bet · GI01TU14 · 1995-03-14 00:00:00 — Vidare skall , isyfte att uppnå de övergripande trafikpolitiska målen, genomförade åtgärder på järnvägsnätet som ger största möjligasamhällsekonomiska nytta.Den parlamentariska kommission som tillsatts för attutarbeta en nationell plan för kommunikationerna i skallden i ett delbetänkande lägga fram förslag om enny inriktning för infrastrukturplaneringen. I avvaktan påregeringens ställningstagande till detta förslag är utskottetinte, vilket begärs i motion T221 (mp), berett att föreslå någonförändring av riksdagsbeslut omjärnvägsinvesteringarnas inriktning. Utskottet vill ocksåhänvisa till det statsfinansiella läget.Utskottet vill angående motion T224 (v) erinra om attBanverket, års beslut om investeringar i trafikensinfrastruktur, redovisade en skiss till höghastighetsnät(, Rapport Inriktningen av den långsiktigaplaneringen för järnvägsnätet). Enligt bedömning kanett höghastighetsnät vara samhällsekonomiskt lönsamt. Banverketbetonade dock i sin skiss att fördjupade studier är nödvändigaför att klarlägga såväl banlösningar som möjligheterna attfinansiera hela eller delar av bankostnaden.Enligt vad utskottet erfarit har också vissa studierdärefter igångsatts. utreder sålunda Götalandsbanan.Vid i pågår ocksåstudier kring möjligheterna att införa högfartståg. Utskottetvill vidare i sammanhanget hänvisa till den revidering som skallske av planerna för infrastrukturinvesteringar under perioden1998--2007. Den tidigare nämnda parlamentariska kommissionenskall även ge förslag till åtgärder som medför att Sverigeskommunikationer på ett ändamålsenligt sätt kan knytas samman medde transeuropeiska nätverken. Utskottet kan därmed konstateraatt frågan om att införa högfartståg torde komma att belysasytterligare.Vad utskottet nu anfört innebär att motionerna T505 (m) ochT224 (v) till väsentlig del blir tillgodosedda. Något initiativfrån med anledning av motionen är därför inteerforderligt. Utskottet avstyrker motionerna T221 (mp), T224(v), T505 (m) och N234 (mp) i nu behandlade delar.5.2 Vissa EU-frågorI motion T505 (m) framhålls att järnvägspolitiken bör varaknuten till EU-politiken. Detta innebär bl.a. att förbindelsernamed måste prioriteras.I motion T238 (fp) beskrivs järnvägssektorn som mycketnationell till sin karaktär. Det gäller såväl trafikföretag sommateriel. Signalsystem, förarplatser och elsystem har t.ex.inte någon gemensam europeisk standard. Förar- och lokbyten blirdärmed nödvändiga vid gränspassager vilket försvårar enrationell järnvägsutveckling. Det är därför enligt motionenangeläget att regeringen inom EU driver på en snabb utvecklingmot en standardisering så att onödiga nackdelar förjärnvägstrafiken elimineras.I motion T232 (c) påtalas att medlemskapet i EU kommer attinnebära att får ett återflöde från EU:s strukturfonder.Vidare finns inom EU ett program för infrastrukturinvesteringar.För att påskynda fullföljandet av angelägna järnvägsprojekt börenligt motionen arbeta för att få del av dessa medel.Medlen bör i första hand användas för utbyggnaden av Botniabananoch Atlantbanan.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion T238(fp) att järnvägssektorns utveckling har hämmats genom enbristande internationell harmonisering. För att stärkajärnvägens konkurrenskraft är det därför nödvändigt med ett ökatinternationellt samarbete. Detta gäller både tekniskastandardiseringsfrågor, som behandlas i motionen, ochorganisations- och marknadsfrågor liksom samarbetsformer.Enligt vad utskottet erfarit pågår ett omfattande samarbetesåväl på myndighetsnivå som på regeringsnivå för att förbättrajärnvägens förutsättningar. Medlemskapet i EU bör ge Sverigeökade möjligheter att påverka unionens trafikpolitik och drivapå en angelägen utveckling som främjar bl.a. den internationellajärnvägstrafiken. Utskottet förutsätter mot denna bakrund attSverige på ett aktivt sätt i olika fora verkar för ett ökatinternationellt samarbete på järnvägsområdet.Utskottet kan konstatera