bet · GI01KU40 · 1995-04-06 00:00:00 — till och andra valfrågor I betänkandet behandlas regeringens förslag om det förstasvenska direktvalet till m.m. Enligt det avtalsom reglerar anslutning till Europeiska unionen skalldet i väljas 22 företrädare i , och detförsta valet skall hållas efter det att Sverigeblivit medlem av unionen.Regeringen har med iakttagande av de krav som ställs avgemenskapsrätten om rösträtt och valbarhet för unionsmedborgaresom är bosatta i utan att vara svenska medborgareföreslagit att valet skall hållas , valsystemet skall så nära som möjligt ansluta till denordning som tillämpas för val till , hela landet skall utgöra en enda valkrets, den fyraprocentsspärr för mandatfördelning som gäller vid valtill skall gälla även vid detta val, den s.k. jämkade uddatalsmetoden för mandatfördelning somgäller vid val till skall gälla även vid detta val, möjligheten till personröstning, som enligt regeringsformenskall finnas vid riksdagsval, skall gälla även vid höstens valtill Europaparlamentet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. ochMiljöpartiet har reserverat sig i fråga om fyraprocentsspärrenoch tillämpningen av den jämkade uddatalsmetoden, ochVänsterpartiet har också reserverat sig mot att möjligheten tillpersonröstning införs vid detta val.Utskottet behandlar även en del motioner från allmännamotionstiden om valfrågor. Motionerna gäller bl.a.redovisning av kampanjmedel vid ett ökat inslag av personval,möjligheten till poströstning på valdagen, Valprövningsnämndenssammansättning, riksdagsvalets förläggning och den kommunalavalkretsindelningen.Utskottet framhåller vikten av öppenhet i fråga om personligakampanjmedel hos den som kandiderar i val. Utskottet utgår frånatt de som kandiderar i val och personligen tar emot bidrag ärmedvetna om behovet av öppen redovisning och avstyrker en motionom tillkännagivande till regeringen. Moderata samlingspartiethar reserverat sig mot utskottets motivering.Utskottet diskuterar frågan om att slopa möjligheten tillpoströstning på valdagen och före. Utskottetanser dock att beredningen inom av denna frågainom ramen för det pågående arbetet med en ny vallag böravvaktas.I fråga om föreslår utskottet etttillkännagivande till regeringen om att reglerna om nämndenssammansättning ses över i samband med arbetet med en ny vallag.Förslag till ändrade regler om sammansättningen vid prövning avandra val än val till bör läggas fram.Utskottet avstyrker motioner om att förlägga riksdagsvalettill våren och om att begränsa den kommunalavalkretsindelningen. Reservationer har avgivits av ,, och . I proposition 1994/95:100 bilaga 3 ()föreslår regeringen att (A 1) till Allmänna val för /96 anvisar ettförslagsanslag på 146 600 000 kr.I proposition 1994/95:154 föreslår regeringen att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om val till ,2. lag om ändring i lagen (1993:1404) om brevröstning iFörbundsrepubliken och i ,3. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481).Lagförslagen är intagna som bilaga till betänkandet. Motioner väckta med anledning av proposition 1994/95:1541994/95:K17 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att i valet till inte använda någonspärregel mot små partier.1994/95:K18 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att beslutar att 26 § andra stycket i lag om valtill utformas i enlighet med vad i motionenanförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändring av vallagen.1994/95:K19 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att 33 § i förslag till lag om valtill utgår och att senare paragraferomnumreras i enlighet därmed,2. att beslutar att andra meningen i 32 § i förslagtill lag om val till får följande lydelse:"Vid mandatfördelningen används uddatalsmetoden med 1 som förstadivisor.",3. att beslutar att i regeringens förslag till lagom val till avslå de delar som innebärpersonval.1994/95:K20 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen avslår propositionens förslag om en fyraprocentsspärri valet till Europaparlamentet.