bet · GI01BoU18 · 1995-03-16 00:00:00 — Det ställs krav på attrum skall ha kontinuerlig luftväxling då de används. I ettavseende finns i byggreglerna också ett mer specificerat krav påventilationen. Det anges att tillflödet av uteluft skall varalägst 0,35 l/s per m2 golvarea.Med anledning av de båda kds-motionerna vill utskottet anföraföljande. Utskottet är inte berett att förorda en återgång tilltidigare gällande byggregler där detaljerade krav på bl.a.luftflödet i olika typer av lokaler fanns uppställda. Som ovanredovisats utgår gällande byggregler i huvudsak från att ettallmänt krav på en god funktion hos ventilationssystemet ställsupp. Det bör noteras att lämpliga luftflöden i bostäder,vårdlokaler m.m. som råd finns angivna i BBR 94. Vad gäller kravpå ventilation i allmänhet bör också understrykas att man börlösa problem med hälsovådliga emissioner i möjligaste mån genomatt åtgärda källan för emissionerna snarare än att ökaluftflödet över det normala.Utskottet har förstått partimotion A275 (mp) yrkande 10 så attdet är utformningen av BBR 94 som avses. Någon skyldighet attförse lokaler med fläktsystem av viss utformning finns inte ibyggreglerna utöver vad som följer av de funktionskrav m.m. sombeskrivits ovan. Om funktionskraven kan tillgodoses utanmekanisk ventilation finns i sig inget hinder för att välja ensådan lösning.Möjligheten att förse byggnader med ventilationslösningar sombygger på s.k. självdragsventilation har, som beskrivits ovan,uppmärksammats i motion Bo512 (m). Det förslag som motionärenframför om att skall informera om denna möjlighet fårtill stor del anses tillgodosett genom den handbok omsjälvdragsventilation som verket publicerat. Det fårförutsättas att handboken kommer att spridas i erforderligutsträckning. Vad i övrigt gäller förslaget i motionen omytterligare information om ventilation och skötseln av dennatorde detta i inte ringa omfattning bli tillgodosett i sambandmed den obligatoriska funktionskontrollen av ventilationssystemoch de informationskampanjer som bedrivs i anslutning till dennaverksamhet.I den mån motionerna Bo504 (kds) yrkande 2, Bo512 (m), A275(mp) yrkande 10 och So484 (kds) yrkande 22 inte kan anses varatillgodosedda med vad utskottet ovan anfört avstyrks de.Utskottet övergår nu till att behandla två motioner i vilkaanvändningen av återluft i ventilationsanläggningar diskuteras.Återluft innebär att en del av frånluftsflödet filtreras ochöverförs till tilluftskanalen.Enligt vad som anförs i motion Bo502 (fp) har under senare årinsikten ökat om de problem som användningen av återluft kaninnebära. Detta har emellertid inte lett till något förbud motsådana ventilationssystem. Motionären hänvisar till attanvändningen av återluft i princip förbjudits i djurstallar ochföreslår att ett totalförbud mot återluft skall införas i allautrymmen där levande varelser vistas. I motion Bo541 (mp)kritiseras att byggregler ger möjlighet tillanvändning av återluft i barnomsorgslokaler. Detta ansermotionärerna försvårar vistelsen för allergiska barn på daghem.Mot denna bakgrund föreslås att ett förbud införs mot återluft ibarnomsorgslokalernas ventilationsanläggningar.Frågan om användning av återluft har så sent som inovember 1994 behandlats av . Vid behandlingen av ettyrkande motsvarande vad som föreslås i motion Bo502 (fp)underströk utskottet att byggreglerna bör utformas så att de gergarantier för en god luftkvalitet. Utskottet anförde vidare:Utskottet har inte underlag för annan bedömning än att dagensbyggregler svarar mot berättigade krav på att våra bostädertillförs luft av god kvalitet. Sålunda har användningen avåterluft försetts med betydande restriktioner. Det innebär attåterföring av luft från kök och hygienrum inte får ske. Dessutomär det förbjudet att återföra luft till sovrum. Utskottet ärinte berett att förorda ett totalt förbud mot användning avåterluft i enlighet med förslaget i motion 1993/94:Bo513 (fp).Det får förutsättas att frågan följs med uppmärksamhet bl.a. avregeringen och