bet · GI01NU20 · 1995-04-06 00:00:00 — Föratt kunna avveckla kärnkraften krävs hushållning medenergiförbrukningen och framtagande av alternativa energikällormen också en större satsning på forskning och teknikutveckling,anför motionärerna. De menar att det nu krävs åtgärder för attdet skall bli möjligt att dels stängaav och avveckla en reaktor, dels påbörja avvecklingen av reaktornr 2.Sverige måste föra en realistisk energipolitik som ger denelintensiva industrin möjligheter till investeringar ochteknikutveckling, anförs det i motion 1994/95:A470 (s) medrubriken . Med hänvisning till denelintensiva industrin i detta län understryker motionärernanödvändigheten av att det skapas förutsättningar för etableringav förnybara energikällor.I kommittémotionen 1994/95:N407 (m) sägs att en god ekonomiskoch social utveckling blir omöjlig om inte energiförsörjningenär långsiktigt tryggad till konkurrenskraftiga priser. Mot denbakgrunden är det anmärkningsvärt, menar motionärerna, attenergifrågorna över huvud taget inte nämns när regeringen ifinansplanen (prop. 1994/95:100 bil. 1) söker ange de viktigasteförutsättningarna för en tillväxtfrämjande politik.Motionärernas bedömning är att elanvändningen kommer att ökasnabbare än vad som framgår av budgetpropositionen och . innebär detta en elförbrukningsom klart överstiger vad dagens produktionsapparat kan klara av,framhåller motionärerna. De anser vidare att riksdagsbeslutet år1980 om att nedläggningen av de svenska kärnkraftverken skallvara avslutad strider mot utslaget i folkomröstningen.Nämnda riksdagsbeslut bygger på den ekonomiska avskrivningstidför reaktorerna som används av kraftbolagen. Den verkligatekniska livslängden är betydligt större, påpekar motionärerna.Folkomröstningens resultat skall respekteras, men det ärmöjligheterna att upprätthålla säkerhetskraven och kostnaderna iförhållande till förutsättningarna för andra energikällor somskall avgöra tidpunkten för avvecklingen, sägs det.I partimotionen 1994/95:N421 (c) understryks attkärnkraftsavvecklingen måste inledas under innevarandemandatperiod, då den första reaktorn uppnår 25-årsgränsen. Imotion 1994/95:N419 (c) yrkas på förändringar i den s.k.kärntekniklagen med innebörden att samtliga driftstillståndskall ha återkallats . Motionärernaanser också att lagen bör ändras så att det inte blir möjligtatt bevilja driftstillstånd för perioder som sammantagetöverstiger . I den förstnämnda motionen hävdas att etteller flera kärnkraftverk redan nu kan stängas av utankonsekvenser för vår energiförsörjning. I motionen redovisasmöjlig ersättning till kärnkraften om 70, vilketmotionärerna menar är betydligt mer än de senaste årenskärnkraftproduktion. Energisystemet måste ställas om: frånfossila bränslen och kärnkraft till förnybar och miljöanpassadenergi samt med inriktning på energisparande och effektivareenergianvändning. Om avvecklingen av kärnkraften och förnyelsenav energisystemet sker kontinuerligt och av 15år är risken för elbrist närmast obefintlig, anser motionärerna.De varnar däremot för elbrist och dramatiska elprishöjningar ominga åtgärder vidtas för avvecklingen av kärnkraften ochförnyelsen av energisystemet.I liberalernas näringspolitiska motion1994/95:N274 erinras om att partiet deltog i den överenskommelseom energipolitiken som träffades . Motionärerna påpekaratt överenskommelsen under den föregående mandatperioden harföljts och att det är av största vikt att utvecklingen ochomställningen av vårt energisystem även fortsättningsvis kangrundas på hållbara politiska beslut. I avvaktan på resultatetav arbete framställer motionärerna ingetyrkande i energifrågan.Minst två reaktorer bör permanent avställas undermandatperioden, hävdas det i partimotionen 1994/95:N432 (v). Förresterande reaktorer yrkar motionärerna på att skallbesluta om en avvecklingsplan. Avsaknaden av konkreta åtgärderoch ett ständigt ifrågasättande av startpunkt och slutdatum föravvecklingen har undergrävt trovärdigheten av viljan attgenomföra