bet · GI01NU18 · 1995-04-04 00:00:00 — hos regeringen begär förslag om en särskilt anpassadstödform för att stimulera till nystart av kooperativa företag.1994/95:N241 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett industriellt utvecklingscentrum i västra /95:N243 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utveckla de lokala och regionalariskkapitalmarknaderna.1994/95:N246 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att starta ett statligtmineralutvecklingsbolag,2. hos regeringen begär att karteringsverksamheten i deprospekteringsintressanta områdena i Norr- och Västerbottentidigareläggs och slutförs år 2002.1994/95:N247 av m.fl. (fp, m, c, kds) variyrkas att riksdagen1. hos regeringen begär en skyndsam utredning om problemen medvolym, form och inriktning för finansiering av uppfinningar,innovationer och expansion av innovationsföretag,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tydlighet och stabilitet i organisation ocharbetsfördelning inom de organ som syftar till att stödjainnovationsverksamhet,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensneutralitet mellan privata och offentligaaktörer.1994/95:N251 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Kooperativa utvecklingscentrums kostnadseffektivitet,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Kooperativa utvecklingscentrums ekonomiska situation,3. till E 2 Stöd till kooperativ utveckling för budgetåret1995/96 anvisar utöver vad regeringen föreslagitoch att anvisade medel för regional utveckling, A 1Länsstyrelserna m.m., minskas med motsvarande belopp.1994/95:N252 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att underlätta etablering av nya kooperativaenheter och stöd till deras fortsatta utveckling.1994/95:N254 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av fortsatt maringeologisk verksamhet,2. till geologiska undersökning för budgetåret1995/96 anvisar över anslaget C 10 för fortsattmaringeologisk verksamhet enligt vad i motionen anförts,3. avslår regeringens förslag om försäljning av detmaringeologiska undersökningsfartyget.1994/95:N259 av och tredje vice talman (båda fp) vari yrkas att under anslaget C 10.Sveriges geologiska undersökning: Geologiskundersökningsverksamhet m.m. anslår utöver vadregeringen har föreslagit eller således 201 400 000 kr.1994/95:N260 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag som möjliggör för ekonomiska föreningaratt kunna beviljas nyföretagarlån.1994/95:N264 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om maringeologiska undersökningar.1994/95:N265 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rådgivning till kooperativaföretag.1994/95:N266 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer för riskfinansiering för attfrämja kooperativ utveckling och kvinnligt företagande.1994/95:N267 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rymd- och miljöforskningen.1994/95:N268 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prospekteringsbolag i Norrbotten.1994/95:N270 av m.fl. (mp) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av en näringspolitik inriktad påhållbar utveckling med etiskt och socialt ansvar,2. beslutar att anslaget under tolfte huvudtiteln skallutgå med ,3. beslutar att anslaget under tolfte huvudtiteln skallutgå med ,5. beslutar att anslaget under tolfte huvudtiteln skallreduceras med ,6. beslutar att anslaget under tolfte huvudtiteln skallutgå med ,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den maringeologiska undersökningsverksamheten,10. beslutar att anslaget under tolfte huvudtiteln skallutgå med ,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma till med enutredning beträffande rymdverksamheten,12. beslutar att anslaget under tolfte huvudtiteln skallutgå med 4 100 000 kr.1994/95:N272 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om definitionen av småföretag,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om småföretagarpolitik,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riskkapitalförsörjningen.1994/95:N274 av m.fl. (fp) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om småföretagens roll när det gäller att skapa nya jobb,2. att beslutar att avslå regeringens förslag om attAP-fonderna skall ges rätt att köpa aktier i småföretag,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa ett företagsklimat som stimulerarnyföretagande,9. under anslaget Investeringsfrämjande (A 5, bil. 13) anslår82 mindre än vad regeringen har föreslagit ellersåledes ,10. under anslaget Bidrag till tekniköverföring (A 4, bil. 13)anslår mindre än vad regeringen har föreslagiteller således ,11. under anslaget Teknisk forskning och utveckling (, bil.13) anslår mindre än vad regeringen harföreslagit (medel för industrirelaterade vidhögskolan och program för verkstadsteknisk forskning) ellersåledes ,12. under anslaget Främjande av kvinnors företagande (A 3,bil. 13) anslår utöver vad regeringen harföreslagit eller således ,13. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,. under anslaget C 10 geologiska undersökning:Geologisk undersökningsverksamhet m.m. anslår 10 000 000 krutöver vad regeringen har föreslagit eller således 201 400 000kr.1994/95:N275 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bra näringspolitik,2. hos regeringen begär förslag om hur ekologiskt anpassadtillväxt skall främjas enligt vad i motionen anförts,3. hos regeringen begär förslag på hur medel frånmiljöavgifterna kan fonderas för nya arbetstillfällen,4. hos regeringen begär förslag på program om miljöteknikenligt vad i motionen anförts,5. hos regeringen begär en utredning kring de små och särskiltde medelstora företagens situation enligt vad i motionenanförts,8. avslår regeringens förslag till riktlinjer för användningenav aktier i och enligt vad somanförts i motionen,9. beslutar att staten blir helägare av och InvestmentAB enligt vad som anförts i motionen,13. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringsfrämjandet,1994/95:N280 av Per m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stimulans till nyrekrytering av högskole- ochcivilingenjörer till små och medelstora företag,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stimulans till nybildande av företag genomavknoppning,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillskapande av nätverk för tekniköverföring för småoch medelstora företag.1994/95:N282 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att bibehålla den maringeologiskaverksamheten vid SGU,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anslag skall utgå med ytterligare 8,25 miljonerkronor för att täcka kostnaderna för ett bibehållande av denmaringeologiska verksamheten.1994/95:N283 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regionala utvecklingscentrum.1994/95:N287 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen1. hos regeringen begär förslag om utformning av regionalamiljöteknikcentrum i enlighet med vad i motionen anförts,2. till för utveckling av regionala miljöteknikcentrumanslår sammanlagt , fördelat på 38 miljonerkronor /96 och första halvåret1997, i enlighet med vad i motionen anförts,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompetensutveckling,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning och utveckling,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bevaka framväxten av den nya globalamiljömarknaden genom utländska representation,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en politik för gröna jobb.1994/95:N288 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen1. beslutar att under anslaget A 3. Främjande av kvinnorsföretagande inom anvisa ett i förhållandetill regeringen minskat anslag med i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. beslutar att under anslaget A 4. Bidrag tilltekniköverföring inom anvisa ett iförhållande till regeringen minskat anslag med 100 000 000 kri enlighet med vad som anförts i motionen,3. beslutar att under anslaget A 5. Investeringsfrämjande inomNäringsdepartementet anvisa ett i förhållande till regeringenminskat anslag med i enlighet med vad somanförts i motionen,4. beslutar att under anslaget C 10. Geologiskundersökningsverksamhet m.m. inom anvisaett i förhållande till regeringen ökat anslag med 8 250 000 kri enlighet med vad som anförts i motionen,5. beslutar att under anslaget . Teknisk forskning ochutveckling inom anvisa ett i förhållandetill regeringen minskat anslag med i enlighetmed vad som anförts i motionen.1994/95:N289 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till kvinnors kooperativa företagande.1994/95:N293 av m.fl. (s, c, fp, v, mp)vari yrkas att riksdagen1. hos regeringen begär tilläggsdirektiv till utredningen omde kooperativa företagsformerna i enlighet med vad som anförts imotionen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kompetent beredning av kooperativa ärenden.1994/95:N299 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning i entreprenörskap,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrares förutsättningar för ny- ochsmåföretagande.1994/95:N300 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av långsiktiga och stabila regler inäringspolitiken,5. hos regeringen begär förslag om företagsgaranti enligt vadi motionen anförts,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala regionala investmentbolag,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användning av de medel som frigörs vid försäljningenav aktierna i och ,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nyföretagarlånen när dessa överförs från Industri-och nyföretagarfonden till ALMI:s regionala bolag,10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppfinnare och innovatörer,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att öka andelen kvinnligt företagande iSverige.1994/95:N301 av m.fl. (kds) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. antar de allmänna riktlinjer för näringspolitiken somanförts i motionen,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa bättre förutsättningar för små ochmedelstora företag att komma i åtnjutande av det riskkapital somskapats genom inrättande av de s.k. riskkapitalbolagen,6. (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett fortsatt arbete med sikte på att minskabyråkrati och förbättra samordningen av de resurser samhälletsatsar på företagande,11. avslår regeringens förslag beträffande AP-fondernasmöjligheter att förvärva aktier i mindre och medelstora företag.1994/95:N410 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet (1)att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett lagförslag om livscykelspecifikationskall utarbetas.1994/95:A441 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen2. hos regeringen begär en samlad nationell strategi ochstrukturplan för näringslivet i i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. hos regeringen begär utredning av möjligheten att som stödför små och medelstora företag i inrätta ett projekt"teknikimportchef att hyra".1994/95:A466 av () såvitt gäller yrkandet(12) att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rymdforskning i Kiruna.1994/95:A470 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkandet(5) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företagsutveckling, främst vad gällersmåföretagen i län.1994/95:A472 av och (båda fp)såvitt gäller yrkandet (1) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående betydelsenav småföretagarvänlig politik.1994/95:A807 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen22. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslaget om företagsgaranti,23. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att följa utvecklingen beträffande de särskildakvinnolånen för att vid behov tillföra ytterligare medel.1994/95:A820 av m.fl. (kds) såvitt gälleryrkandet (7) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att statens stöd till start avsmåföretagande måste utvecklas. Allmänna riktlinjer m.m.Näringspolitikens inriktningPropositionenRegeringen redovisar i inledningen av Näringsdepartementetsbilaga till budgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bil. 13) sinsyn på näringspolitikens allmänna inriktning.Regeringens första stora uppgifter är att sanerastatsfinanserna och minska arbetslösheten. Huvuduppgiften för enaktiv näringspolitik är att ge goda villkor för företagen attinvestera och expandera. Det skall ske bl.a. genom att undanröjahinder och bereda vägen för långsiktiga satsningar på teknologi,kompetens och miljö, för att högre kunskapsnivå och flerarbetstillfällen skall uppnås, anförs det. Målet är att skapauthållig tillväxt.Många viktiga frågor inom näringspolitiken faller inom andradepartements ansvarsområden och berör andra delar avstatsförvaltningen än dem som svarar för,sägs det i propositionen. Näringspolitiken kan således sägasvara en fråga om samordning, och uppgiftbör vara att svara för en helhetssyn och att vara pådrivande ifrågor som rör tillväxt och förnyelse. Därtill ställerinternationaliseringen och EU-integrationen höga krav påsamarbete mellan departement, myndigheter, näringsliv ochfackliga organisationer, påpekas det.I budgetpropositionen redovisas de delar av regeringensnäringspolitik som hunnit utformas sedan regeringen tillträdde.Näringspolitiken har en nyckelroll i restaureringen av ekonomin,och fler insatser kommer därför på detta område, aviseras det.De grundläggande instrument