bet · GI01AU13 · 1995-05-30 00:00:00 — Snarare än ett antalutvärderingar på skilda punkter bör översynen ha en bred ansats,där de ovan nämnda frågorna tas upp såsom delar i en störrehelhet. En viss öppenhet måste också finnas för det fall att nyafrågeställningar visar sig vara väsentliga för attregionalpolitiken skall kunna erbjuda effektiva medel för att nåde mål som utskottet formulerat inledningsvis i betänkandet. Omdet efter hand visar sig att utredningsfrågorna får en alltstörre räckvidd anser utskottet att organisationen avöversynsarbetet bör vidgas. I ett sådant skede kan även enparlamentarisk utredning aktualiseras.Utskottet anser -- mot bakgrunden av den ovan skisseradeöversynen -- att de redovisade motionsförslagen angående olikaförändringar i stödsystemet m.m. inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motionerna A32 (m), A38 (v), A41 (fp), A49 (m), A421(v), A444 (c), A466 (m), Fi31 (m) och Fi40 (m), i förekommandefall i berörda delar.Tre motioner innehåller krav på att pälsdjursuppfödning intelängre bör utgöra stödberättigad verksamhet. uppfattning kan det finnas skäl att även se överområdet för stödberättigad verksamhet i samband med denplanerade översynen. Utskottet avstyrker därmed motionerna A35(fp), A36 (s) samt A47 (mp).StödområdenPropositionen (s. 35--37)För de regionalpolitiska företagsstöden, exkl.transportstödet, finns tre olika stödområden,nämligen stödområde 1, stödområde 2 samt tillfälligastödområden. Landsbygdsstöd kan lämnas, förutom i de nämndastödområdena, även i glesbygds- och landsbygdsområden.Regeringen beslutar om inplacering i tillfälligt stödområde.För närvarande är 27 kommuner eller delar av kommunerinplacerade i särskilt stödområde. I dessa kommuner bor avSveriges befolkning.ESA godkände de nuvarande stödområdenasgeografiska omfattning. Godkännandet omfattar beträffandelångsiktiga stödområden ett större område (motsvarande avbefolkningen) än nuvarande stödområde 1 och 2 (sammanlagt 7,3 %av befolkningen). Det godkända området kännetecknas av enbefolkningstäthet på högst 12,5 invånare/km2 och kallas"gleshetsområde". Inom gleshetsområdet ligger mål 6-området, somju avser strukturfondernas verksamhet. Högre bidragsandelar kananvändas inom mål 6-området.Regeringen eller i vissa fall kan -- om avsevärdasysselsättningssvårigheter uppkommit till följd avindustrinedläggning eller motsvarande -- besluta attföretagsstöd får lämnas till företag utanför de ovan nämndaområdena. Om orten ligger utanför det ovan nämndagleshetsområdet måste dock stödet numera godkännas avEG-kommissionen.Med hänsyn till att den regionala problembilden inte väntasundergå några större förändringar under den närmaste framtidenbör de nuvarande långsiktiga stödområdena 1 och 2 behållas i sinnuvarande omfattning.MotionerI den moderata kommittémotionen A49 (yrk. 2) uttalas att detfinns motiv för att ha stödområden. De statliga insatserna bördärvid koncentreras till de mest utsatta regionerna. Detlångsiktiga perspektivet skall råda.Patrik () föreslår i motion A466 (yrk. 4) att termenstödområde ersätts med utvecklingsområde för att markeramöjligheterna till utveckling. Vidare föreslås (yrk. 5) attbeslut om tillfälliga stödområden bör avse minst tre och , i stället för nuvarande regler om högst . Syftetär att ge näringslivet möjlighet att planera på längre siktefter fasta förutsättningar. Enligt motionen (yrk. 6) bör ensamordning av de olika stödområdesindelningarna, inkl. EU:s,skapas för att åstadkomma ett effektivare utnyttjande av medel.I fyra motioner tas skärgårdarna upp ur stödområdessynpunkt.Såväl () i motion A471 (yrk. 1) som RigmorAhlstedt (c) i motion A404 (yrk. 1) anför att begreppet skärgårdej enbart får avse öar utan fast landförbindelse. Begreppetskärgårdskust, dvs. öar och kust som är beroende av varandraekonomiskt och socialt, är den bästa utgångspunkten vid enavgränsning. m.fl. (fp) anför i motion A467(yrk. 8) att regeringen bör ändra bedömningsgrunderna för vadsom är skärgård så att jämställs