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19951994/95:K224 av m.fl. (kds) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de svenska EU-valen företas pågrundval av strikt proportionalitet och utan spärr.1994/95:K619 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att riksdagsvalen förläggs ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om valfinansiering,1994/95:K702 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom valdag på annan dag än söndag.1994/95:K704 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samlat valsedelsutskick.1994/95:K705 av () vari yrkas att hosregeringen begär en utredning om förutsättningarna för attinrätta en egen valkrets för utlandsboende svenska medborgare.1994/95:K706 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att fr.o.m. valet endast detio största kommunerna tillåts ha fler valkretsar än en,2. att beslutar att de kommuner som har flervalkretsar än en skall fördela av mandaten somutjämningsmandat,3. att beslutar att landstingen, i de fall debestår av flera valkretsar, skall fördela av mandatensom utjämningsmandat,4. att beslutar att utjämningsmandat för kommuneroch landsting skall fördelas efter den jämkade uddatalsmetoden.1994/95:K707 av och (m) vari yrkasatt hos regeringen begär ändring i vallagen i enlighetmed vad som anförts i motionen.1994/95:K708 av (m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omValprövningsnämndens sammansättning vid prövningen av olika val.1994/95:K710 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av ett rättvisare valsystem i kommunala val.1994/95:K711 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om markering på valsedlar.1994/95:K714 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförbättrade möjligheter för svenskar som befinner sig till sjössatt deltaga i allmänna val.1994/95:K715 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring ivallagen och lagen om folkomröstning rörandeValprövningsnämndens beslutsförhet i enlighet med vad somanförts i motionen.1994/95:K716 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär att frågan om avkortad tidför poströstning tas upp vid beredningen av förslaget till nyvallag. InledningPropositionernas huvudsakliga innehållI propositionen om val till m.m. behandlasfrågan om val i av företrädare i den parlamentariskaförsamlingen i Europeiska unionen (EU), Europaparlamentet.Enligt det avtal som reglerar anslutning till unionenskall det i väljas 22 företrädare i parlamentet, och detförsta valet hållas efter det att blivitmedlem av unionen.I propositionen föreslås att valet skall hållas , valsystemet så nära som möjligt skall ansluta till denordning som tillämpas för val till , hela landet skall utgöra en enda valkrets, eftersom detendast är fråga om 22 mandat som skall fördelas, och den möjlighet för väljarna att rösta på person som avsesfinnas i de nationella valen skall gälla också ivalet till Europaparlamentet.Rösträtt och valbarhet föreslås tillkomma den som ärmedborgare i någon av EU:s medlemsstater och bosatt i föreslagna lagen gäller endast det första valet i Sverigetill . Lagen avses bli omarbetad inför de valsom skall äga rum i samtliga medlemsländer . IJustitiedepartementet pågår arbete med en ny vallag som till år1998 skall ersätta gällande vallag, och som också kommer attkräva anpassning av lagen om val till Europaparlamentet.Anslaget till Allmänna val avser statsverkets kostnader förvalsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt ersättning tillvissa myndigheter m.m. för biträde i samband med allmänna val.I det belopp som i budgetpropositionen föreslås till Allmännaval -- -- ingår beräknade utgifter på140 för val tillEuropaparlamentet.Allmänt om om valEuropaparlamentet är den enda av Europeiska unionensinstitutioner som utses genom direkta val. Sådana val skallhållas i alla medlemsstater