonomins utvecklingskraft. På skatteområdet innebärmotionerna väl avvägda skattesänkningar för nya jobb, och leder dennapolitik till ett starkare budgetsaldo.Som anförs i motionerna är det djupt oroande att regeringen och Centerpartietgenom sitt ställningstagande för höjd marginalskatt ger uttryck för denfelaktiga tanken att fördelningspolitik kan föras genom höjning avinkomstskatten. Höjningen av marginalskatten till är ett stort bakslagför dem som medverkade till den stora skattereformen 1990/91. Vi håller fastvid grundbulten i skattereformen om "hälften kvar", dvs. en högstamarginalskatt på . Den höjning till som regeringen hargenomdrivit skall alltså upphävas. bör grundavdraget återställas till25 % av basbeloppet.Ett annat viktigt steg i samma riktning är att, som föreslås i dessamotioner, genomföra en kraftig sänkning av arbetsgivaravgifterna i den privatatjänstesektorn. Förslaget innebär en sänkning i två steg med sammanlagt ca 7procentenheter, vilket delfinansieras genom s.k. skatteväxling i form av höjdskatt på koldioxid. I motionen föreslås att också tobaksskatten höjs, med ca 10öre per cigarett.Med det anförda tillstyrker jag folkpartimotionerna i dessa delar ochavstyrker övriga motioner på dessa områden till den del de inte därmed ärtillgodosedda.Genom att avstå från att genomföra regeringens förslag om sänktmervärdesskatt på livsmedel skapas ett utrymme för andra mer angelägnaskattesänkningar för företagande och jobb. Våra ställningstaganden tillmomsfrågorna och till företagsbeskattningen redovisas under de särskildarubriker där utskottet behandlar dessa frågor.3. Riktlinjer för skattepolitiken (v)() anför:Den ekonomiska politiken måste enligt mening inriktas på enbekämpning av arbetslösheten, på en rättvis fördelningspolitik samt på ensanering av statsfinanserna. Regeringen har sagt sig vara överens medVänsterpartiet om denna huvudinriktning men tycks nu inrikta sig enbart påbudgetsanering. Som anförs i motion Fi33 av m.fl. (v) görfrånvaron av åtgärder mot arbetslösheten och den bristfälligafördelningspolitiken att tvingas avvisa merparten av de förslagsom regeringen nu lägger fram.På skatteområdet innebär motionen bl.a. att avvisarregeringens förslag till sänkt moms på livsmedel, eftersom en sänkt matmomskombineras med indragningar för kommuner och landsting och sänktaersättningsnivåer i a-kassa, sjukförsäkring och föräldraförsäkring m.m. Förslagsom medför en direkt omfördelning till nackdel för de medborgare som har destörsta ekonomiska problemen.Dagens massarbetslöshet talar för att det krävs offensiva satsningar därmorgondagens arbeten kommer att finnas -- inom tjänstesektorn och inom dengröna sektorn. I motionerna Fi33 och Fi37 föreslår vi bl.a. en riktad sänkningav arbetsgivaravgifterna för kommunerna med i syfte attmotverka ytterligare neddragningar av sysselsättningen i kommunaltjänstesektor. Vi föreslår också att skattebasen för kommunerna breddas.Dessutom avsätter till en stimulans av privattjänstesektor i form av skatte- eller avgiftssänkningar. Den närmareutformningen av denna stimulans bör snabbutredas av en parlamentarisk utredningså att beslut i frågan kan fattas av . Av samma skäl yrkar viockså att arbetsgivaravgifterna sänks för dem som genomför försök med förkortadarbetstid. För detta ändamål avsätts en ram på 1 miljard kronor.Budgetläget medger inte att det samlade skatteuttaget sänks som regeringenföreslår. vidhåller sina tidigare bedömningar i detta hänseendeoch lägger fram förslag som innebär inkomstförstärkningar på netto 12 miljarderkronor jämfört med regeringens aktuella förslag.