bet · GI01SoU15 · 1995-03-30 00:00:00 — Vidare nämns att många skolsköterskor hardistriktssköterskeutbildning i botten men attförskrivningsrätten är knuten till yrkesfunktionen.Socialstyrelsen och har meddelatallmänna råd resp. föreskrifter för förskrivningsrätten.Utskottet anser att ytterligare erfarenheter avdistriktssköterskornas förskrivningsrätt krävs innan ställningbör tas till frågan om att utvidga förskrivningsrätten till flergrupper, t.ex. skolsköterskor. Motionerna So445 (m, s, fp, kds)yrkande 2 och Ub389 (kds) yrkandena 2 och 3 avstyrks.Bidrag till psykiatriområdet (C 8)MedelsanvisningenFör att underlätta genomförandet av åtgärder som ingår ipsykiatrireformen har i samband med behandlingen avpropositionen om psykiskt stördas villkor beslutat om vissatidsbegränsade ekonomiska stimulansåtgärder (prop. 1993/94:218,bet. 1993/94:SoU28, rskr. 1993/94:396).Enligt beslut skall större delen av bidraget lämnassom ett stimulansbidrag till landsting och kommuner förutveckling av arbetsformerna inom socialtjänst och psykiatri.Syftet är enligt propositionen att kommunernas socialtjänstskall kunna utveckla sina kunskaper när det gäller omvårdnad ochbemötande av människor med psykisk störning. Vidare skall medlenanvändas för att bl.a. den öppna psykiatriska vården på ettbättre sätt än skall kunna ge metodstöd tillkommunens personal och specialistvård till dem som ges omvårdnadm.m. vid de särskilda boendeformerna.Medel skall vidare lämnas för att förbättra vården av psykisktstörda missbrukare. Det gäller insatser för att förbättrasamverkan mellan sjukvården, kommunerna och LVM-institutionerna.Dessutom skall bidrag utges till anhörig- ochbrukarorganisationer m.fl. för att bygga upp det socialanätverket kring den psykiskt störde samt att stödja de anhörigatill psykiskt störda. Medel är även avsatta för uppföljning ochutvärdering av psykiatrireformen (), översyn avinnehållet i den psykiatriska vården (),rehabilitering av tortyrskadade flyktingar, ekonomiskt stödtill psykiatrin i samt till utvärdering avbehandlingsmetoder inom psykiatrin (SBU).Socialstyrelsen disponerar och administrerar merparten av deaktuella medlen. Detta betyder att styrelsen -- inom ramen förriksdagens och regeringens riktlinjer -- fattar beslut ommedlens användning.Regeringen anser att de medel som ställs till förfogande förpsykiatrireformens genomförande är av central betydelse för attkommuner, landsting, brukarorganisationer m.fl. skall kunnaförvärva kompetens och utveckla sina arbetsformer så att debättre svarar mot de behov som människor med långvarig psykiskstörning har. De riktlinjer för medlens användning som angavs ipropositionen om psykiskt stördas villkor bör därför enligtregeringen gälla även vid fördelning av medel för budgetåret1995/96.I budgetpropositionen föreslås att till Bidragtill psykiatriområdet för /96 anvisar ettreservationsanslag på 594 000 000 kr.Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning tillBidrag till psykiatriområdet.Uppföljning av psykiatrireformen m.m.I motion So489 av m.fl. (v) begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning av pågående omstruktureringarinom psykvården (yrkande 17). Motionärerna anför att storakrav nu ställs på att kommunerna, ,arbetsmarknadsmyndigheterna samt psykiatri och iviss mån även primärvården hittar verkningsfulla samarbetsformerför att stödet till människor med psykiska handikapp skall kunnautformas på ett heltäckande sätt. Samtliga aktörer måste agerapå ett ansvarsfullt sätt så att inte patienter kommer i kläm istrider om revir och vårdideologier. Motionärerna anser attregeringen måste ta på sig ett särskilt uppföljningsansvar. Deanser också att förslag omförsöksverksamhet med personliga ombud borde prövas (yrkande18).I motion So214 av My och ()begärs också en uppföljning av psykiatrireformen (yrkande1). Motionärerna anför att patienter skrivs ut från landetspsykiatriska kliniker och avdelningar och