som i första hand kommer attanvändas är dels generella insatser, dels skapandet av sundaspelregler. I praktiken kan även behov av branschinriktadeåtgärder uppstå, sägs det i propositionen. De generellainsatserna skall fokuseras mot områden där marknaden lyckasmindre väl. Exempel på sådana områden är utvecklingen ochspridningen av teknologi, hanteringen av information,riskkapitalförsörjningen samt utvecklingen av arbetskraftenskompetens.Vidare är det enligt regeringen angeläget att lagar, regleroch skatter är konsistenta och långsiktigt stabila, samtidigtsom politiken måste kunna anpassas till förändradeomvärldsförutsättningar eller värderingar. Utgångspunkten börvara att ekonomins spelregler i största möjliga utsträckningskall underlätta långsiktig planering. Inom ramen förnäringspolitiken måste staten svara för tre roller -- enstödjande, en utvecklande och pådrivande samt eneffektivitetsfrämjande roll. Exempel på insatser inom ramen förden första rollen är insatser för att främja nyföretagandetliksom kapitalförsörjningen till små och medelstora företag. Denutvecklande och pådrivande rollen innefattar bl.a. insatser föratt främja forskning och utveckling, tekniköverföring ochutveckling av miljöteknologin. Den effektivitetsfrämjande rolleninnefattar bl.a. utformning av konkurrenslagstiftning, skatter,arbetsrätt, konkurslagstiftning och avregleringsarbete.Små och medelstora företag kan med goda förutsättningar svaraför en stor del av tillväxten i näringslivet, heter det ipropositionen. Statens roll är härvid främst att undanröjahinder och "flaskhalsar" som försvårar företagens utveckling.Det gäller exempelvis att minska brister i fråga om information,kvalificerad rådgivning, kompetensutveckling och riskkapitalsamt att begränsa omfattningen av onödiga och fördyrande regler.MotionernaAlla oppositionspartier redovisar i parti- ochkommittémotioner sina synpunkter på hur näringspolitiken börutformas.I kommittémotionen 1994/95:N220 (m) anförs -- utan yrkande omden allmänna näringspolitiken -- att respekten för det enskildaägandet, konkurrensen och den fria handeln är fundament för denmoderata näringspolitiken. En god näringspolitik måste baseraspå en stram finanspolitik, som ger förutsättningar för lågaräntor och låg inflation. Näringspolitiken måste därför ses motbakgrund av den förda ekonomiska politiken. Statsskulden berorinte på att skatterna är för låga, utan på att tillväxten varitför låg, anförs det i motionen. Bara genom en expansion av detprivata näringslivet kan fler jobb skapas och arbetslöshetenbekämpas. Om skall lyckas undvika atttvingas konkurrera med hjälp av låga löner och låga miljökravmåste välståndet byggas på produktion med högt kunskapsinnehålloch hög grad av kundanpassning. Ett konkurrenstryck som driverfram en återkommande förnyelse i företagen och avföretagsstrukturen är också av betydelse för en bevaradkonkurrenskraft, påpekar motionärerna.De socialdemokratiska s.k. återställarna hotarnäringsklimatet, hävdas det vidare i motionen. När det gällernäringspolitiken är det främst återställandet på detarbetsrättsliga området som drabbar möjligheterna att drivaföretag. Även uppskjutandet av genomförandet av den friaelmarknaden drabbar företagen, liksom stoppet av vidareprivatiseringar. Den i pågående internationaliseringenändrar förutsättningarna för näringspolitiken, heter det vidarei motionen. Småföretagen spelar den helt avgörande rollen för omSverige skall lyckas bryta den höga arbetslösheten. För attdetta skall ske måste småföretagandet ges bättre villkor. Denborgerliga inriktningen på näringspolitiken under åren1991--1994 gav ett bra resultat, anser motionärerna. Fortsattaförändringar krävs dock för att näringsklimatet skall kunnaförbättras ytterligare.Ett livskraftigt och produktivt näringsliv i hela landet är enförutsättning för välfärden, framhålls det i partimotionen1994/95:N300 (c). Det är härvid av yttersta vikt att samhälletkonsekvent förbättrar villkoren för de små och medelstoraföretagen. För att näringspolitiken skall kunna bidra till enhållbar ekonomisk och ekologisk utveckling samt till skapandetav många nya arbetstillfällen krävs enligt motionärernaföljande: långsiktigt stabila spelregler, lägre skatter ochavgifter, tillgång till riskvilligt kapital, ökat företagandebland kvinnor, en småföretagsanpassad arbetsrätt och ett sprittägande. I flera avseenden för den socialdemokratiska regeringenen företagsfientlig politik, anser motionärerna. Det