ansvariga myndigheter och att ytterligarerestriktioner eller ett förbud införs om så visar sigerforderligt.Utskottet vidhåller sin uppfattning i frågan och avstyrkersåledes motion Bo502 (fp).När det gäller användningen av återluft i barnstugor o.d. hartill sådana ventilationslösningar knutits starka restriktioner ibyggreglerna. Det anges i BBR 94 att återluft får användas ibarnstugor och andra lokaler med motsvarande verksamhet endastdär det genom särskild utredning har visats att det är lämpligtsamt under förutsättning av att den återförda luften renas ochatt kraven på luftkvalitet, ventilation och installationer iövrigt är uppfyllda. Också denna fråga får förutsättas bliföremål för ytterligare överväganden om så visar sigerforderligt. Även motion Bo541 (mp) avstyrks således avutskottet.Åtgärder mot radon i bostäderHälsoriskerna med radon i bostäder diskuterades i Sverigeredan på 1950-talet men uppmärksammades på allvar först i slutetav . har olika undersökningar givit en alltmer utförlig bild av problemets omfattning i vårtbyggnadsbestånd. Staten har genom lagstiftning,informationskampanjer och olika bidragsformer försökt påverkafastighetsägare att vidta åtgärder i hus med höga radonhalter.Kommunerna har genomfört ett omfattande kartläggningsarbete överriskområden och mätt radonhalten i ett stort antal hus. Omkring130 000 bostäder beräknas ha högre radonhalter än gränsvärdetför befintliga bostäder.De två lagar med vars stöd bl.a. gränsvärden förradonförekomsten utfärdats är hälsoskyddslagen och plan- ochbygglagen (PBL). De gränsvärden som tillämpades varangivna i radondotterhalt. anges värdena i radongashalteller kortare uttryckt i radonhalt. Med stöd av hälsokyddslagensregler har fastställt gränsvärdet /m3(Bq=becquerel) som högsta radonhalt i befintliga bostäder. Ibyggreglerna (BBR 94) anges /m3 som högsta radonhalt inya byggnader.Sedan den 1 juli 1988 kan stöd till radonsanering av småhusutgå enligt bestämmelserna i förordningen (1988:372) om bidragtill åtgärder mot radon i egnahem. Bidrag lämnas om radonhalteni huset överstiger det gränsvärde som anger somgodtagbart ur hälsoskyddssynpunkt. För åtgärder i flerbostadshushar bidrag tidigare kunnat utgå enligt den s.k. RBF-förordningen(1983:974). Under de tre första kvartalen 1995 kan stöd lämnasenligt förordningen (1994:1994) om extra statligt stöd förförbättring av bostäder.Radonbidraget till egnahem utgår enligt gällande regler till50 % av skälig kostnad för de åtgärder som kommunen finnernödvändiga. Bidraget är maximerat till per hus.Efter att beslutat att vissaarbetsmarknadspolitiska medel skulle användas för ROT-åtgärder ibl.a. bostäder beslöt regeringen att tillfälligt höja detmaximala bidraget från till . Dettaförhöjda bidrag kan medges i ärenden där kommunen före den 1juli 1994 funnit åtgärderna nödvändiga.Förslag om förändrade regler för bidrag till åtgärder motradon i egnahem har lämnats i budgetpropositionen samt i enmotion. I denna motion föreslås även vissa andra åtgärder föratt komma till rätta med radonproblemet. Skärpta gränsvärden förradon förordas i en annan motion. Utskottet inleder med attbehandla förslagen om radonbidraget.I budgetpropositionen anges att många av de åtgärder sombehövs för att avhjälpa radonproblem i bostäder är enkla ochbetingar en liten kostnad. De åtgärder som vidtas uppgesemellertid ofta avse omfattande ventilationstekniska lösningarsom i många fall är motiverade främst av att husetsallmänventilation bör förbättras. Mot denna bakgrund föreslårregeringen att bidrag i fortsättningen endast bör lämnas av skälig kostnad för de åtgärder som kommunen finnernödvändiga. Det föreslås vidare att bidrag intebetalas ut. Ändringarna föreslås gälla i ärenden som kommer intill länsstyrelserna efter . Regeringenföreslår att anslaget för radonbidraget bestäms till 25 miljonerkronor för /96.Radonsanering är enligt vad som framhålls i motion Bo229 (fp)en utomordentligt viktig åtgärd för att förbättra inomhusmiljöni bostäder. Av detta skäl avvisar