skickas hem. Därriskerar de att hamna i isolering eftersom kommunen inte alltidhar kompetens att ordna den omsorg och vård patienten har rätttill. I storstäderna riskerar många av dessa att hamna på gatansom hemlösa, heter det i motionen.I motion So448 av () begärs ocksåett tillkännagivande om ansvarsfördelningen för vården av vissagrupper av psykiskt sjuka personer. Motionären anför att detfinns personer som hamnar i kläm mellan två huvudmän. Det finnspsykiskt sjuka människor som "övermedicinerats" av läkare underlandstingets ansvar. Dessa personer reagerar inte längre påmediciner eller har blivit allergiska mot sina läkemedel. Deanses plötsligt som medicinskt färdigbehandlade och övergårunder kommunalt ansvar. skall kommunen utan egen läkarresurs,utan den speciella expertis som finns hos , varaansvarig för denne persons vård och rehabilitering. Kommunen ärofta inte förberedd och gruppboenden för dessa speciella behovfinns inte, heter det i motionen.I motion So439 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om insatser förtortyrskadade flyktingar. Motionären anför att det ibudgetpropositionen inte återfinns någonting om hur regeringenavser att gå vidare för att förbättra rehabiliteringen avtortyrskadade flyktingar.Från har inhämtats att en arbetsgruppi dagarna tillsätts för att arbeta med frågan om hur de 50miljoner kronor vilka redan beslutats för rehabilitering avtortyrskadade flyktingar skall användas och fördelas.Arbetsgruppen skall lämna sina förslag i slutet av maj 1995.Utskottet delar motionärernas inställning att stora kravställs när det gäller samarbete kring omvårdnad och bemötande avmänniskor med psykisk störning. beslut förra våreninnebar att stödet och servicen till personer med psykiskastörningar skall förbättras. Kommunernas ansvar preciserades.Riksdagens beslut innebar också vissa tidsbegränsade ekonomiskastimulansåtgärder för att underlätta genomförandet avpsykiatrireformen. Större delen av stimulansåtgärderna lämnassom ett bidrag till landsting och kommuner. Medel har ocksåavsatts för försöksverksamhet med personligt ombud.Socialstyrelsen disponerar och administrerar merparten av deaktuella medlen. Motion So489 (v) yrkandena 17 och 18 är ihuvudsak tillgodosedd och avstyrks därför. Även motionerna So214(m) yrkande 1 och So448 (kds) är i huvudsak tillgodosedda ochavstyrks därför. Utskottet har erfarit att en tillsattarbetsgrupp kommer att arbeta med frågan om fördelningen av demedel som avsatts för rehabilitering av tortyrskadadeflyktingar. Motion So439 (fp) avstyrks.Allmänt bidrag till hälso- och sjukvården (C 9)Från anslaget utgår det särskilda statsbidraget för attutveckla hälso- och sjukvården i samband med atthusläkarsystemet enligt vissa nationella grundprinciperavvecklas (prop. 1993/94:100 bil. 6, bet. 1993/94:SoU20, rskr.1993/94:248).Större delen av det särskilda statsbidraget lämnas i form avett stimulansbidrag till sjukvårdshuvudmännen för att utvecklahälso- och sjukvården, främst primärvården. Syftet är enligtpropositionen att underlätta arbetet med att vidareutvecklaprimärvården så att den också fortsättningsvis skallkaraktäriseras av lättillgänglighet, kontinuitet, närhet,helhetssyn och kvalitet. En mindre del av det särskildastatsbidraget används till att stimulera och utveckla delsinformationsförsörjningen, dels kvalitetssäkringen inomprimärvården.I budgetpropositionen föreslås att till Allmäntbidrag till hälso- och sjukvården för /96 anvisarett reservationsanslag på . Regeringen anser attdet statsbidrag som tidigare aviserats (prop. 1992/93:160, bet.1992/93:SoU22, rskr. 1992/93:355), och som sjukvårdshuvudmännenutgått från vid sin planering, bör lämnas även kommande budgetårsom ett allmänt bidrag till hälso- och sjukvården i syfte attförbättra primärvården.Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning tillAllmänt bidrag till hälso- och sjukvården.