att medlemskapet i EU innebär attSverige får ett återflöde från som beräknatsuppgå till ca . Det kommer, som angesi motion T232 (c), att innebära möjligheter till ytterligareinsatser inom olika politikområden som exempelvistrafikområdet. Härtill kommer de finansieringsmöjligheter somkan komma till stånd för utbyggnaden av det transeuropeiskainfrastrukturnätverket (). Utskottetförutsätter att berörda myndigheter och intressenter aktivtsöker utnyttja dessa medel och finansieringsformer för attgenomföra angelägna infrastrukturprojekt.Utskottet vill understryka betydelsen av att aktivtkan driva järnvägsfrågorna inom EU i så stor politisk enighetsom möjligt. Enligt utskottets mening finns det en betydandesamsyn mellan de politiska partierna i dessa frågor, vilketkommer att förbättra våra möjligheter att i EU få gehör för våraförslag på järnvägsområdet.Av det anförda följer att motionerna till väsentlig del blirtillgodosedda. De påkallar ingen åtgärd från sida ochavstyrks därför av utskottet.5.3 Lokala och regionala banorI motion T537 (c) behandlas en rad åtgärder för att utvecklatågtrafiken på främst lokala och regionala banor. Enligtmotionären kan lokala tågföretag med sin förankring, sinobyråkratiska och flexibla organisation samt med sina direktakundkontakter ofta få lönsamhet på verksamhet som tidigarebedömts som omöjlig att driva ekonomiskt. Till bilden hör vidareatt det är svårt att med någon säkerhet bedöma vilka järnvägarsom har möjligheter att utvecklas tilllönsamma banor. Motionären föreslår därför att banor och andraanläggningar som inte behövs för stunden bevaras och ges ensärskild status som "beredskapsbanor". Därmed kan enligtmotionen en acceptabel handlingsberedskap skapas till lågkostnad. Enligt motionen bör därför inga ytterligarejärnvägsnedläggningar ske utan regeringen bör i ställetskyndsamt utreda frågan om beredskapsbanor.Motionären efterlyser vidare en plan för länsjärnvägarnasutveckling. Denna plan bör upprättas inom så att enrikstäckande syn erhålls på järnvägsnätets funktion. Planen böräven behandla frågor om trafikeringsrätten, krav på olikaoperatörer, banavgiftsfrågor, åtgärder för att stimuleraunderhåll och byggande av industrispår, beredskapsbanor, stödtill lokala tågåkerier, trafikledningsfrågor m.m. Motionärenförordar, för att så snabbt som möjligt få de kunskaper sombehövs för att satsa investeringsmedel rätt, att en särskild"frijärnväg" skapas, där man kan testa flera olika idéersamtidigt. Projektet kan lämpligen ledas avKommunikationsforskningsberedningen i samarbete med ,, , , , m.fl. bör Banverketoch SJ ges i uppdrag att upprätta ett handlingsprogramför att främja regionala matarbanor.Utskottet vill med anledning av motionen klargöra attnedläggningar av järnvägar regleras av förordningen (1978:1379)om statens spåranläggningar. Enligt förordningen gäller attBanverkets underhåll av en länsjärnväg får upphöra närpersontrafiken bedrivs med färre än fem dubbelturer per dag ochgodstrafiken är av endast obetydlig omfattning. Innan Banverketbeslutar om att underhållet skall upphöra skall verket samrådamed SJ, trafikhuvudmannen och andra som har trafikeringsrätt.Banverket får vidare besluta om att en länsjärnväg som inteunderhålls skall läggas ner. Beslut om nedläggning får fattasförst efter ett beslut om att underhållet skall upphöra.Inför upprivningsbeslut skall samråda medFörsvarsmakten, och övrigaberörda totalförsvarsmyndigheter. I sammanhanget kan vidareerinras om att anläggningar som inte längre används utanersättning kan upplåtas med nyttjanderätt för turisttrafik tillmuseiförening eller någon annan som bedöms lämplig.Utskottet delar motionärens uppfattning om angelägenheten avforskning och utveckling för att effektivisera och främjajärnvägstrafiken. FoU-insatser kan verksamt bidra till attvidareutveckla järnvägens starka sidor som t.ex. att den har lågenergiförbrukning, är ett miljövänligt transportmedel och attden har hög kapacitet i förhållande till utrymmesbehovet.Banverket