i en bestämdtidsperiod . Senast hölls val . Nästa valkommer att äga rum . Parlamentets mandattid är femår.Platserna fördelas mellan medlemsländerna på grundval av derasinvånarantal. Det totala antalet platser är 626.Förhållandet mellan invånarantalet och platsfördelningen gynnarde befolkningsmässigt små länderna. Enligt anslutningsakten harSverige 22 platser.Målet är enligt att företrädare iEuropaparlamentet skall väljas genom allmänna direkta val enligten för alla medlemsländer enhetlig ordning. harvalen varit direkta men valsättet är ännu inte enhetligt. Vissamera detaljerade, bindande bestämmelser om val av företrädare iEuropaparlamentet är dock redan i kraft i EU och måste såledesbeaktas när ett nationellt valsystem skall utformas. Sådanabindande regler finns i en av rådet beslutad akt (fogad tillrådets beslut 76/787 av ) om allmännadirekta val till (valrättsakten) samt irådets direktiv /109/EG av om individuellaarrangemang angående unionsmedborgarnas rösträtt och valbarhet(direktivet).Varje unionsmedborgare skall ha rösträtt och vara valbar vidval i den medlemsstat där han bor under samma förutsättningarsom den statens medborgare. En unionsmedborgare skall kunnavälja att delta i val till i den stat där hanär medborgare (hemstaten) eller i den stat han bor(bosättningsstaten). Detta gäller såväl rätten att rösta somrätten att ställa upp som kandidat i valet.För det fall en plats blir vakant , t.ex.genom att företrädaren har förlorat sin valbarhet, skall varjemedlemsland fastställa ett förfarande för hur platsen skallbesättas för återstoden av mandatperioden. Vissa ämbeten ochsysslor är nämligen oförenliga med uppdrag som företrädare iEuropaparlamentet.För Europeiska unionens nya medlemsstater gäller enligtartikel 31 i anslutningsakten att var och en av dem inom två årfrån anslutningen skall för sitt folk, i enlighet medbestämmelserna i valrättsakten, hålla ett allmänt direkt val avföreträdare i . För tiden från anslutningenfram till valet skall varje ny medlemsstats parlament inom sigutse företrädare i för sitt lands folk på detsätt som medlemsstaten själv bestämmer. För del harriksdagen inom sig utsett 22 företrädare i Europaparlamentetenligt lagen (1994:1650) om val av företrädare förSverige i Europaparlamentet.Allmänt om det svenska valsystemetDe grundläggande reglerna om det svenska valsystemet finns iregeringsformen (omtryckt 1991:1503) och kommunallagen(1991:900). Detaljerade regler om valförfarandet finns ivallagen (1972:620, omtryckt 1994:287).Valen till riksdag, ochkommunfullmäktige är proportionella. Mandaten fördelas mellanpartierna. Inom partierna fastställs ordningen mellankandidaterna genom särskilda uträkningar. Fr.o.m. den 1 januari1995 gäller att väljarna skall ha möjlighet att vid röstningen,som sker på parti, avge särskild personröst. Försök medpersonröstning gjordes vid val i valet tillkommunfullmäktige i sju kommuner.Med parti avses enligt 3 kap. 7 § regeringsformen varjesammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val undersärskild beteckning.För val till är landet indelat i valkretsar. För valav landstingsledamöter indelas också landstingen i valkretsar.Även kommunerna delas, om de är av viss storlek, in ivalkretsar.Riksskatteverket är central valmyndighet.Utredningsarbete m.m.Under senare år har det pågått en omfattande översyn av densvenska vallagstiftningen.I mars 1991 tillkallades en särskild utredare ---- med uppdrag att se över valförfarandetfrån administrativ och teknisk synpunkt. Första etappen avutredningsuppdraget har resulterat i vissa ändringar i vallagenoch andra författningar som rör valförfarandet. Utredningensförslag har vidare resulterat i en försöksverksamhet vid 1994års riksdagsval. Den innefattar "ambulerande" röstmottagning ochinrättande av flera röstmottagningsställen i ett och sammavaldistrikt.Personvalskommittén avlämnade sitt betänkandeÖkat personval (SOU 1993:21). Betänkandet låg till grund för denöverenskommelse