Övriga medelsanvisningar under CUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. ikrig (C 3), Bidrag till Spri (C 4), Bidrag till WHO (C 5) ochBidrag till WHO-enheten för rapportering avläkemedelsbiverkningar (C 6). Förslagen har inte mött någonerinran i form av motioner.Informationskampanj om fibromyalgiTvå motioner behandlar frågor om fibromyalgi, nämligenmotion So449 av och ()och motion So429 av m.fl. (v). Motionärernabegär dels att en informationskampanj om fibromyalgi börgenomföras (So449 och So429 yrkande 1), dels att anslås för en sådan kampanj (So429 yrkande 2).Motionärerna anför att fibromyalgi räknas till en av vårastörre folksjukdomar. av befolkningen har denna sjukdom,vilket betyder mellan 150 000 och 200 000 personer. Huvuddelenav dessa är, enligt motionärerna, kvinnor. Sjukdomssymtomenuppges vara mycket mångskiftande. har man flera olikasymtom, men smärta och utmattning uppges finnas hos samtligapatienter. Motionärerna uppger att det inom vårdsektorn finnsmycket av gamla fördomar kring fibromyalgi.I betänkandet 1988/89:SoU2 behandlades bl.a. en motion omprimär fibromyalgi. Motionen tog sikte på en kartläggning avomfattningen av sjukdomen, forskningsbehoven samt målsättningarför vården. Utskottet delade uppfattningen att det var angelägetatt resurser satsades för att öka kunskaperna samt att analyseraforskningsbehov och andra resursbehov (s. 22). Vad utskottetanförde gavs regeringen till känna. följde utskottet(rskr. 8).En särskild utredare har tillkallats för att bl.a.kartlägga och redovisa kunskapsläget vad gäller bl.a. primärfibromyalgi. I dir. 1994:95, beslutade ,angående bemötandet av kvinnor och män inom hälso- ochsjukvården, ingår som ett deluppdrag för den särskilde utredarenatt kartlägga och redovisa kunskapsläget vad gäller bl.a. primärfibromyalgi. Utifrån kartläggningen bör utredaren analyseraforskningsbehov och andra resursbehov (dir. s. 5).Utskottet konstaterar att de frågeställningar som tas uppi motionsyrkandena faller inom ramen för direktiven för densärskilda utredaren angående bemötandet av kvinnor och män inomsjukvården. Utskottet anser att regeringens kommande bedömningmed anledning av det pågående utredningsarbetet bör avvaktasinnan tar något initiativ i dessa frågor. Utskottetavstyrker därför motionerna So429 (v) och So449 (s).Inrättande av ett allergicentrumI två motioner, nämligen So484 av m.fl. (kds)(yrkande 24) och Bo504 av m.fl. (kds) (yrkande5) begärs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionerna anförts om vikten av att ettallergicentrum inrättas och att för detta ändamålanvisar . Motionärerna hänvisar till attAllergiutredningens förslag (SOU 1989:76) borde tasupp för ny prövning. Ett allergicentrum skulle i huvudsak arbetamed information och utbildning samt forskning och samarbete.I budgetpropositionen anför regeringen bl.a. följande omFolkhälsoinstitutets begäran om ytterligare medel tillallergipreventivt arbete (s. 234).Vad gäller institutets begäran om ytterligare medel till detallergipreventiva arbetet vill regeringen framhålla attstatsmakterna redan prioriterar detta område bl.a. genom att 250miljoner kronor avsatts i ochallergiforskning. Regeringen delar institutets bedömning attallergier är ett angeläget område men anser att ökadesatsningar på området får ske inom ramen för institutetstillgängliga medel.Utskottet erinrar om att en av Folkhälsoinstitutetsverksamhetsgrenar är allergi. Som ett led i uppbyggandet av ettlångsiktigt, landsomfattande preventivt arbete planeras under1995 en bred informations- och utbildningsinsats som skallsätta allergifrågorna i fokus. Kampanjen -- Allergiåret 95 --genomförs tillsammans med ,, och Svenska Läkaresällskapet.Utskottet kommer senare att behandla ytterligare motioner omallergi från den allmänna motionstiden. Utskottet avstyrkermotionerna So484 (kds) yrkande 24 och Bo504 (kds) yrkande 5.Information om genteknikens följderI motion So422 av m.fl. (mp) (yrkande 1)begärs att anslår för att georganisationer