har tillsammans med ochKommunikationsforskningsberedningen tagit fram en rapport omforskning inom järnvägssektorn. Avsikten är att programmet skallutgöra underlag för kommande forskningsprogram förjärnvägssektorn.Utskottet anser mot denna bakgrund att motionen inte börföranleda något initiativ från sida. Motionenavstyrks således.5.4 InlandsbananFyra motioner har väckts som särskilt behandlar Inlandsbanansförutsättningar och möjligheter.I motion A442 (mp) betraktas som enunderskattad resurs. Med en rejäl upprustning anges att bananskulle kunna ha goda möjligheter att utvecklas till att bli encentral förbindelse mellan de norra och södra delarna av Norgeliksom för de svenska inlandskommunerna. Banan bör därför rustasupp och diskussioner föras med och den norskajärnvägsförvaltningen om hur detta kan genomföras ochfinansieras.I motion T238 (fp) konstateras att avregleringbl.a. har inneburit en fördubbling av godstrafiken på banan.Samtidigt gäller att de tre tvärbanorna som förbinderInlandsbanan med Norra stambanan för en tynande tillvaro meddelvis nedlagd godstrafik. Enligt motionen finns det möjlighetatt skapa miljövänligare trafiklösningar om fler trafikföretagän SJ tillåts trafikera tvärbanorna. I motionen framhålls motdenna bakgrund att regeringen bör verka för att tvärbanornaöverförs till så att och tvärbanornakan utgöra ett sammanhållet system.I motion T239 (kds) erinras om att i och medregeringsskiftet fick en nådatid . Dendåvarande regeringens avsikt var enligt motionen att trafikenefter femårsperiodens utgång skulle drivas efter striktkommersiella principer utan statliga bidrag. Motionärerna delardenna uppfattning.Enligt motion A447 (kds) bör utvecklas med stödfrån EU:s regionalpolitiska medelsarsenal. Det speciella mål6-stödet inom EU uppges kunna utnyttjas till nya satsningar idet svenska inlandet och i glesbygden.I enlighet med beslut (prop. 1992/93:9, bet. TU3,rskr. 113) träffades ett avtal om ändrat huvudmannaskapför mellan staten och (). Avtalet innebär bl.a. att nyttjanderätten och ansvaretför drift och underhåll av banan överförts till IBAB samt attIBAB --den 30 juni 1998erhåller statliga bidrag för drift, investeringar,banupprustning och banunderhåll.Utskottet framhöll vid sin behandling av frågan attdet är naturligt att en uppföljning görs såväl av trafiken somav de nya verksamhetsformer som avsågs införas för att klarabanunderhållet och baninvesteringarna. För en uppföljning taladeockså enligt utskottets mening det förhållandet att Inlandsbananskulle komma att kvarstå som statlig egendom.På initiativ av utskottet har revisorer därefterpåbörjat en granskning av . Revisorerna har i engranskningsrapport framhållit attInlandsbanan inte är trafikmässigt motiverad. Revisorernautesluter dock inte att det kan finnas andra skäl för attbehålla banan, t.ex. regionalpolitiska, kulturpolitiska ellerförsvarspolitiska skäl. Revisorerna har vidare efterlyst klarareriktlinjer för trafiken på . Riksdagsbeslutet år1992 har enligt revisorerna lett till oklarhet om ansvaret förbanhållningen. Det statliga stödet var heller inte förknippatmed några trafikvillkor. Regeringen bör därför enligt rapportensnarast redovisa förslag till om Inlandsbanansframtid. Revisorernas granskningsrapport har skickats på remisstill berörda myndigheter och organisationer. Efterremissbehandling kommer revisorernas slutliga ställningstagandeoch förslag till åtgärder att redovisas i en skrivelse tillriksdagen.Med hänvisning till gällande avtal och den pågåendegranskningen som revisorerna utför avstyrker utskottet samtliganu behandlade motionsyrkanden.5.5 och BarentsregionenI motion T524 (c, m, fp, v, mp, kds), yrkande 2, anges att meden utbyggnad av Sallabanan mellan och tillMurmanskområdet skapas nya regionalpolitiskautvecklingsmöjligheter. I den fortsatta infrastrukturplaneringenär det därför viktigt att beakta de nya trafikmässigaförutsättningar som kopplingen till och och såsmåningom till transibiriska järnvägen