motionärerna regeringensförslag om sänkt bidragsandel för radonbidraget -- yrkande 5 --samt föreslår att det maximala bidraget per hus bestäms till25 -- yrkande 6. Det utvidgade radonbidraget bedömermotionärerna kommer att innebära ökade statliga utgifter om 20miljoner kronor beräknat på helår. För det förlängda budgetåret1995/96 föreslås ett med i förhållande till regeringens förslagmed förhöjt anslag -- yrkande 7.Bostadsutskottet vill anföra följande vad gäller reglernaför radonbidraget.Formerna för samhällets åtgärder för att minska radonproblemethar övervägts i olika sammanhang. Under år1993 presenterade både () ochBoverket förslag om förändrade insatser. Vad gällerradonbidragets effektivitet framkom därvid delvis olika åsikter.Boverket föreslog att bidraget helt skulle avskaffas och attstaten i stället skulle finansiera intensifieradeinformationsinsatser om riskerna med radon. SSI ansåg att enviss höjning av radonbidraget skulle underlätta för ägarna avsmåhus att vidta saneringsåtgärder.I såväl budgetpropositionen som i motion Bo229 (fp) anförs attkostnaderna för nödvändiga saneringsåtgärder ofta är relativtlåga. Regeringen menar dock att bidraget ibland används tillåtgärder som främst är motiverade av att husetsallmänventilation behöver förbättras. Slutsatserna om vilkaförändringar i bidragsformen som är motiverade skiljer sigmellan regeringen och motionärerna.Trots att det får förutsättas att en bred enighet råder omsynen på radonproblemets allvar och nödvändigheten av attsaneringsåtgärder vidtas, kan utskottet således konstatera attskilda åsikter finns om lämpliga metoder för att påskyndasaneringsarbetet. Utskottet har erfarit att någon egentliganalys inte föreligger av hur bidraget använts och avde utförda saneringsåtgärdernas effektivitet. Inte heller hareffekterna av det tillfälligt höjda radonbidraget studerats. Detär givetvis inte önskvärt att det statliga stödet bidrar tillatt onödigt omfattande åtgärder vidtas eller att åtgärder sominte är motiverade ur saneringssynpunkt bekostas av stödet. Omså är fallet finns sannolikt anledning att förutom stödnivåernaäven överväga villkoren för stödet i övrigt samt formerna förinformation och utbetalning. Innan en radonsanering påbörjas börnaturligtvis en bedömning av vad som är relevanta åtgärder görasav en fackman, oavsett om radonbidrag utgår eller ej. Nyligenpublicerade resultat från byggforskningen ger också vid handenatt en uppföljning av radonnivåerna i sanerade hus bör ske efteren tid.Som tidigare beskrivits pågår ett arbete inomregeringskansliet med att utforma ett program för att förbättrainomhusklimatet i bostäder och offentliga lokaler. De åtgärdersom kan bli aktuella i detta sammanhang torde delvis haanknytning till den typ av åtgärder som vidtas vidradonsanering. En proposition i frågan väntas senare under våren1995. Mot bakgrund av den osäkerhet som ovan har beskrivits vadgäller radonbidragets utformning bör även denna fråga kunnaövervägas och ytterligare belysas i detta sammanhang.Det ovan anförda leder utskottet fram till slutsatsen atteventuella beslut om förändringar av villkoren för radonbidragbör kunna anstå tills senare i vår då regeringen avser attunderställa förslag om ett åtgärdsprogram. Detta börriksdagen med anledning av budgetpropositionen samt motion Bo229(fp) yrkandena 5 och 6 som sin mening ge regeringen till känna.Regeringens förslag om anslag till radonbidrag bör iavvaktan på de vidare övervägandena i frågan kunna bifallas avriksdagen. Om de ovan förordade övervägandena avseende reglernaför radonbidraget föranleder ändrad anslagsberäkning är detnaturligt att regeringen även återkommer i denna fråga senare ivår. Förslaget i motion Bo229 (fp) yrkande 7 om en ökning avanslaget utöver vad regeringen förordat avstyrks.Utskottet övergår nu till att behandla övriga frågor somaktualiserats i motioner om åtgärder mot radon.I motion Bo229 (fp) yrkande 4 föreslås ett riksdagenstillkännagivande om olika åtgärder för att öka omfattningen