och andra möjlighet att söka medel för attinformera om genteknikens följder.Motionen innehåller ytterligare fem yrkanden med krav pålagstiftning i olika avseenden när det gäller att söka,efterfråga och använda information om människors gener. ISocialdepartementet pågår arbete med endepartementspromemoria som bl.a. behandlar frågor om skydd förgenetiska data i patientjournaler (1990/91:SoU10).Utskottet som i ett senare betänkande återkommer tillolika frågor om genteknik avstyrker motion So422 (mp) yrkande 1.BehörighetsfrågorTolv motionsyrkanden från den allmänna motionstiden rörolika behörighetsfrågor.I motion So418 av och ()begärs att skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om legitimation för kiropraktorer (yrkande1). Motionärerna anser att den grupp kiropraktorer som hargenomgått Skandinaviska Chiropraktor Skolans utbildning skallkunna få legitimation. Vidare hemställer motionärerna attregeringen begär att får i uppdrag attkontinuerligt följa upp verksamheten vid SkandinaviskaChiropraktor Skolan (yrkande 2). Liknande yrkanden finns imotion So490 av m.fl. (mp), (yrkandena 1och 2).I motion So435 av m.fl. (s) begärsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om legitimering för socionomer. Motionärernaanser att det behövs en statlig legitimation för socionomeroavsett verksamhetssektor. I motion So462 av . (s) begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om legitimation förarbetsterapeuter. Motionärerna anser att Behörighetsutredningenbör få tilläggsdirektiv vilka skulle innebära attarbetsterapeuterna skall behandlas med förtur. Ett liknandeyrkande finns i motion So476 av m.fl. (c). Imotion So498 av den sistnämnde begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominförande av praktiktjänstgöring för arbetsterapeuter.Motionären anser att dagens hårdnande arbetsmarknad ochbesparingen inom hälso- och sjukvården har förändrat kraven pånyutbildade arbetsterapeuter och jämförbara grupper. Motionärenanser att den praktiska tjänstgöringen i anslutning tillinträdet på arbetsmarknaden bör förbättras.I motion So273 av och (fp, c)begärs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om auktorisation av psykologer medspecialistutbildningar. Motionärerna anför att de nordiskaländerna utifrån sin erfarenhet har sett ett behov av att,förutom grundauktorisationen för en leg. psykolog, auktoriseraäven specialistkunskaper. Som exempel nämns ochbestämmelser i dess nya hälso- och sjukvårdslag från år 1994.Motionärerna anser att , för att inte komma i otakt medövriga nordiska länder, bör auktorisera psykologer med ävenandra specialiteter än psykoterapi.I motionerna So401 av () och So414 av StigSandström m.fl. (v) begärs att ger regeringen tillkänna vad som anförts om behovet av ett förbättrat skydd förpersoner som anlitar psykologer. I de båda motionerna anförsbl.a. att nuvarande lagstiftning i ger ett otillräckligtskydd mot oseriös yrkesutövning inom psykologområdet. Vidareanförs att personer som anlitar psykolog i de övriga nordiskaländerna omfattas av ett mer omfattande skydd i lagstiftningen,dels genom att psykologverksamhet utanför hälso- och sjukvårdenskyddas, dels genom att lagstiftningen i större utsträckning äni skyddar psykologens arbetsuppgifter från att utförasav personer utan tillräcklig utbildning.I motion So440 av och () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om översyn avkvacksalverilagen. Motionärerna begär en översyn av lagen bådemed hänsyn till vilka sjukdomar som får behandlas och vilkenåldersgräns som bör gälla för behandling av barn.