folkomröstningens resultat, heter det i motionen.Kärnkraften måste avvecklas i ordnade former så att en smidiganpassning och omställning av energisystemet kan ske.Motionärerna begär därför dels en plan för snabbavveckling avkärnkraften vid en katastrofsituation, dels en beredskapsplan ihändelse av ett stort bortfall av el.I motioner från de gröna framställs ett stortantal yrkanden i energipolitiken. I motion 1994/95:N450 (mp)begärs att avvecklingen av kärnkraften omgående skall påbörjas.I motion 1994/95:N452 (mp) sägs att kärnkraften bör varaavvecklad . För att detta skall säkerställaskräver partiet ett lagstadgat förbud mot drift avkärnkraftsreaktorer och att förändringar skall genomföras ikärntekniklagen med sådan innebörd. Också i motion 1994/95:N434(mp) yrkas på ett lagstadgat förbud mot drift avkärnkraftsreaktorer efter . I andra handyrkar motionärerna på att avvecklingen skall genomföras på tioår och på ett förbud mot drift av reaktorer efter den 31december 2005. I tredje hand begärs att drift avkärnkraftsreaktorer skall förbjudas efter den 31 december 2010.Om en avveckling av kärnkraften omgående skall kunna påbörjasoch för att motverka kortsiktiga ekonomiska intressen måstesamtliga kärnkraftverk överföras i statlig ägo, hävdas det imotionerna 1994/95:N434 (mp) och 1994/95:N452 (mp). I den förramotionen sägs att kärnkraften måste ersättas av en satsning påflödande och förnybara energikällor: biobränslen, vindkraft ochsolkraft. Varken kärnkraft eller fossila bränslen är förenligtmed ett hållbart samhälle. Enligt motionärerna kan kärnkraftenoch fossila bränslen i stora drag ersättas till hälften genomeffektivisering och till hälften med elkraft, värmeenergi ochdrivmedel från bioenergi, vindkraft, solvärme, mottryck m.m.Krafttag måste nu tas, anförs det -- slutligen -- ipartimotionen 1994/95:N403 (kds), för att målet om enavveckling av kärnkraften skall kunna och för att en nyinriktning av den svenska energipolitiken skall kunna utarbetas.Även i denna motion efterlyses lagstiftning om förbud mot attdriva kärnkraftverk . Målet för den svenskaenergipolitiken måste vara att inhemska och förnyelsebaraenergislag i kombination med ett intensifierat sparande och ökadhushållning successivt skall ersätta kärnkraft och import avolja och kol, anförs det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterStatens administrativa styrning av kärnkraften som energikällasker främst med stöd av lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet, den s.k. kärntekniklagen, och förordningen (1984:14)om kärnteknisk verksamhet. Enligt lagen (5 §) krävs tillståndför att bedriva kärnteknisk verksamhet. Frågor om tillståndprövas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Nytt tillstånd att uppföra en kärnkraftsreaktor fårinte meddelas (5 a §). Ett tillstånd får begränsas till attavse (7 §). När ett tillstånd meddelas eller underett tillstånds giltighetstid får uppställas sådana villkor sombehövs med hänsyn till säkerheten (8 §).För fyra av de tolv kärnkraftsreaktorer som är i drift iSverige är driftstillstånden beviljade utan tidsbegränsning. Sjureaktorer har driftstillstånd , medan nuvarandetillstånd för en reaktor -- -- gäller till den 31december 1995.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar först i ett sammanhang motionsyrkanden omomställningen av energisystemet och därefter kraven pålagstiftning om kärnkraftsavveckling.Omställningen av energisystemetDe riktlinjer för energipolitiken som beslutade omvåren 1991 i anslutning till energiöverenskommelsen innebär attenergipolitiken skall utgå från vad natur och miljö kan bära.Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som istörsta möjliga utsträckning grundas på varaktiga, helstinhemska och förnybara, energikällor samt genom en effektivenergihushållning. Omställningen av energisystemet måste ske medhänsyn till, förutom säkerhetskraven, behovet av elektrisk kraftför upprätthållande av sysselsättning och välfärd. Närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kangenomföras avgörs av resultaten av hushållningen med el,tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationellt konkurrenskraftigaelpriser. De nämnda riktlinjerna utgör basen för ett brettparlamentariskt samförstånd i energipolitiken.Dessa riktlinjer var vägledande för beslut våren1994 att anmoda den dåvarande regeringen att låta tillkalla enkommission med parlamentarisk sammansättning med uppgift attgranska de pågående energipolitiska programmen, analyserabehoven av förändringar och avlämna förslag till åtgärder.Direktiven för kommissionens arbete är, som framgår av dentidigare redovisningen, mycket omfattande. Uppdragetinnefattar i princip samtliga de aspekter som -- trots de skildautgångspunkter, värderingar och bedömningar som finns i denenergipolitiska frågan -- kommer till uttryck i de olikapartiernas motioner om energipolitiken. Den ytterligarekonkretion för arbetets bedrivande som utredningsdirektiveninnebar i förhållande till riksdagsbeslutet kunde göras utan attden breda partipolitiska enigheten vad gäller kraven påbeslutsunderlag inför ett nytt energipolitiskt ställningstagandehar gått förlorad. Regeringsskiftet innebar heller inga störreförändringar vad gäller de frågeställningar som skall vägledakommissionens arbete. De tilläggsdirektiv som kommissionenerhöll från den nya regeringen berördeavregleringen av elmarknaden; i denna del har som utskottettidigare berört ett betänkande nu avlämnats från kommissionensom i hög utsträckning bygger på det vilande lagförslaget.Enligt utskottets uppfattning täcker det breda upplägget ikommissionens arbete och den mängd analyser som skall göras insamtliga de principiella uppfattningar som finns i denenergipolitiska diskussionen -- oavsett från vilkautgångspunkter de framförs. De nu aktuella motionsyrkandena omallmänna riktlinjer för energipolitiken och kraven påomställningen av energisystemet berörs alla av regeringensdirektiv till kommissionens arbete: de samhällsekonomiska,miljö- och energipolitiska konsekvenser som följer av enavställning av en eller flera reaktorer skallanalyseras, överväganden skall göras och förslag lämnas vadgäller lämpliga styrmedel för omställningen och utvecklingen avenergisystemet, förutsättningarna för och behovet avenergieffektivisering och energihushållning skall granskas ochförutsättningarna för uppbyggnad av en ny infrastruktur iSverige utifrån de behov som uppkommer genom den energipolitiskaomställningen skall bedömas. Till detta kan fogas denutvärdering som kommissionen skall göra av de program föromställning och utveckling av energisystemet som initierades isamband med energipolitiska överenskommelse.Mot denna bakgrund finner utskottet det inte påkallat förriksdagen att nu ta ställning till de yrkanden som framförts vadgäller den allmänna omställningen av energisystemet. Attföregripa kommissionens arbete så nära inpå den tidpunkt somdess uppdrag skall avrapporteras vore enligt utskottetsuppfattning inte lämpligt. I stället bör kommissionensslutsatser avvaktas. I följande avsnitt återkommer dockutskottet till frågor om bl.a. lagstiftning omkärnkraftsavveckling, driftstillstånd för , vissaövriga frågor om enskilda kärnkraftsreaktorer, m.m. Med detsagda avstyrker utskottet ifrågavarande yrkanden i motionerna1994/95:N444 (s), 1994/95:A470 (s), 1994/95:N407 (m),1994/95:N421 (c), 1994/95:N432 (v), 1994/95:N434 (mp),1994/95:N450 (mp), 1994/95:N452 (mp) och 1994/95:N403 (kds).Lagstiftning om kärnkraftsavvecklingUtskottet övergår så till att ta ställning tillmotionsyrkandena om lagstiftning om kärnkraftsavveckling. Härvidtar utskottet först upp kraven på lagstiftning omkärnkraftsavveckling senast år 1998.Utskottet avstyrker de nu aktuella yrkandena i motionerna1994/95:N434 (mp) och 1994/95:N452 (mp) om en sådanlagstiftning.Utskottet avvisar även andrahandsyrkandet i motion1994/95:N434 (mp) om en lagstiftning 2005.Utskottet behandlar slutligen kraven på lagstiftning omkärnkraftsavveckling enligt yrkandena imotionerna 1994/95:N419 (c), 1994/95:N432 (v), 1994/95:N434 (mp)och 1994/95:N403 (kds).I linje med vad utskottet har anfört när det gälleromställningen av energisystemet finns det inte heller skäl förriksdagen att nu ta ställning till frågan om lagstiftningbeträffande kärnkraftsavvecklingen. Till denna fråga fårriksdagen anledning att återkomma när arbetehar slutförts. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet deaktuella yrkandena i motionerna 1994/95:N419 (c), 1994/95:N432(v), 1994/95:N434 (mp) och 1994/95:N403 (kds).Övriga kärnkraftsfrågorDriftstillstånd för 2I motion 1994/95:N417 (s) påpekas att tillstånd har beviljatsför effekthöjningar för befintliga kärnkraftverk. Frågor omförlängning av driftstillstånd prövas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Driftstillståndet förRinghals 2 löper ut, som redan nämnts, den 31 december 1995.Motionären vill sätta ifråga om beslutet om att tillåta högreeffektuttag är i överensstämmelse med beslut omavveckling av kärnkraften. Hon anser att måste ha merinformation och inflytande i alla viktiga frågor som rörkärnkraften och begär att i fortsättningen skallgodkänna eventuella beslut om förlängt driftstillstånd ocheffekthöjning i kärnkraftverk.Även i två motioner från företrädare för tas uppfrågan om fortsatt driftstillstånd för . I motion1994/95:N434 (mp) yrkas på att något nytt driftstillstånd förtiden efter inte skall meddelas. Även imotion 1994/95:N442 (mp) anförs invändningar mot fortsatt driftav efter denna tidpunkt; motionärerna menar attdriftstillståndet inte skall förlängas och att reaktorn skalltas ur drift. I motionen hänvisas till åtskilliga incidenter vidRinghals, och det hävdas att utsläppen av radioaktiva gaser ochädelgaser från vida överstiger nivåerna vid andrareaktorer.Den 22 december 1994 beslutade regeringen om tillstånd tillfortsatt drift med förhöjd effekt vid kärnkraftblocken Ringhals1, 3 och . Regeringen bemyndigade samtidigtStatens kärnkraftinspektion att meddela de villkor som ärnödvändiga av säkerhetsskäl. Tillståndet gäller för perioden 1januari 1995--31 december 1996.Säkerheten vid de svenska kärnkraftverken och övrigakärntekniska anläggningarna övervakas av Statenskärnkraftinspektion (SKI). ()kontrollerar strålskyddet vid de kärntekniska anläggningarna ochatt utsläpp till luft och vatten under normaldrift hålls inomfastställda gränser. SKI och SSI redovisar tillregeringen säkerhets- och strålskyddsläget vid de svenskakärnkraftverken. avlämnade de två myndigheternaen rapport till regeringen om situationen under verksamhetsåret1993/94.I rapporten konstateras att stod avställt mer . Orsaken var en spricka i ensvetsfog vid en genomföring för styrdon i reaktortanklocket.Sprickan upptäcktes vid en föreskriven kontroll och kundehärledas till tillverkningsfel. SKI godkände reparation avsprickan för fortsatt drift . Ett nytttanklock kommer att installeras under revisionsavställningen år1996. Vid revisionsavställningen kontrolleradestanklocket och ingen skadeutveckling noterades. Detta gälleräven de mindre defekter som upptäcktes vid avställningen underår 1992.Den sammanfattande bedömning som myndigheterna gör i rapportenom säkerhetsläget vid samtliga svenska reaktorer är atterfarenheterna från verksamhetsåret har bekräftat och förstärktde överväganden och bedömningar som gjordes rapport.Sålunda har erfarenheterna pekat på vikten av en fortsattnoggrann prövning av vissa äldre säkerhetsanalyser ochkonstruktionsförutsättningar, liksom på betydelsen av fortsattskärpt uppmärksamhet på åldersbetingade förändringar.Sammantaget ser de båda myndigheterna inte någon anledning attompröva riskbilden beträffande kärnkraftverken.I regeringens skrivelse 1994/95:120 till om bl.a.inriktningen av det miljöpolitiska arbetet sägs (s. 34) attkärnsäkerhetsarbetet i bör bedrivas med fortsatt högaambitioner. Arbetet bör även i fortsättningen inriktas på attförebygga, samt vidmakthålla och förstärka skyddet motallvarliga tillbud och