kan innebära.I motion T526 (c), yrkande 1, påtalas behovet avjärnvägsinvesteringar på . Utvecklingen i Rysslandmed omfattande satsningar i och på Kolahalvönkan skapa nya och betydelsefulla utvecklingsmöjligheter förnäringslivet och transportsektorn. Näringslivets struktur och delånga avstånden i regionen motiverar ett väl utbyggt ochfungerande järnvägssystem. Järnvägsnätet på måstevidare enligt motionären betraktas som en viktig del av deteuropeiska infrastrukturnätet för järnvägstrafik. Det finnsdärför starka motiv att utveckla järnvägstransporterna och ökainvesteringarna i järnvägsnätet. Medlemskapet i EU gör detmöjligt att få hjälp till finansiering av sådana investeringar.Enligt motionären bör den rapport som tagit fram ifrågan -- ett viktigt transportsystem iBarentsregionens utveckling -- ligga till grund för ettgemensamt projektarbete mellan och förutveckling av järnvägsnätet inom hela . Genominitiativ från regeringarna i och samt berördamyndigheter i de båda länderna bör de aktuella projektenaktualiseras inom EU.Utskottet bedömer att de förändrade politiska förhållandena påNordkalotten och inom skapar nya förutsättningarför järnvägstrafiken. Som uppmärksammas i de båda motionernapågår det studier om hur järnvägsnätet i och Rysslandkan knytas samman och integreras. Det öst-västliga handels- ochkontaktutbytet kan därmed komma att förändras väsentligt.Järnvägen bedöms härvid ha goda utvecklingsmöjligheter. Fördetta talar att transporterna i första hand torde omfatta tunggodstrafik där järnvägen ofta är bäst lämpad. Vidare gäller attjärnvägarna är och väntas förbli det viktigaste transportmedleti . Enligt utskottets mening har järnvägen särskildaförutsättningar att göra sig gällande som ett miljövänligttransportmedel i den känsliga arktiska miljön.Utskottet anser därför att det är angeläget attinfrastrukturplaneringen grundas på bedömningar anpassade tillden nya situation som är under utveckling. Det är också mot denbakgrunden som Haparandabanan överfördes till stomnätet.Enligt vad utskottet erfarit har i länutvecklat ett omfattande samarbete med sina motsvarigheter iNorge, och . har också påbörjat enplanering för hur järnvägens infrastruktur kan framtidsanpassas.Banverkets norra region har exempelvis till iNorrbottens län lagt fram ett programförslag som innebärinvesteringar på . Enligt Banverketskulle en ny kustnära länk mellan och , sominnebär en banförkortning , möjliggöra rationellatransporter och minskade transportkostnader. Den nya järnvägenskulle vara betydelsefull för massa- och pappersfabriken iKarlsborgsverken men även råvarutransporter från nordvästraRyssland skulle underlättas avsevärt. Genom en sådan utbyggnadskulle också de investeringar som redan gjorts på bansträckanBoden--kunna utnyttjas i större utsträckning.Utskottet kan konstatera att de öst-västligatransportströmmarna på är tämligenbegränsade. En sammankoppling av järnvägsnäten i ochRyssland gör dock att regionens järnvägar i större utsträckningkan bli en del av det europeiska infrastrukturnätet, vilket kanleda till förbättrade utvecklingsmöjligheter för järnvägen.Utskottet bedömer i likhet med att en ny kustnära länkmellan och kan vara ett intressant projekt somkommer att prövas i den fortsatta infrastrukturplaneringen.Utskottet förutsätter att regeringen och berörda myndigheter motdenna bakgrund noggrant följer och söker främja utvecklingen avregionens trafiksystem samt vidtar de åtgärder som kan blinödvändiga.Utskottet vill vidare hänvisa till den parlamentariskakommitté som tillkallats med uppdrag att utarbeta en nationellplan för kommunikationerna i (K 1995:01). Kommitténskall lämna ett förslag som redovisaralternativa inriktningar av infrastrukturinvesteringarna underperioden --2007. Förslag skall även lämnas om hur Sverigeskommunikationer på ett ändamålsenligt sätt kan knytas samman medde transeuropeiska nätverken. Utskottet bedömer det somnaturligt att kommittén med denna utgångspunkt kommer attbehandla även trafikutvecklingen på och iBarentsregionen.