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatbehörighetsfrågor m.m. I betänkande 1992/93:SoU1 förordadeutskottet ett tillkännagivande om att frågan om legitimationeller andra behörighetsföreskrifter för ytterligare yrkesgrupper(dvs. förutom naprapater) borde bli föremål för en samladöversyn under parlamentarisk medverkan samt att regeringendärefter borde återkomma till i den frågan och vissaandra frågor som har samband därmed.Regeringen beslutade direktiv (dir. 1994:2)för en parlamentarisk kommitté (S 1994:01) och kommitténtillkallades (av vissabehörighetsfrågor). Uppdraget sammanfattas på följande sätt.En parlamentarisk kommitté skall göra en samlad översyn avprinciperna för legitimation och behörighet och mot bakgrund avöversynen lämna förslag bl.a. i frågan om legitimation ochbehörighetsföreskrifter för olika yrkesgrupper inom hälso- ochsjukvården och närliggande områden. Översynen skall ocksåomfatta bestämmelserna i lagen (1960:409) om förbud i vissa fallmot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område (den s.k.kvacksalverilagen).Kommittén skall redovisa sitt uppdrag före utgången av år1995.Utskottet konstaterar att de frågeställningar somaktualiseras i motionsyrkandena faller inom ramen för direktivenför av vissa behörighetsfrågor. Utskottetanser att regeringens överväganden med anledning av det pågåendeutredningsarbetet bör avvaktas innan tar någotinitiativ i dessa frågor. Utskottet avstyrker därför motionernaSo273 (fp, c), So401 (m), So414 (v), So435 (s), So440 (fp),So462 (s), So476 (c) och So498 (c). Utskottet avstyrker ocksåmotionerna So418 (s) och So490 (mp).Omsorg om äldre och handikappade (D 1--D 2,D 4--D 11)Stimulansbidrag till särskilda boendeformer och rehabilitering(D 1)Under anslaget utbetalas bidrag till anordnande avgruppbostäder och andra alternativa boendeformer med 500 000kronor per boendeenhet som färdigställts --1995.Om befintliga bostäder tas i anspråk för att skapa alternativaboendeformer för långvarigt psykiskt störda personer kan bidraglämnas med per boendeenhet som färdigställts underperioden --. Vidare utbetalas underanslaget bidrag för viss ombyggnad av sjukhem m.m. med 50 000 krper nytillkommande enbäddsrum eller bostadslägenhet somfärdigställs --1996. Enligt tidigarebeslut (prop. 1993/94:218, bet. 1993/94:SoU28, rskr.1993/94:396) skall av det tillfälligastatsbidraget för anordnande av gruppbostäder m.m. förbehållasboendeenheter för långvarigt psykiskt störda personer.Från anslaget utbetalas också t.o.m. /95 bidragtill kommunerna för kostnader för medicinskt färdigbehandladeinom somatisk akutsjukvård och geriatrisk vård.I budgetpropositionen föreslås att godkänner att150 från anslaget får användas för att stimulerasamverkan mellan kommuner och landsting för att åstadkomma enändamålsenlig utveckling av rehabilitering för äldre.Socialstyrelsen konstaterar Ädeluppföljning vissabrister i rehabiliteringen för äldre. Styrelsen framhåller attåtgärder behöver vidtas för att säkerställa en hög kvalitet ochtrygghet för den enskilde och att oklarheter iansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting måsteundanröjas och fungerande samverkansformer utvecklas. Regeringenföreslår mot den bakgrunden att en omprioritering av en del avanslaget görs. Staten och har i enöverenskommelse om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännenm.m. för avsatt ett lika stort belopp för dessa ändamål.Sammantaget innebär det att avsätts för attanvändas av kommuner och landsting för att gemensamt utvecklarehabiliteringen för äldre.För att åstadkomma en flexibel användning av medel underanslaget samordnades anslagsposterna bidrag till byggande avgruppbostäder och bidrag till viss ombyggnad av sjukhem m.m.anslagsmässigt under /95. Bidragen bör enligtregeringen även samordnas tidsmässigt. Regeringen föreslårdärför att de tillfälliga statsbidragen till gruppbostäder ochsjukhem m.m. får lämnas till objekt som färdigställts föreutgången av år 1996.I propositionen föreslås att för /96anvisar ett reservationsanslag på 200 000 000 kr.Utskottet föreslår att godkänner att 150miljoner kronor från anslaget får användas för att stimulerasamverkan mellan kommuner och landsting för utveckling avrehabiliteringen för äldre i enlighet med vad som anförts ipropositionen.Utskottet