haverier. Regeringen anför också att SKIoch SSI bör vidareutveckla tillsynsrutinerna så att förmågan atti god tid upptäcka och åtgärda säkerhetsbrister vidmakthålls ochförstärks samt att inspektionsmetoderna bör vidareutvecklas.Dessutom bör enligt regeringen reaktorinnehavarna ytterligare seöver sitt interna säkerhetsarbete och förbättra underlaget försäkerhetsredovisningen och för erfarenhetsrapporteringen.Utskottet vill anföra följande med anledning av de nuberörda motionsyrkandena.I de synpunkter som framförs i här aktuella motioner om nyttdriftstillstånd för är två frågeställningar invävda ivarandra. I motionerna redovisas dels säkerhetsmässiga, delsenergipolitiska argument vad gäller prövningen av nyttdriftstillstånd.Prövningen av nytt driftstillstånd från säkerhetssynpunkt görsenligt kärntekniklagen. Underlaget för denna säkerhetsprövningutförs och tillhandahålls av SKI, och beslut fattas avregeringen. Från konstitutionell synpunkt är förfarandet ienlighet med den arbetsfördelning som finns i grundlagen mellanden lagstiftande och verkställande makten. Den säkerhetsmässigaprövning som SKI gör och som underställs regeringen för beslutkan jämställas med ett förvaltningsbeslut av verkställandekaraktär som regeringen konstitutionellt har att utföra under delagar som har stiftat.Vad sedan gäller den energipolitiska prövningen huruvida ettnytt driftstillstånd skall meddelas är det en fråga som måstebedömas mot bakgrund av dels beslut om attkärnkraften skall vara avvecklad , dels deuttalanden som gjorde i samband med 1991 årsenergipolitiska överenskommelse. I uppdraget tillEnergikommissionen ingår att ta fram underlag för dennaenergipolitiska bedömning. Med hänvisning till vad utskottettidigare sagt om att nu inte bör föregripakommissionens ställningstaganden och till vad utskottet i övrigthar anfört avstyrker utskottet de aktuella yrkandena imotionerna 1994/95:N417 (s), 1994/95:N434 (mp) och 1994/95:N442(mp).Vissa enskilda kärnkraftsreaktorer i övrigtI motionerna 1994/95:N452 (mp), 1994/95:N442 (mp) och1994/95:N441 (mp) framställs ett flertal yrkanden omkärnkraftverken i , resp. Barsebäck.År 1997 är det 1 togs i drift, påpekasdet i den förstnämnda motionen. Motionärerna erinrar om deomfattande reparationer -- i det s.k. -- som nupågår beträffande denna reaktor och menar att 1, somstått stilla , inte skall få återstartas ochatt reparationerna skall avbrytas. Motsvarande krav framförs iett yrkande i motion 1994/95:N434 (mp). I motion 1994/95:N442(mp), som tar sikte på kärnkraftverket i , hävdas attlågdosstrålningen inverkar på människans immunförsvar. är tendensen att incidenterna ökar, anförs deti motion 1994/95:N441 (mp). SKI måste gå in och skärpatillsynen, men den mänskliga faktorn kan det aldrig bortsesfrån, menar motionärerna. I de två sistnämnda motionerna berörsockså lokaliseringen av kärnkraftverken i ochBarsebäck: i båda fallen utpekar motionärerna närheten till etttätbefolkat befolkningscentrum -- resp.Malmö/-- som ett stort säkerhetsproblem, framför alltfrån evakueringssynpunkt. Ekonomiska intressen får inte gå föremänniskors hälsa och miljö, påpekas det. I motion 1994/95:N441(mp) hävdas också att kärnkraften inte kan försvaras urekonomisk synvinkel: med samhällsekonomiska kalkyler skulleelpriset ligga avsevärt över dagens nivå. Sammantaget finns i denu aktuella motionerna 22 yrkanden med förslag till olikakritiska uttalanden av om driften vid kärnkraftverkeni , och Barsebäck.Av den rapport som SKI och SSI avlämnade till regeringen inovember 1994 angående säkerhets- och strålskyddsläget vid desvenska kärnkraftverken under /94 framgåratt 1 var avställt föromfattande kontroller och renovering (projekt ). Vidföreskriven kontroll i samband med byte av isolering upptäcktessprickbildning i ett flertal rör innanför och utanförreaktortanken. Orsakerna härleddes till främst mindre lämpligakonstruktionslösningar och tillverkningsmetoder. Radioaktivabeläggningar i reaktortanken och anslutande rörsystem har