gällerskatte- och avgiftspolitiken, arbetsrätten, regionalpolitiken,miljöpolitiken etc. På få områden utöver näringspolitiken gården socialdemokratiska retoriken så totalt stick i stäv med vaddet socialdemokratiska partiet i regeringsställning åstadkommer,heter det i motionen.Avgörande för den ekonomiska utvecklingen i ärkombinationen av hur räntan utvecklas, hur lönerörelsen utfalleroch hur långt saneringen av statsfinanserna har kommit när nästalågkonjunktur inträder, framhåller motionärerna vidare. I dettaavseende är näringspolitiken en väsentlig byggsten. Företagare iSverige måste nu ges en tydlig politisk signal om attnäringslivsklimatet skall förbättras och att fasta spelreglerskall gälla.Grunden för en framgångsrik kamp mot arbetslösheten är en högoch stabil tillväxt, anförs det i motion 1994/95:N274 frånFolkpartiet liberalerna. En självklar utgångspunkt är därvid attstatsfinanserna måste saneras, så att räntenivån långsiktigt kanpressas ned. I motionen hänvisas till den s.k. nyatillväxtteorin, enligt vilken nya idéer, kunskaper ochinnovationer ses som grunden för tillväxten, i stället för somtidigare investeringarna. En ny syn på vad som driver tillväxtenför också med sig nya insikter om politikens möjligheter ochbegränsningar. Nya idéer kan aldrig kommenderas, administreraseller regleras fram, sägs det i motionen. En liberal politik förtillväxt bygger på följande tre steg: (1) staten har ansvar föratt lägga en grund som ger varje individ erforderlig kunskap ochstyrka, (2) det måste finnas ett allmänt klimat i samhället somdriver på förändring och stimulerar framkomst av nya idéer samt(3) nya idéer måste tas till vara -- företagandet måste stå icentrum.Marknadsekonomin är den självklara basen i ettvälfärdssamhälle, heter det vidare i motionen. En grundläggandefaktor för näringslivets utveckling är att svenska företagförmår stärka sin konkurrenskraft. Förbättringar i dettaavseende kommer ofta till stånd i miljöer som präglas av etthögt omvandlingstryck. Ett politikområde som kan bidra till attskapa ett konstruktivt omvandlingstryck är miljöpolitiken, ettannat är den offentliga teknikupphandlingen. Viktigt är ocksåatt idéer kan omvandlas till nya arbetstillfällen och växandeföretag. De små företagen har stor betydelse försysselsättningen och intar en nyckelroll när det gäller att fåfram de nödvändiga nya arbetstillfällena. Ny teknik utvecklasofta i nya och små företag, anförs det i motionen. Småföretag ärvidare nödvändiga för att skapa mångfald och konkurrens.I en annan motion -- 1994/95:A472 (fp) med rubriken -- begärs ett uttalande av angåendebetydelsen av en småföretagarvänlig politik. Socialdemokraternabedriver i regeringsställning en småföretagarfientlig politik,anser motionärerna och erinrar om åtgärder som den tidigareregeringen vidtog för att förbättra villkoren försmåföretagande.En bra näringspolitik innebär en utveckling och en förändringav svenskt näringsliv där alla sektorer måste bidra, heter det iVänsterpartiets motion 1994/95:N275. Följande mål bör härvidgälla: (1) främjande av en ekologiskt hållbar produktion, (2)förnyelse och utveckling av olika näringar, (3) utveckling ihela landet samt (4) tillskapande av arbetsmöjligheter för bådemän och kvinnor och för både låg- och högutbildade personer.Motionärerna anser att regeringen -- till skillnad frånEU-kommissionen -- inte inser att skärpta miljökrav kan utlösatekniska förbättringar och innovationer och därmed leda tillökad tillväxt. Företagen måste ta hänsyn till miljön på ettannat sätt än vad som sker. Råvaru- och materialbalansermåste upprättas och livscykel- och kvittblivningsspecifikationerutarbetas. Allt måste utmynna i miljökonsekvensanalyser ochmiljökonsekvensbeskrivningar. Svensk industri står inför flerautmaningar -- att förändra industriproduktionen i ekologiskthållbar riktning, att tillvarata tillväxtmöjligheterna inommiljöteknikområdet och att ställa om produktionen från linjärtill cirkulär, anför motionärerna. De kräver att regeringenlägger fram konkreta förslag till hur en ekologiskt anpassadtillväxt skall främjas och föreslår att medel från miljöavgifterfonderas för att skapa arbetsplatser i nya miljövänligaverksamheter.I motionen begärs också att det skall genomföras en utredningom de små och särskilt de medelstora företagens situation.Dagens samhälle är i stort sett helt inriktat på storföretagen,hävdar motionärerna. De anser att en viktig del av detmarknadsekonomiska systemet är etablering av nya företag.