avradonsaneringen. Motionärerna menar att ett system med intygfrån kommunerna om att hus inte ligger i ett riskområde eller äruppfört med radonavgivande material skulle kunna tjäna dettasyfte. Vidare förordas att kommunerna uppmanas att tillämpagränsvärdet för sanitär olägenhet mer strikt.Förslagen i motionen sammanfaller delvis med vad Boverketförra året föreslog som lämpliga åtgärder för att ökaradoninsatserna. Utskottet har i princip inget att invända motförslagen men anser att syftet med motionen i huvudsak bordekunna uppnås utan något särskilt beslut från . Det fårsåledes förutsättas att kommunerna i samband med att enkartläggning av riskområden har genomförts publicerar resultatenav den samt även framgent håller informationen lätt tillgänglig.Efter mätning av radonhalten i ett enskilt hus upprättarbesiktningsmannen normalt ett intyg avseende mätvärden m.m. Vadgäller tillämpningen av reglerna för sanitär olägenhetförutsätter utskottet att krav på åtgärder ställs i bostäder därför höga värden uppmätts. Det kan upplysas om att Halmstadskommun har avgivit vitesförelägganden till egnahemsägare varshus har radonhalter över gränsvärdet. Föreläggandet somöverklagades av en av egnahemsägarna har fastställtsefter prövning vid i län.Det får förutsättas att ansvariga myndigheter och regeringenuppmärksamt följer användningen av de medel och metoder som står till buds för att öka omfattningen av radonsaneringenoch vid behov återkommer till med förslag i frågan.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Bo229(fp) yrkande 4.De gränsvärden för radon som redovisats ovan diskuteras imotion Bo518 (mp). I motionens yrkande 4 föreslås att riksdagenskall ge regeringen till känna att gränserna bör skärpas och attradongashalter över /m3 inte får accepteras.Det kan alltid diskuteras om de valda nivåerna för gränsvärdenär lämpligt utformade med hänsyn till risknivå, praktisktillämpning m.m. Gällande gränsvärden för radon är bestämdautifrån dagens kunskapsläge och de avvägningar som ansvarigamyndigheter ansett böra göras. Någon absolut gräns mellanriskfri och hälsovådlig radonhalt finns givetvis inte. Utskottethar inte underlag att ifrågasätta de gränsvärden som nutillämpas. Det får förutsättas att gränsvärdena anpassas tilleventuell ny kunskap på området om så befinns befogat. Utskottetvill dock i sammanhanget understryka att det mot bakgrund av detstora antal bostäder som ligger över dagens gränsvärden synesmest angeläget att koncentrera insatserna på den del avbostadsbeståndet som uppvisar de högsta radonhalterna. Mot denredovisade bakgrunden avstyrks motion Bo518 (mp) yrkande 4.Fonden för fukt- och mögelskadorFrån Fonden för fukt- och mögelskador utbetalas bidrag tillenskilda enligt förordningen (1993:712) om den statliga fondenför fukt- och mögelskador i småhus, m.m. Ur fonden får ocksåbestridas kostnader för kansli- och utredningsarbete.Kammarkollegiet tillhandahåller kansliresurser för beredning avärenden åt den statliga fonden.Möjligheten att få någon form av statligt ekonomiskt stöd föratt avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem har funnits sedanår 1983. Stödet i sin nuvarande form har funnits sedan år 1986.Enligt gällande bidragsbestämmelser lämnas bidrag till ägare avhus som är , dvs. till hus som ärfärdigställda och . I budgetpropositionen föreslåsatt stödbestämmelserna skall ändras på vissa punkter vad avservilka årgångar hus som bör vara stödberättigade.Enligt vad som anförs i budgetpropositionen är skadorna i hussom är omkring ofta ett resultat av ett normaltåldrande. Detta gäller t.ex. beträffande dräneringen runt huset.Mot denna bakgrund föreslår regeringen att endast hus som äryngre än i fortsättningen bör kunna komma i fråga förbidrag från fonden till kostnader för att avhjälpa fukt- ochmögelskador. Vidare föreslås en begränsning av destödberättigade årgångarna till att inte omfatta de nyastehusen. Det får enligt regeringens uppfattning förutsättas attkunskaperna om fuktskydd m.m. ökat, att