med övrigglesbygd. och () begär imotion A436 (yrk. 2) att öar utan fast landförbindelseklassificeras som glesbygd med högsta stödnivå.Stödområdesindelningen tas upp i ett antal yrkanden omändringar i stödområdesinplacering av kommuner, kommundelar m.m.I nedanstående sammanställning redovisas de olika förslagenläns- och kommunvis.Kommuner Motioner FörslagstödområdeJÄMTLANDS LÄNÖstersund (hela) A430 2Krokom (hela) ochJörgen ()Samma krav återfinns i A431Erik ()LÄNHärnösand A470 yrk. 6 i motsv. del tf förlängtKramfors m.fl. (s) tf förlängtÖrnsköldsvik tf förlängtÅnge 1Sollefteå (hela) 1Ångermanlandskusten A34 2(, , m.fl. (fp,delar av ) m, mp)Samma krav återfinns i A40Agneta m.fl. (s)glesbygds- A44 2område ()LÄNForshaga (norra delar) A37 yrk. 1 2Bo Finnkvist m.fl. (s)(norra delar) A46 tfKjell ()LÄNHögsby A402 tf förlängtHultsfred tf förlängtVimmerby och () tf förlängtVästervik tf förlängtSamma krav återfinns i A437Krister Örnfjäder m.fl. (s)A43Sivert ()A45Bengt Kronblad m.fl. (s)LÄNKarlsborg A412 i motsv. del tf förlängtUlla-Britt ()Samma krav återfinns i A443 yrk. 1Birgitta ()Utskottets bedömningPrinciper för stödområden tas upp i motionerna A49 (yrk.2) och A466 (yrk. 4--6). Utskottet har ovan uttalat sig för eninriktning mot att resurserna i regionalpolitiken koncentrerastill de mest utsatta områdena. Något tillkännagivande på dennapunkt med anledning av motion A49 i denna del anser inteutskottet erforderligt.Utskottet har såväl föregående år (bet. 1993/94:AU13, rskr.366) som vid ett antal tillfällen tidigare avstyrkt yrkanden omalternativ till beteckningen stödområde. Utskottet kan inteheller nu finna tillräckliga skäl för att ändra dennabeteckning. Inte heller övriga önskemål bör -- mot bakgrund avden ovan skisserade översynen -- föranleda någon riksdagensåtgärd.Därmed avstyrker utskottet motionerna A49 (m) och A466 (m) iaktuella delar.Skärgårdarna ur stödområdessynpunkt tas upp i motionernaA404 (yrk. 1), A436 (yrk. 2), A467 (yrk. 8) samt A471 (yrk. 1).Utskottet konstaterar att enligt de regler som gäller(prop. 1993/94:140, bet. AU13, rskr. 366) omnämns skärgården somen speciell typ av landsbygdsområden. Från stödsynpunkt ärenligt propositionen "det väsentliga att länsstyrelserna vidavgränsningen av glesbygds- och landsbygdsområdena väger in despecifika lokala förutsättningarna i varje skärgårdsområde. Vadgäller övriga glesbygds- och landsbygdsutvecklande åtgärder börde i huvudsak vara tillämpliga även i skärgårdsområdena. "Av betänkandet Levande skärgårdar (SOU 1994:93) framgår attvissa länsstyrelser preciserar begreppet glesbygd (urstödsynpunkt) som öar utan fast landförbindelse, medan andralänsstyrelser har annan praxis.För att främja en enhetlig praxis skall länsstyrelserna vidbedömningen av vilka områden som skall utgöra glesbygd ellerlandsbygd samråda med de angränsande länens länsstyrelser(förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och stöd tillkommersiell service).Vidare kan erinras om att vid utarbetande avstrukturfondsprogram för mål 5b räknas 300 öar utan fastlandförbindelse som regionen skärgården. Detta område har ca 30000 invånare.Utskottet anser för sin del att med nuvaranderegionalpolitiska stödsystem den länsvisa bedömningen och detredovisade samrådsförfarandet är en rimlig handläggningsordning.Med hänvisning till vad som anförts samt till den planeradeöversynen avstyrker utskottet berörda yrkanden i motionerna A404(c), A436 (m), A467 (fp) samt A471 (kds).Förslag om ändringar i stödområdesinplaceringen har tagitsupp i motionerna A34, A37 (yrk. 1), A40, A43, A44, A45, A46,A402, A412 i motsvarande del, A430, A431, A437, A443 (yrk. 1)samt A470 (yrk. 6 i motsvarande del). En läns- och kommunvissammanställning över dessa förslag har redovisats i detföregående.Ett system med permanenta stödområden för områden medgeografiska lägesnackdelar eller andra långsiktiga problem börvara stabilt enligt utskottets mening. Utskottet har vidareredovisat problemen med lappverket av olika områdesgränser i