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetde båda motionsyrkandena. Syftet med dem torde dock blitillgodosett.5.6 Omaxlingsstation i HaparandaFörslag om utbyggnad av en omaxlingsstation i harförts fram i fyra motioner. Med en omaxlingsanläggningmöjliggörs att särskilt anpassade godsvagnar smidigt kan omförasmellan den finsk-ryska spårvidden och deneuropeiska spårvidden genom byte av axelpar.Omlastningen sker med en portalkran med lyftkapacitet på70 ton i resp. i samt med truckar.I motion A442 (mp) föreslås att en omaxlingsstation byggs iHaparanda. En sådan skulle väsentligt underlättajärnvägstrafiken på och innebära en förbättring avkommunikationerna mellan , och Ryssland.Godsflödet på sträckan skulle kunna öka kraftigt ochnäringslivet i norra erhålla klara fördelar.I motion A445 (v) framhålls att det finns en lång radangelägna infrastrukturprojekt i som behövergenomföras. Till dessa hör utbyggnaden av en omaxlingsstation iHaparanda.I motion T501 (m) anges att en hämmande faktor för snabbaoch effektiva transporter på är skillnaden ispårbredd mellan den svenska och finska järnvägen. För attundanröja detta problem bör en omaxlingsterminal byggasi . Godsflödena skulle därmed kunna fördubblas tillgagn för näringslivet inte minst i norra motion T531 (s) föreslås att på lång sikt bör en gemensamsvensk-finsk omaxlingsstation byggas i Haparanda.Utskottet har i föregående avsnitt förutsatt att regeringennoggrant följer utvecklingen vad gäller utbyggnaden avtrafiksystemet på samt vidtar de åtgärder som kanbli nödvändiga. Till dessa åtgärder hör frågan om hur enrationell hantering av godstrafiken via kan ordnas.Enligt vad utskottet erfarit avser studera hurgodstrafiken mellan och kan lösas på ett mereffektivt sätt än vad dagens omlastningssystem innebär. Iarbetet med att studera omlastningsproblematiken ingår bl.a. attbedöma godsutvecklingen och vilka särskilda hanteringskrav somolika godstyper för med sig vid en övergång mellan tvåspårsystem. En omaxlingsstation kan därvid vara en tänkbarlösning för vissa godstransporter men även andra tekniskalösningar kan vara möjliga. Utredningsarbetet beräknas varaavslutat under juni månad 1995.Utskottet anser det angeläget att klargöra hur en rationelloch kostnadseffektiv hantering av godstrafik kan skapas vidövergången mellan olika spårsystem i och . Medhänvisning till pågående beredningsarbete bör de aktuellamotionerna inte påkalla någon åtgärd från sida.Motionerna avstyrks följaktligen i nu behandlad del.5.7 Investeringar i enskilda järnvägsprojekt m.m.Utskottet kan konstatera att ett stort antal motioner harväckts om investeringar i olika järnvägar. Utskottet anser attdet stora intresset som riktats mot järnvägens infrastrukturavspeglar den klara viljeinriktning som finns för upprustningoch investeringar i järnvägsnätet. Utskottet bedömer också föregen del att det bland motionerna finns en rad exempel påangelägna investeringar. De många förslag som finns omutbyggnader ställer därför krav på ett väl utvecklatplaneringssystem som förmår peka ut de objekt som är lämpligastoch som uppvisar den högsta samhällsekonomiska nyttan.Utskottet har framhållit att det är angelägetatt utveckla planeringsprocessen för att uppnå detta syfte.Riksdagen lade också fast en långsiktig plan förutbyggnaden av landets väg- och järnvägsnät. Väg- ochjärnvägsinvesteringar för totalt skallgenomföras . Investeringarskall göras i stomjärnvägar för . Till dettakommer investeringar i länsjärnvägar som finansieras frånanslaget för länstrafikanläggningar. Efter beslut av riksdagenhar också regeringen som tidigare angetts tillkallat enparlamentarisk kommission för att utarbeta en nationell plan förkommunikationerna i . Enligt utskottets mening börriksdagens och regeringens uppgift framför allt vara att anvisamedel, ange de övergripande ramarna och riktlinjerna förinvesteringsplaneringen samt att se till att det skapas eneffektiv organisation för att