tillstyrker att godkänner att detillfälliga statsbidragen till gruppbostäder och sjukhem m.m.får lämnas till objekt som färdigställts före utgången av år1996.Utskottet tillstyrker också den föreslagna medelstilldelningentill Stimulansbidrag till särskilda boendeformer ochrehabilitering.Vissa statsbidrag inom handikappområdet (D 2)I budgetpropositionen föreslås 1 anvisas underanslaget D 2. Vissa statsbidrag inom handikappområdet.Anslaget avser följande ändamål:1. Statsbidrag till landstingen för vissa handikappinsatsersom avserstimulansbidrag till habilitering och rehabilitering,statsbidrag till rådgivning och annat stöd samtstatsbidrag till tolktjänst.2. Stimulansbidrag till specifika utvecklingsinsatser inomhabiliterings- och rehabiliteringsområdet.3. Stimulansbidrag till utvecklingsinsatser inomhjälpmedelsförsörjningen.Stimulansbidrag till habilitering och rehabiliteringI motion So222 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en riksomfattande uppföljning avrehabiliterings- och habiliteringsbehov (yrkande 6).Motionärerna framhåller att trots de tidsbegränsadestimulansbidragen för habilitering och rehabilitering somriksdagen anvisat kvarstår stora behov. Enligt motionärernaräcker det inte att följa upp resultatet av stimulansbidragenutan det behövs också en riksomfattande uppföljning av hur behovav habilitering/rehabilitering tillgodoses för människor medolika funktionsnedsättningar.Socialstyrelsens utvärdering visar att stimulansbidragentill habilitering och rehabilitering haft en positiv effekt påutvecklingen av verksamheten. Projekt har kommit i gång i syfteatt minska ojämnheterna i landet mellan olika grupper avfunktionshindrade beträffande tillgången på habilitering ochrehabilitering. Många insatser har också riktats till små ochmindre kända handikappgrupper. Styrelsen påpekar dock att det ivissa fall kan behövas bättre kartläggningar ochbehovsinventeringar för att kanalisera resurserna dit de bästbehövs. Regeringen avser att på basis av Socialstyrelsenskommande rapport ingående följa utvecklingen av bidragen.Utskottet anser att uppföljning avstatsbidraget visar att stimulansbidragen till habilitering ochrehabilitering haft en positiv effekt på utvecklingen avhabiliterings- och rehabiliteringsverksamheten. I vissa fallkan dock behövas bättre kartläggningar och behovsinventeringarför att kanalisera resurserna dit de bäst behövs. Regeringen harför avsikt att på basis av kommande rapportingående följa utvecklingen. Något initiativ från medanledning av motion So222 (fp) yrkande 6 behövs därför inteenligt utskottets mening. Motionsyrkandet avstyrks.Statsbidrag till tolktjänstI motion So224 av m.fl. (mp) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ledarhundsutbildningen ochtolkverksamheten bör byggas ut och att anslår för denna verksamhet (yrkande 2, delvis).Motionärerna framhåller att alla människor skall ha rätt tillett värdigt liv. Detta innebär rätt till arbete, bostad ochmöjligheter till ett socialt liv. Människor med funktionshindermåste ges verktyg för att ha inflytande över sin egen situationoch minska beroendet av andra. Därför måste bl.a. utbildningenav ledarhundar, teckenspråkstolkar och dövblindtolkarförstärkas. Motionärerna anser att ytterligare 3 miljoner kronorför vardera av dessa utbildningar bör avsättas under detkommande budgetåret.Också motion So245 av () tar uppbehovet av teckenspråkslärare och tolkar och begär etttillkännagivande till regeringen i denna fråga (yrkande 4).I motionen anförs att utbildningen av teckenspråkslärare måsteutökas och kontinuerlig fortbildning ske. Tolkservicen skallligga kvar under landstingen men byggas ut. Motionären villvidare ha en kartläggning av de dövas arbetssituation i syfteatt underlätta deras situation på arbetsmarknaden.Socialstyrelsens uppföljning av tolktjänsten visar bl.a.att landstingen ofta inte kan få fram tillräckligt med tolkarför att möta de behov av tolktjänst som finns.