kunnattvättas bort så effektivt att ingående kontroller ochreparationer kan genomföras inuti tanken utan oacceptablastråldoser till berörd personal. Kontrollen av reaktortankenvisar enligt uppgift från inte på något anmärkningsvärt.SKI:s granskning av provningsresultaten är emellertid inteslutförd. Ansökan om nytt tillstånd kommer att inlämnas till SKItidigast . Vad gäller storleken påyrkesexponeringarna framhåller SSI i nämnda rapport attarbetsinsatserna inom projekt vid 1 varitmycket stora och därmed bidragit till förhöjda kollektivdoser.Utsläppen från såväl som övriga kärntekniskaanläggningar har emellertid inte varit högre än vad som kanbetraktas som normalt, menar SSI. Alla hittillsvarande utsläpp iSverige från kärnkraftverk har med betryggande marginal legatunder det av SSI fastlagda normalutsläppsvärdet för kärnkraftensnormaldrift, påpekas det i rapporten.Utskottet vill med anledning av de nu aktuella yrkandenaanföra följande. Tillsynen av kärnkraftsreaktorerna utövas avSKI och SSI i enlighet med kärntekniklagen. De två myndigheternaavrapporterar till regeringen om sina iakttagelser ochbedömningar av säkerhetsläget. Den slutsats som myndigheternahar dragit i sin senaste rapport, och som regeringen haranslutit sig till, är att en samlad bedömning ger vid handen attnågon anledning inte finns att ompröva riskbilden beträffandekärnkraftverken. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionerna /95:N434 (mp), 1994/95:N441 (mp), 1994/95:N442(mp) och 1994/95:N452 (mp) i här berörda delar.Förbudet mot vissa förberedande åtgärderKärntekniklagen innehåller en bestämmelse (6 §)enligt vilken ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräknakostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådanaförberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra enkärnkraftsreaktor. Förbudets funktion är att motverka attpersoner inom en begränsad krets -- ansvariga för kraftföretagvilka är tänkbara som reaktorinnehavare -- föranstaltar omresurskrävande förberedande åtgärder i syfte att uppföra en visskärnkraftsreaktor.I motion 1994/95:N436 (m) begärs i första hand att denaktuella bestämmelsen skall avskaffas, och i andra hand attstraffansvaret vid överträdelse av 6 § skall undanröjas.Motionären menar att 6 § är onödig eftersom det av lagen (5 §)framgår att tillstånd att uppföra fler kärnreaktorer inte fårlämnas. Han anför vidare att bestämmelsen riskerar att lägga en"hämsko" på delar av den energipolitiska debatten. Vidareerinras i motionen om liknande förslag i utredningsbetänkandetÖversyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU 1991:95).I det nämnda betänkandet föreslogs att 6 § skulle avskaffasmed hänsyn till att bestämmelsen inte kunde anses vara motiveradav säkerhetsskäl och att den därför i princip inte hör hemma ikärntekniklagen, vilken är att betrakta som en säkerhetslag.Huvuddelen av förslagen i utredningsbetänkandet låg till grundför de ändringar i kärntekniklagen som på förslag avregeringen beslutade om (prop. 1992/93:98, bet.NU11). Utredningens förslag beträffande 6 § berördes dock inte iden då aktuella propositionen.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden liknande desom framförs i nyssnämnda motion. väcktes tvåmotioner med anledning av den berörda propositionen i vilkariktades kritik mot förbudet. Utskottet (bet. 1992/93:NU11) fanninte skäl att i det då aktuella sammanhanget behandla frågan om6 § och avstyrkte motionerna. I en reservation (nyd) yrkades påatt paragrafen skulle avskaffas. I ett särskilt yttrandeerinrade företrädarna för Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet om att de hade motsatt sig införandet av förbudetoch anförde att förbudet borde avskaffas; de menade emellertidatt frågan borde behandlas i ett annat sammanhang. Riksdagenföljde utskottets förslag och avslog motionerna. Liknandeställningstaganden gjordes både (bet. 1992/93:NU29)och (bet. 1993/94:NU17).Riksdagen bör inte heller , menar utskottet, ta någotinitiativ i frågan.