erfarenhetsåterföringenfungerat samt att kvalitetssäkringen förbättrats. Av detta skäl,samt med hänvisning till det garantisystem som utvecklats påsmåhussidan, föreslår regeringen att bidrag till ägare av hussom är uppförda och senare inte bör lämnas.Några invändningar mot de av regeringen föreslagna ändringarnaav stödvillkoren för bidrag till fukt- och mögelskador harinte framkommit i motioner eller i samband med utskottetsberedning av frågan. Utskottet anser således att börgodkänna den förordade ändringen i det statliga stödet tillfukt- och mögelskadade småhus.Riksdagen har medgivit att beslut om bidrag ur fonden underbudgetåren 1985/86--1994/95 sammanlagt får meddelas inom en ramav sammanlagt . Regeringen föreslår motbakgrund av fondstyrelsens bedömning av väntade bidragsbeloppatt ramen för beslut om bidrag vidgas med 25 miljoner kronortill . Vidare föreslås att anslaget tillfonden för nästa budgetår bestäms till 105 miljoner kronor.Bostadsutskottet tillstyrker regeringens förslag om attramen för bidrag till Fonden för fukt- och mögelskadorvidgas till 485 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om attanslaget till bidrag till Fonden för fukt- ochmögelskador för /96 anvisas med ett belopp om105 miljoner kronor.ElöverkänslighetUnder allmänna motionstiden väcktes ett stort antalmotioner som ur olika aspekter tog upp frågor omelöverkänslighet. Med anledning av motionerna gjorde (bet. 1993/94:BoU17) ett tillkännagivande till regeringen medbegäran om en översyn av problemen kring elöverkänslighet. Defrågor som härvid skall övervägas är bl.a.behovet av och möjligheterna att på ett enhetligt sättdefiniera begreppet elöverkänslighet,omfattningen av problemen med elöverkänslighet,en inventering av kunskapsläget m.m. avseende elöverkänslighetsamtfrågan om bostadsanpassningsbidrag vid elöverkänslighet.Arbetet skall enligt beslutet genomföras utan dröjsmål och påett sådant sätt att vunna erfarenheter snabbt kan komma tillpraktisk tillämpning. Regeringen skall i lämpligt sammanhang förriksdagen redovisa resultatet av genomförda insatser, vidtagnaåtgärder och i förekommande fall förelägga förslag iärendet. har i rapporten fält och hälsoeffekter presenterat en vetenskapligutvärdering av hälsoeffekter av elektriska och magnetiska fält.Rapporten har överlämnats till regeringen.Förslag som avser mera övergripande insatser motelöverkänslighet har under årets allmänna motionstid förts frami fyra motioner.Att det ännu inte finns svar på frågorna om orsakssambandenm.m. vid elöverkänslighet fritar enligt motion Bo212 (s) intesamhället från ansvaret att hjälpa dem som drabbas. Enkartläggning av om elöverkänslighet kan klassficeras eftersymptombild m.m. bör därför genomföras. Dessutom föreslås attpraktiska erfarenheter av elsanering bättre skall tas till vara.Det bör enligt motion Bo226 (s) upprättas handlings- ochåtgärdsprogram som stöd till kommuner och arbetsgivare närinsatser skall göras för personer som har problem medelöverkänslighet. I motionen förordas dessutom attupplysningskampanjer skall genomföras för att sprida kunskapkring problemen.I motion Bo242 (c) anförs att vi lever i ett mer eller mindre"elektrifierat" samhälle där elektromagnetiska fält är vanligtförekommande. utsätts vi för alltmer komplexamiljömässiga belastningar av annat slag. Mot bakgrund härav börenligt motionen en parlamentarisk utredning om elöverkänslighettillsättas -- yrkande 2. Dessutom föreslås att den av riksdagenbegärda översynen skall omfatta en kartläggning av förekomstenav elektromagnetiska fält i bostäder och på arbetsplatser m.m.