mellan partierna som träffades omatt föra in en bestämmelse i regeringsformen om möjlighet förväljarna att avge särskild personröst och om att försök medpersonröstning skulle göras vid val.Sedan ombildats till en parlamentarisktsammansatt kommitté -- vallagskommitté -- fortsattearbetet, som rörde valtekniska frågor i mera egentlig mening.I uppdraget ingick också att göra en redaktionell och språkligöversyn av vallagen. Kommittén överlämnade i mars 1994slutbetänkandet Vallagen (SOU 1994:30). I betänkandet redovisarkommittén överväganden bl.a. i fråga om röstlängder,utjämningsmandat och småpartispärr vid val tillkommunfullmäktige, röstning i utlandet, symboler på valsedlaroch särskilda röstmottagningsställen. -- Betänkandet harremissbehandlats och bereds inomJustitiedepartementet.En parlamentariskt sammansatt kommitté (Ju 1994:06, dir.1994:49) -- Nomineringsrätts- och valkretskommittén -- har iuppdrag att se över vissa frågor med anknytning tillvalsystemet. Kommittén skall i första hand se över och lämna förslag till ytterligare åtgärder för attkomma till rätta med missbruk av den fria nomineringsrätten, överväga möjligheterna att införa symboler på valsedlar, och undersöka förutsättningarna för en eventuell delning av vissastörre riksdagsvalkretsar.Det står kommittén fritt att ta upp också andra närliggandefrågor som den finner angelägna och som ligger i linje medutredningsarbetets syfte.Kommittén har senare genom tilläggsdirektiv (dir. 1995:7) fåtti särskilt uppdrag också att följa upp den försöksverksamhet somägde rum i sju kommuner vid val till kommunfullmäktige,där väljarna kunde avge särskild personröst.Utredningsarbetet skall vara avslutat års utgång.Inom pågår, som nämnts ovan, arbete meden ny vallag, som års val skall ersätta den nuvarandevallagen.Rösträtt och valbarhetGällande bestämmelser för riksdagsvalRösträtt till har svenska medborgare som fyllt 18 årsenast på valdagen och är upptagna i röstlängden. För svenskarsom är bosatta utomlands gäller att de skall ha varitfolkbokförda här någon gång.Det finns två typer av röstlängd, en allmän och en särskild.I den allmänna röstlängden antecknas alla svenska medborgaresom är folkbokförda i valdistriktet och som har fyllteller fyller det år röstlängdenupprättas. Den allmänna röstlängden upprättas senast den 15 juliför varje valdistrikt av skattemyndigheten.Utlandssvenskar tas upp i den särskilda röstlängden, somupprättas av . Den särskilda röstlängden skallockså vara framställd . För att bli upptagen iden särskilda röstlängden krävs att man ansöker om det hosRiksskatteverket . Ansökan måste görasinför varje ordinarie val.Gemenskapsrättsliga reglerMaastrichtfördraget förutsätter att medlemsländernatillerkänner unionsmedborgare rösträtt och valbarhet i val tillEuropaparlamentet på samma villkor som gäller för de egnamedborgarna. I fördraget föreskrivs att rådet före den 31december 1993 enhälligt skall utfärda närmare bestämmelser.Sådana närmare bestämmelser finns i rådets direktiv /109/EG.Utgångspunkten är, som tidigare framhållits, att enunionsmedborgare skall kunna välja att delta i val tillEuropaparlamentet i den stat där han eller hon är medborgare(hemstaten) eller i den stat där han eller hon bor(bosättningsstaten). Detta gäller såväl rätten att rösta somrätten att ställa upp som kandidat i valet.Direktivets föreskrifter syftar framför allt till attsäkerställa dels att ingen röstar mer än en gång i samma val ochatt ingen kandiderar i mer än en medlemsstat, dels att den somenligt hemlandets lagstiftning förlorat sin valbarhet inteheller är valbar i bosättningsstaten.Den unionsmedborgare som önskar rösta i bosättningsstaten haratt anmäla detta. För att bli upptagen i röstlängden skall ensådan väljare dessutom i en skriftlig försäkran ange sinnationalitet och adress i bosättningsstaten samt att rösträttenkommer att utövas endast i bosättningsstaten. Den som önskarkandidera i bosättningsstaten skall i en