detföregående. Med hänsyn till att vad som behövs är enbedömning av helheten, bör justeringar istödområdesinplaceringen inte vara aktuella. Vid mer tillfälligastrukturomvandlingsproblem är ordningen den att regeringen utsertillfälliga stödområden. Föregående år uttalade utskottet i sittbetänkande 1993/94:AU13 att utskottet helt instämde i dendåvarande regeringens bedömning att varaktigheten av entillfällig inplacering som regel bör uppgå till högst ,varefter problemens svårighetsgrad bör analyseras på nytt.Utskottet gör ingen annan bedömning i detta sammanhang.Med hänvisning till vad som anförts samt till den planeradeöversynen av det regionalpolitiska företagsstödsystemet bör deaktuella förslagen i motionerna A34 (fp, m, mp), A37 (s), A40(s) A43 (c), A44 (c), A45 (s), A46 (c), A402 (c), A412 (kds),A430 (s), A431 (c), A437 (s), A443 (c) samt A470 (s) avslås avriksdagen.LokaliseringsstödPropositionen (s. 40--42)Lokaliseringsstöd (lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån)kan lämnas i samband med investeringar ibyggnader, maskiner m.m. efter en individuell prövning. Förnärvarande uppgår ett lokaliseringsbidrag i normalfallet tillhögst av investeringsutgifterna i stödområde 1 och högst i stödområde 2.För att de små och medelstora företagen skall utvecklaspositivt och den svenska ekonomin växa föreslår regeringen attden maximala andelen lokaliseringsbidrag i stödområde 1 höjstill högst av investeringsutgifterna. Som definition på småoch medelstora företag -- med anslutning till EG-kommissionensregler -- anges företag med högst 250 anställda och som antingenhar en årsomsättning på högst ca eller enbalansomslutning på högst ca . Företagen fårinte heller till ägas av ett sådant företag.Ytterligare ett förslag i propositionen gällerlokaliseringsbidrag till tjänsteföretag. beslutföregående år (1993/94:AU13, rskr. 366) har inte trätt i kraftpå grund av vissa invändningar från . För att stödformenskall inrymmas inom föreslås attlokaliseringsbidrag till tjänsteföretag m.fl. fortsättningsvisskall kunna lämnas med samma maximala bidragsandelar som övrigastödberättigade verksamheter. Det bör vara en uppgift förregeringen att, inom ramen för EG-reglerna, närmare bestämma vadsom skall vara bidragsgrundande utgifter.ESA har godkänt att lokaliseringslån i vissa fallskall kunna lämnas till tjänsteföretags rörelsekapital. Avsiktenär att detta skall träda i kraft den 1 juli 1995.MotionEnligt den moderata kommittémotionen A49 (yrk. 6 i motsvarandedel) bör stöd av lokaliseringsbidragets typ avvecklas.Motionärerna yrkar avslag på regeringens förslag.Utskottets bedömningMed hänvisning till att utskottet ovan förordat en översyn avdet samlade företagsstödssystemet anser utskottet att någraandra förändringar än de som regeringen nu föreslår inte äraktuella.Utskottet föreslår således att godkänner vadregeringen förordat i propositionen om lokaliseringsstöd, dvs.en höjning av den maximala andelen lokaliseringsbidrag tillhögst i stödområde 1 för små och medelstora företag samttillämpande av samma system med maximala bidragsandelar tilltjänsteföretag. Motion A49 (m) avstyrks i aktuell del.UtvecklingsbidragPropositionen (s. 42--43)Utvecklingsbidrag kan lämnas till mjukainvesteringar som produktutveckling, marknadsföring, utbildningetc. och får högst uppgå till av de totala utgifterna förinvesteringen. I normalfallet skall andelen direkt bidrag varahögst i stödområde 1 och högst i stödområde 2 enligtriksdagens senaste beslut (1993/94:AU13, rskr. Den andelsom inte lämnas som direkt bidrag kan lämnas i form av villkoratlån eller bidrag, där staten förbehåller sig en del av framtidaavkastning.Stödformen godkändes av och de nyareglerna avses träda i kraft den 1 juli 1995.Med hänsyn till den allt viktigare roll som de immateriellainvesteringarna spelar för näringslivets utveckling föreslårregeringen att den maximala andelen direkt utvecklingsbidrag försmå och medelstora företag i stödområde 1 höjs till inormalfallet högst av en investering. Vad