-- yrkande 3.Krav på att bostadsanpassningsbidrag eller annat stöd skallutgå vid elöverkänslighet förs fram i motionerna Bo203 (v)yrkandena 1 och 2 samt Bo224 (fp) yrkande 1. Gemensamt förmotionerna är att i dem framhålls de svårigheter deelöverkänsliga drabbas av och behovet av anpassningsåtgärder föratt i möjligaste mån komma till rätta med problemen. Imotionerna anförs dessutom att det inte finns någonenhetlighet i behandlingen av personer som är elöverkänsliga närdet gäller möjligheten att få bostadsanpassningsbidrag. Vissakommuner medger bidrag, medan andra kommuner säger nej. I motionBo203 (v) yrkande 3 föreslås dessutom att bidrag skall kunnautgå till utrustning som krävs för att minska den socialaisoleringen för elöverkänsliga. Slutligen anförs det motivledesi motion So484 (kds) att stöd t.ex. i form av ettelsaneringsbidrag bör erbjudas vid elöverkänslighet så snarttillräcklig vetenskaplig dokumentation om orsakssambandenföreligger.Förslag som avser forskning kring elöverkänslighet m.m. försfram i fem motionsyrkanden. Även i dessa fall grundas förslagenpå de svårigheter som de elöverkänsliga drabbas av i hemmet ochpå arbetet liksom i andra miljöer till följd av förekomsten avelektriska apparater, elinstallationer m.m. I flera avmotionerna framhålls också vikten av att genom ytterligareforskning få kunskap om de mekanismer m.m. som kan leda tillelöverkänslighet.Enligt motion Bo203 (v) yrkande 4 bör forskningen inriktas motatt dokumentera och utvärdera de åtgärder för rehabilitering ochsymptomlindring som vidtagits i bostäder och på arbetsplatser.Enligt motionen behövs också fortsatt forskning för attvetenskapligt kunna fastställa elöverkänslighet. Förslaget imotion Bo224 (fp) yrkande 4 innebär att pågående forskning omhudskador vid bildskärmsarbete bör få fortsätta för attklarlägga om sådant arbete har hälsofarliga effekter. I motionBo242 (c) yrkande 1 förordas forskning om sambandet mellanelektromagnetiska fält och påverkan av metaller. I motion Bo244(s) anförs att det behövs mer och intensifierad forskning kringelöverkänslighet. Förslaget i motion Bo503 (m) innebär attstaten skall ta ett övergripande ansvar för att fortsattintensiv forskning bedrivs kring elöverkänslighet. Särskiltviktigt anges det härvid vara att stödja fortsattaprovokationsstudier, utvärdering av försök med elsanering samtforskning kring organiska skador. Slutligen anförs i motionBo245 (mp) yrkande 3 att forskningen kring radiofrekventa fältbör intensifieras för att utröna vilka eventuella hälsoriskersom kan uppstå vid en omfattande användning av ficktelefoner.Förslag som avser åtgärder m.m. i övrigt för dem som ärelöverkänsliga förs fram i fyra motionsyrkanden.I motion Bo224 (fp) yrkande 2 förordas bredare information ominnehållet i Arbetarskyddsstyrelsens råd och anvisningar vadgäller elöverkänslighet. Enligt motionärerna efterlevs inteanvisningarna på alla företag och i alla delar av landet. Imotionens yrkande 3 ställs dessutom krav på att en gemensamsanering skall göras av både bostad och arbetsplats videlöverkänslighet. Möjligheterna att uppnå bestående resultatkräver enligt motionärerna insatser i såväl arbets- sombostadsmiljö.När rekommendationer ges vid bosättning eller vistelse inärheten av elektriska och magnetiska fält bör enligt motionBo245 (mp) yrkande 4 försiktighetsprincipen tillämpas.Med hänvisning till att försiktighetsprincipen bör tillämpasföreslås i motion So500 (mp) yrkande 7 att endast sådanbyggteknik skall användas som gör att de elektromagnetiskafälten skärmas av i våra byggnader.Med anledning av vad som i de nu redovisade motionernaförordats om insatser avseende elöverkänslighet m.m. villutskottet anföra följande.Redan vid behandlingen av motsvarande motionsförslag vidföregående kunde utskottet konstatera att frågor omelöverkänslighet liksom biologiska och medicinska effekter avelektromagnetiska fält har uppmärksammats alltmer. att fokuseringen på förhållanden som hör samman med dessafrågor är fortsatt stor. Detta avspeglar sig också i det storaantal motioner i ämnet som väckts under såväl årets som förraårets allmänna motionstid.Det för de nu behandlade motionerna gemensamma är således attde ger uttryck för en oro över problemen med elöverkänslighet.Utskottet delar nu liksom tidigare denna oro. Det ärnaturligtvis inte tillfredsställande att människor har besvärsom allvarligt inskränker deras möjligheter att leva och verka iden normala miljön.