försäkran lämnamotsvarande uppgifter.Den berörda myndigheten i bosättningsstaten skall vidare krävaatt unionsmedborgare som ställer upp som kandidat visar ettintyg från hemlandet att han inte förlorat sin valbarhet.Bosättningsstaten skall underrätta hemstaten om medborgare idenna som finns upptagna i röstlängden eller som kandiderar.Hemstaten skall vidta lämpliga åtgärder som att säkerställa attdess medborgare inte röstar mer än en gång eller kandiderar imer än en medlemsstat.Vissa ämbeten och sysslor är oförenliga med uppdrag somföreträdare i . Utöver de ämbeten och sysslorsom anges i valrättsakten kan varje medlemsland bestämma attnågot ytterligare ämbete, uppdrag eller syssla är oförenligt meduppdrag som företrädare i . Det är emellertiduttryckligen föreskrivet i valrättsakten att en ledamot avett nationellt parlament kan vara företrädare iEuropaparlamentet.PropositionenRegeringen föreslår att, utöver den som har rösträtt vid valtill , även unionsmedborgare som inte är svenskamedborgare ges rätt att rösta i valet till ochrätt att kandidera i det valet. Som förutsättning för dessaunionsmedborgares rätt att rösta och kandidera skall dock gällaatt de inte har röstat eller kandiderat i hemstaten vid 1994 årsordinarie val till Europaparlamentet.För svenska medborgare som är bosatta här i landet bör enligtpropositionen allmän röstlängd komma till användning, medansvenska medborgare som inte är bosatta i riket efter ansökan tasupp i särskild röstlängd.Andra unionsmedborgare som är bosatta i och vill röstahär skall enligt förslaget anmäla att de önskar tas upp i allmänröstlängd för valet till samt försäkra att deinte redan utövat rösträtt vid valet. Unionsmedborgare som villkandidera i valet skall lämna en försäkran om att de intetidigare kandiderat i valet.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag i fråga om rösträttoch valbarhet. Utskottet, som noterar att olika uttryck användsi paragraferna som hänvisar till tidigare deltagande i valettill för innevarande mandatperiod, föreslåratt uttrycket "", som används i 5, 11, 15 och 19 §§,används även i 7 §.Mandatfördelning mellan partierGällande bestämmelser för riksdagsvalLandet är för val till indelat i valkretsar.Valkretsindelningen överensstämmer i princip medlänsindelningen. och kommuner utgör docksärskilda kretsar. är delat i tre och läni två valkretsar.För riksdagsvalet finns 310 fasta valkretsmandat och 39utjämningsmandat. Det riksproportionella valsystem somtillämpades första gången vid riksdagsval innebär bl.a.att, sedan de fasta valkretsmandaten fördelats, avvikelser frånett proportionellt rättvisande resultat korrigeras med hjälp avutjämningsmandat. Principen om riksproportionalitet genombrytsdock av den s.k. småpartispärren, som innebär att endast partiersom har fått av rösterna i hela riket deltar ifördelningen av mandaten. Därutöver kan ett parti få mandat i envalkrets där partiet har fått av rösterna. Vidfördelningen används den s.k. jämkade uddatalsmetoden, dvs. ettpartis röstetal divideras med 1,4 innan partiet har tagit sittförsta mandat.PropositionenRegeringen föreslår att mandaten vid valet skall fördelasproportionellt med hänsyn till valresultatet i landet somhelhet. Någon indelning av landet i valkretsar skall såledesinte förekomma. Vid mandatfördelningen skall samma metod som vidriksdagsvalen, den s.k. jämkade uddatalsmetoden, användas.Regeringen föreslår vidare att i likhet med vad som gäller vidriksdagsvalen endast partier som fått av rösterna ihela landet skall delta i fördelningen av mandat. -- Regeringenframhåller i fråga om dessa förslag den övergripande ambitionenatt så mycket som möjligt anknyta reglerna till vad som gällerför val till riksdagen.I fråga om fyraprocentsspärren anför regeringen att ett av decentrala argumenten för att ha en spärr vid riksdagsval,nämligen att underlätta regeringsbildandet genom att någotbegränsa möjligheten för små partier att vinna säte iparlamentet, saknar