förvalta de resurser som avsättsför investeringar i och underhåll av trafikens infrastruktur.Utskottet vill vidare understryka att en viktig uppgift förriksdagen är att följa upp och utvärdera de åtgärder som vidtas.Med denna arbetsfördelning bör det däremot inte ankomma påriksdagen att normalt ta ställning till konkreta krav påinvesteringar och underhållsåtgärder i olika delar avjärnvägssystemet. Den närmare planeringen av olikainfrastrukturprojekt och fördelningen av medel för dessa är enuppgift som kräver ett omfattande berednings- ochsamrådsförfarande på nationell, regional och lokal nivå. Denmångfald av beslut som erfordras för denna planering tillfrämjande av den övergripande målinriktning som riksdagenfastställer måste fattas av därtill kompetenta organ.Utskottet har i tidigare avsnitt behandlat motionsyrkandensom främst gäller allmänna och principella planeringsfrågor.Övriga motionsyrkanden med huvudsakligen detaljeradeförslag om investeringar och underhållsinsatser i järnvägsnätethar sammanställts i följande tabell. Utskottet bedömer attsyftet med en stor del av dessa motionsyrkanden kommer atttillgodoses i och med att det tioåriga investeringsprogramgenomförs som beslutade om . Med den revideringsom skall ske av planerna för perioden --2007 ges ocksåförutsättningar att bedöma nya järnvägsprojekt som t.ex.Nobelbanan.Med hänvisning till vad som tidigare anförts om formerna förriksdagens inflytande när det gäller utbyggnaden av trafikensinfrastruktur bör motionerna inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker därför samtliga demotionsyrkanden som redovisas i följande tabell.00>Motionsnr27>Järnvägslinje/region61>Åtgärd/yrkande61>00>T501 (m)- yrk. 227>Haparandabanan61>Upprustning av bansträckan --under1995--1996.00>T501 (m)- yrk. 327>Haparandabanan61>Investeringar i ny bansträckning -- Haparanda.00>T526 (c)- yrk. 227>Haparandabanan61>Upprustning av bansträckan --Haparanda.00>T531 (s)- delvis27>Haparandabanan61>På kort sikt bör bangården i byggas om samt enutredning göras om dels lämpliga åtgärder för övergång mellanolika spårvidder, dels ny bana --. På lång siktföreslås bl.a. elektrifiering och banutbyggnad.00>T524 (c,m,fp,v,mp,kds)- yrk. 1,327>Botniabanan61>Banutbyggnad längs hela och prövning avEU-finansiering.00>A405 (c)- yrk. 14 delvis27>Botniabanan61>Finansiering med stöd av EU.00>A442 (mp)- yrk. 4,727>Botniabanan61>Banutbyggnad längs hela Norrlandskusten.00>A446 (s)- yrk. 627>Botniabanan61>Riktlinjer för utbyggnad bör fastställas.00>A447 (kds)- yrk. 2 delvis27>Botniabanan61>Banutbyggnad och finansiering med stöd av EU.00>T518 (s)27>Mittbanan61>Baninvesteringar Öster- sund--Storlien.00>T523 (c,m)27>Mittbanan61>Baninvesteringar Öster- sund--Storlien.00>A405 (c)- yrk. 14 delvis27>Atlantbanan61>Finansiering med stöd av EU.00>T510 (c)27>Atlantbanan61>Tidigareläggning av baninvesteringar.00>T528 (s)27>Atlantbanan61>Betydelsen av påskyndade baninvesteringar påtalas.00>Motionsnr27>Järnvägslinje/region61>Åtgärd/yrkande61>00>T527 (fp)- yrk. 227>Atlantbanan61>Fullfölj planerad banutbyggnad för snabbtågstrafik.00>T527 (fp)- yrk. 127>Ostkustbanan61>Fullfölj banutbyggnad för snabbtågstrafik.00>T527 (fp)- yrk. 327>Gävleborgs län61>Investeringar på sträckan --krävs för attmöjliggöra Atlant- och Ostkustbanesatsningen.00>T214 (m)- delvis27>Gävleborgs län61>Investeringar på sträckan --krävs för attmöjliggöra Atlant- och Ostkustbanesatsningen.00>T212 (mp)- yrk. 227>Norra Dalarna61>Banupprustning -- och förlängning avVästerdalsbanan till Sälen.00>T529 (kds)27>Norra Dalarna61>Upprustning av Västerdalsbanan och förlängning tillSälen.00>T212 (mp)- yrk. 327>Norra Dalarna61>Elektrifiering av Västerdalsbanan.00>T527 (fp)- yrk. 427>Arlandabanan61>Utbyggnad av och fjärrtågsförbindelse medArlanda flygplats.00>T502 (c,v)27>Nobelbanan61>Banan bör ingå i nästa revidering av stomnätsplanerna.00>T508 (s)27>Nobelbanan61>Banan bör bli föremål för en analys inför nästatrafikpolitiska beslut.00>T213 (c,m,fp)- yrk.