som är små ochmedelstora företag har definierats ovan.MotionEnligt den moderata kommittémotionen A49 (yrk. 6 i motsvarandedel) bör stöd av utvecklingsbidragets typ avvecklas.Motionärerna yrkar avslag på regeringens förslag.Utskottets bedömningMed hänvisning till att utskottet ovan förordat en översyn avdet samlade företagsstödssystemet anser utskottet att någraandra förändringar än de som regeringen nu föreslår inte äraktuella.Utskottet föreslår således att godkänner vadregeringen förordat i propositionen om utvecklingsbidrag, dvs.en höjning av den maximala andelen direkt utvecklingsbidrag tilli normalfallet högst i stödområde 1 för små och medelstoraföretag. Motion A49 (m) avstyrks i aktuell del.SysselsättningsbidragPropositionen (s. 43--44)Regeringen föreslår att sysselsättningsbidrag, liksom förnärvarande, skall lämnas med i stödområde 1 och med120 i stödområde 2 beräknat per ny årsarbetskraft. Stödetutbetalas successivt under en femårsperiod.Sysselsättningsbidrag gäller all stödberättigad verksamhet medundantag för lokaler för uthyrning och privata investmentbolagmen kan inte beviljas för den som omfattas av riktatanställningsstöd (RAS).Enligt senaste beslut (bet. 1993/94:AU13, rskr.366) skulle sysselsättningsbidraget höjas till istödområde 1 och till i stödområde 2. Med hänsyntill att sysselsättningsbidraget ännu inte blivit godkänt av ESAeller anser regeringen att den beslutadehöjningen inte bör genomföras.MotionPatrik () anför i motion A466 (yrk. 8) attsysselsättningsbidraget gynnar expansiva näringar. Bidraget gesdock med en alltför stor eftersläpning. För att skapavälbehövlig likviditetsförstärkning under företagens första åranser motionären att stödet bör betalas ut snabbare.Moderaterna har i motion A49 yrkat att de selektivaföretagsstöden bör avvecklas. Detta yrkande har behandlats i detföregående.Utskottets bedömningMed hänvisning till att utskottet ovan förordat en översyn avdet samlade företagsstödssystemet anser utskottet att någraandra förändringar än de som regeringen nu föreslår inte äraktuella. Yrkandet angående snabbare utbetalning avsysselsättningsbidraget i motion A466 (m) avstyrks sålunda.Utskottet föreslår således att godkänner vadregeringen förordat i propositionen om sysselsättningsbidrag,dvs. att sysselsättningsbidraget skall lämnas med istödområde 1 och med i stödområde 2 beräknat per nyårsarbetskraft. Av detta följer att höjningen avsysselsättningsbidraget uteblir.Nedsatta socialavgifterPropositionen (s. 44--47)Nedsatta socialavgifter syftar till att kompensera företag iNorrlands inland för bestående konkurrensnackdelar i form avgleshet, kyla och långa avstånd. Systemet utökades bådebranschmässigt och geografiskt (prop. 1991/92:100, bet.AU13, rskr. 175, 176).I stödområde 1 och i större delen av stödområde 2 ärnedsättningen t.o.m. år 2000för vissa branscher. I propositionen räknas de stödberättigadebranscherna/verksamheterna upp för stödområde 1 resp. stödområde2.I Bodens, , och kommuner är nedsättningenför närvarande t.o.m. år 1995.I propositionen föreslås att nedsättningen i Edefors ochGunnarsbyns församlingar i Bodens kommun, kommun samtf.d. Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt i kommun blir 10procentenheter för sådana verksamheter som gäller i stödområde2. Skälet är att dessa områden ingår i mål 6-området och bör hasamma villkor som övriga nordligt belägna kommuner inom mål6-området vad gäller nedsatta socialavgifter. Förändringen skallgälla fr.o.m. den 1 januari 1996.Vidare redovisas i propositionen de kommuner och delar avkommuner i stödområde 2 som i fortsättningen omfattas avsystemet med nedsatta socialavgifter, dvs. de områden somriksdagen lade fast (1993/94:AU13, rskr. 366) samt denu föreslagna områdena i Bodens, och kommuner.Regeringen föreslår att antar motsvarande lagförslag,dvs. förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) omnedsättning av socialavgifter.I övriga delar av Bodens och kommuner upphörnedsättningen av socialavgifter fr.o.m. den 1 