relevans såvitt gäller val tillEuropaparlamentet.Ett argument som enligt regeringen har relevans är att maninte kan bortse från risken att valdeltagandet blir lägre än iriksdagsvalen. Vid ett valdeltagande på , vilket varitdet genomsnittliga deltagandet i valen till iDanmark, skulle det utan spärr kunna räcka med stöd av i mycketungefärliga tal 100 000 väljare, dvs. av deröstberättigade, för att ett parti skulle vinna säte iEuropaparlamentet. En spärr motsvarande den för riksdagsvalenkan motverka att partier med ett mycket litet, men lättmobiliserat, väljarstöd vinner säte i påpekar att det proportionella valsystemet tillföljd av ett lågt valdeltagande har bidragit till enfragmentering av partistrukturen i . Somexempel nämns att och representeras iEuropaparlamentet av fler partier än de med säte i de nationellaparlamenten, trots att det i dessa länder tillämpas spärrar vidvalen till Europaparlamentet.Regeringen anser att ett ytterligare argument för att tillämpafyraprocentsspärren är att den kan verka väljarmobiliserande.Erfarenheten från val till den svenska är att spärrenvisserligen kan verka återhållande på sympatisörer till vissapartier men också att den kan tjäna som draghjälp åt de partiersom enligt opinionsmätningar ligger nära gränsen.MotionerI motioner från tre partier (v, mp och kds) tas upp frågor ommandatfördelningen, främst om förslaget om fyraprocentsspärr.I motion K19 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen skall besluta att den paragraf i lagförslaget somhandlar om fyraprocentsspärren skall utgå och att efterföljandeparagrafer skall omnumreras i enlighet med detta (yrkande 1)och att i bestämmelsen om att vid mandatfördelningen användsuddatalsmetoden med första divisorn jämkad till 1,4 i ställetskall föreskrivas att vid mandatfördelningen användsuddatalsmetoden med 1 som första divisor (yrkande 2).Motionärerna anför att förslaget om fyraprocentsspärr i dettaval saknar relevans, eftersom det inte är frågan om att skapaunderlag för majoritetsregeringar. De pekar på uttalandet ipropositionen att det proportionella valsystemet till följd avett lågt valdeltagande överhuvud bidragit till en fragmenteringav partistrukturen i , och de tolkar detta somett uttryck för en mycket stark federalistisk strävan efter merenhetliga partibildningar på Europanivå, som också ligger ilinje med artikel 138 A i . Motionärerna anför attdet avgörande inte är om partistrukturen i ärenhetlig utan om de folkvalda är representativa för sinaväljare. Användningen av den jämkade uddatalsmetoden vidfördelningen av mandat kommer, som även medges i propositionen,att missgynna mindre partier. Detta missgynnande försvinner omdelningstalet ändras till 1.I motion K17 begär () att skallbesluta att någon spärregel inte skall användas i valet tillEuropaparlamentet. Motionären påpekar att det avgörande motivetför den i riksdagsval använda fyraprocentsspärren har varit attunderlätta en regeringsbildning. Om det i riksdagsval kanifrågasättas hur tungt detta argument är, så faller det i valettill bort helt. störstademokratiska betydelse ligger enligt motionären i att spridainformation, delta i och väcka debatt samt utöva granskninggentemot EU:s övriga institutioner. Det finns därför tungtvägande skäl för att valsystemet skall konstrueras för attunderlätta en så bred representation och folklig förankring sommöjligt. Den s.k. naturliga spärren vid ett val med en valkretsoch 22 mandat är enligt motionären eller något därutöver,och fyraprocentsspärren framstår därför mer än någonsin som ettmedel för de stora partierna att försöka hindra små partier ochnya opinioner och grupper från att på lika villkor delta i detpolitiska livet. Ytterligare ett skäl mot spärren ligger enligtmotionären i det faktum att flera av mindre partierhar stora interna motsättningar i EU-frågan eller en allmäntsett svag profil och på grund av detta riskerar att inte erhållanågon representation över huvud taget i .