januari 1996.MotionerModeraterna gör i kommittémotion A49 (yrk. 7) bedömningen attsystemet med nedsättning av sociala avgifter bör vara kvaråtminstone t.o.m. . Efter en noggrann utvärdering avstödets effekter finns det anledning att därefter pröva stödetsframtid. Andra regionalpolitiskt motiverade åtgärder kan visasig effektivare.Birger och () begär i motion A410(yrk. 1, 2) att arbetsgivaravgifterna slopas för åretruntföretagpå fr.o.m. . Bakgrunden är de problemsom uppstår när fastlänningar enbart driver sommarverksamhet,där lönsamheten kan vara stor. En utvärdering av reformen börgenomföras för att ge erfarenheter till andra kommunermed likartade turistförhållanden.Barbro m.fl. (mp) anser i motion A48 (yrk. 2) attsänkta socialavgifter är ett bra led i arbetsmarknadsåtgärderna,men att åtgärden också bör omfatta den kvinnliga arbetsmarknadeni kommuner och landsting.Bo Finnkvist m.fl. (s) begär i motion A37 (yrk. 2) attnedsättning av sociala avgifter även skall tillämpas i Nyskogaförsamling i kommun.Utskottets bedömningNedsatta socialavgifter är en generell regionalpolitisk åtgärdsom syftar till att till viss del kompensera företagen för depermanenta merkostnader som uppkommer på grund av detgeografiska läget. Utskottet instämmer med regeringen i attvissa gränsjusteringar är nödvändiga av kongruensskäl med hänsyntill bl.a. EU:s mål 6-område. Övriga i motionerna begärdaändringar beträffande områdesgränser för nedsatta socialavgifteravvisas av utskottet.Beträffande kravet att de nedsatta socialavgifterna ocksåskulle tillämpas för anställda inom kommuner och landsting anserutskottet att den nuvarande ordningen ligger i linje medinriktningen mot en ökad tillväxt i näringslivet. Utskottetförordar inte förändringar på denna punkt. Det berördamotionsyrkandet avvisas således av utskottet liksom också detkrav på utredning som lagts fram i motion A49. Det senareyrkandet kan i väsentlig del anses vara tillgodosett med hänsyntill den planerade översynen av företagsstöden.Utskottets ställningstagande innebär att utskottet anser attriksdagen bör avslå behandlade yrkanden angående systemet mednedsättning av sociala avgifter i motionerna A37 (s), A48(mp), A49 (m) samt A410 (mp).Vidare biträder utskottet regeringens förslag omgränsjustering av området för sociala avgifter med hänsyn tillEG:s regler. Sålunda tillstyrker utskottet dels att riksdagenantar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:912)om nedsättning av socialavgifter, dels att godkännervad som förordats i propositionen om nedsatta socialavgifter.TransportstödPropositionen (s. 47--48)Transportstöd lämnas för godstransporter med tåg eller lastbiltill och från företag inom de fem transportstödzonerna.Stödnivån varierar av fraktkostnaden.EG-kommissionen beslutade att transportstödkan lämnas inom ett område med en befolkningstäthet somunderstiger 12,5 invånare per km2, det s.k. gleshetsområdet,förutsatt att åtta specifika kriterier är uppfyllda. Det svenskatransportstödet kommer enligt beslutet att granskas avEG-kommissionen före utgången av år 1996.Mot bakgrund av att transportstödet är ett värdefulltkomplement till övriga åtgärder föreslås i propositionen endasten geografisk anpassning till . De kommuner somligger utanför gleshetsområdet enligt EG:s definition men inomtransportstödzon 1 bör inte längre kunna få transportstöd enligtregeringen. Företag i dessa kommuner mottog ettsammanlagt stödbelopp på drygt 10 miljoner kronor.För att kunna anpassa stödet i takt med utvecklingen föreslåsatt det i fortsättningen skall vara en uppgift för regeringenatt besluta om stödets omfattning vad beträffar vilka varuslagoch branscher som skall vara berättigade till transportstöd.MotionerI den moderata kommittémotionen A49 (yrk. 8) framhålls atttransportstödet bör finnas kvar. Det bör dock övervägas huruvidastödet bättre skulle kunna främja nya branscher. En utvärderingbör därför komma till stånd. Regeringen bör inte ensam besluta ifrågor om omfattningen av transportstödet.Patrik () i motion A466 (yrk. 9) anser att det kanfinnas skäl att se över transportstödets utformning ochzonindelning med hänsyn till att stödet bl.a. kritiserats föratt vara konkurrenssnedvridande och med alltför ojämnfördelning.Tom begär i motion A31 (yrk. 1) att transportstödet sesöver, särskilt ur synpunkten med konkurrensneutralitet. Förnärvarande missgynnas sjöfartsnäringen.Sven m.fl. (s) begär i motion A470 (yrk. 6 imotsvarande del) ett tillkännagivande att transportstödet börbibehållas och förbättras inom transportstödzon 2.Utskottets bedömningEnligt utskottets uppfattning tyder samtliga yrkanden påosäkerhet om effektiviteten i de nuvarande reglerna förtransportstödet. Transportstödet kommer att ingå i denaviserade översynen av företagsstöden enligt vad utskottetinhämtat. Inriktningen av transportstödet vad gäller varuslagoch branscher är delar som kan ingå i en sådan översyn.Med det anförda föreslår utskottet att avslårberörda förslag i motionerna A31 (m), A49 (m), A466 (m) och A470(s).Regeringens förslag till en mindre anpassning till EG:sdefinition avvisas inte av motionärerna. Vad regeringenförordat om transportstödet i motsvarande del bör godkännas avriksdagen.Moderaterna tillbakavisar i motion A49 den del avregeringsförslaget som innebär att det bör vara en uppgift förregeringen att besluta om transportstödets omfattning.Utskottet avstyrker motion A49 (yrk. 8 i motsvarande del) ochtillstyrker vad regeringen förordat om transportstödet imotsvarande del.NorrlandsfondenPropositionen (s. 48--49)I enlighet med beslut (prop. 1993/94:140, bet.AU13, rskr. 366) har ett kapitaltillskott på 200 miljoner kronorutbetalats till Norrlandsfonden. Stiftelsen Industricentra överfört sina tillgångar, sammanlagt 113miljoner kronor, till Norrlandsfonden. uttaladeriksdagen att fondens verksamhetsområde i fortsättningen ävenskall omfatta län.EG-kommissionen granskar den regionalpolitiskastödform som Norrlandsfonden utgör.Enligt beslut har regeringen tagit uppöverläggningar med om att 200 miljonerkronor av stiftelsens kapital skall betalas in till staten underperioden --1997 (prop. 1991/92:51, bet. NU14, rskr. 93).Efter förslag budgetproposition beslutade riksdagenatt av beloppet inte behövde betalas in. Medhänsyn till betydelsen av ökad tillgång på riskkapital förNorrlandslänens utveckling föreslår regeringen att denåterbetalning av som avser inte skallbehöva göras.MotionI kommittémotion A49 (yrk. 14) framhålls attutbudet av riskkapital är mindre i norra än i resten avlandet. Norrlandsfonden fyller en viktig uppgift och regeringensförslag tillstyrks. Kvinnoföretagande bör främjas. Moderaternabegär ett tillkännagivande om vad i motionen anförts omNorrlandsfonden.Utskottets bedömningDen uppfattning som redovisas i motion A49 är den inriktningsom i huvudsak gäller.I sitt betänkande 1993/94:AU13 föregående år underströkutskottet särskilt vikten av att Norrlandsfonden verkar förinsatser som innebär att kvinnors företagande ökar. Bl.a.bör fonden ingå i det nätverk som samverkar med ochsamordnar inom ramen för uppdraget om särskilda insatser för attfrämja kvinnors företagande i stödområdet. Av fondens årligaredovisning bör det framgå om de företag som beviljas lån ellerannan finansiell hjälp drivs av kvinnor eller män.Utskottet har inhämtat att Norrlandsfonden fr.o.m. innevarandeverksamhetsår registrerar om det är kvinnor eller män som driverde företag vilka beviljas lån m.m. Från Norrlandsfondens sidapåpekas att majoriteten av de kvinnliga företagarna vänder sigtill , som företrädesvis svarar för de mindre lånen.Mot denna bakgrund anser utskottet att det här behandlademotionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd.Beträffande finansieringsfrågor för Norrlandsfondenbiträder utskottet propositionen, som tillstyrks i motsvarandedel.Storstadsregioner och utlokaliseringMotionerRoland () begär i motion A414 en utredning om hurstaten genom utlokaliseringar av egna verksamheter kan bidratill att minska miljötrycket på storstäderna.