bet · GI01KU30 · 1995-05-11 00:00:00 — Som exempel på fall då det var lämpligt attriksdagen informerades ville utskottet nämna ändringar ellertillägg på avtalsområden där särskilda övergångsarrangemang ochandra särlösningar ansetts påkallade liksom införandet av nyaregler beträffande vilka det kunde finnas anledning att övervägaliknande lösningar. Härutöver borde det vara en allmän riktlinjeatt information skulle lämnas när väsentliga svenska intressenstod på spel. ville vidare understryka vikten avatt informationen lämnades möjligt efter det attbesluten fattats och i vart fall innan erforderliga svenskaföreskrifter utfärdas. I övrigt fick det ankomma på regeringenatt bedöma när och i vilka former skulle underrättasom beslut.Vid sidan av information före och efter beslutsfattandet iEES-kommittén var det enligt mening lämpligt attregeringen gav en mera allmän redogörelse förutvecklingen på EES-området och de åtgärder som vidtagits. Ensådan redovisning borde kunna lämnas . Det fick ankommapå regeringen att avgöra de närmare formerna för redovisningen.EES- och EFTA-delegationernas verksamhetDen svenska delegationen till dels , dels valdes av den 13 januari 1994.Vid ett sammanträde med EFTA-delegationen(delegationen till ) hadestatsrådet och hans medarbetare med utgångspunkti två till ledamöterna tidigare utsända promemorior informeratom departementets syn på hanteringen av kommandeEES-lagstiftning efter ikraftträdande. Därefterhade också ledamöterna lämnat synpunkter. -- En utgångspunkt försammanträdesfrekvensen i den blivande delegationen skulle enligtinformationen vara Gemensamma EES-kommitténs sammanträden, vilkaskulle komma att hållas var tredje-fjärde vecka.De frågor som borde redovisas för delegationen var enligtdepartementets syna) ärenden i vilka senare skulle föreläggasproposition,b) ärenden av mer principiell vikt, ochc) övriga ärenden enligt en avvägning mellan önskemålet attinte belasta delegationen för mycket och intresse avatt hålla sig löpande informerad.För att underlätta diskussionerna inom delegationen avsågdepartementet att sända ut material i förväg. Vidareförutskickades att arbetsformerna torde komma att behövaomprövas löpande, liksom mötesfrekvensen.Den 20 januari 1994 hölls konstituerande sammanträde medden svenska delegationen till dels , dels . Därvid beslöts att anta arbetsnamnetEES-delegationen samt att EES-delegationens sammanträden skullehållas gemensamt med sammanträdena i EFTA-delegationen.Fram till dess nytt val av ledamöter i den svenskadelegationen till dels EES gemensamma parlamentarikerkommitté,dels (EES-delegationen)samt till (EFTA-delegationen)skedde efter öppnandet av /95, hölls ytterligaresju sammanträden med EES- och EFTA-delegationerna gemensamt (den2 februari, , , , ,och ). Vid samtliga dessa sammanträdenlämnade tjänstemän från UDH information om aktuella frågor. Den12 oktober hölls sammanträden med den nyvalda EES-delegationenoch den nyvalda EFTA-delegationen samt planerades den fortsattaverksamheten med delegationerna . Sammanträdenhölls därefter och den 30 november.Genom delegationernas sekretariats försorg har aktuella listoröver förslag till kommande EES-lagstiftning (s.k. pipelineacquis) lämnats till kanslicheferna i de utskott som bedömdes haintresse i saken.Uppgifter från UtrikesdepartementetI ärendet har inhämtats en promemoria frånStatsrådsberedningen. Enligt den promemoria somupprättats inom , Handelsavdelningen, somunderlag för svaret till utskottet lämnades vid mötena under år1994 med EES/EFTA-delegationen information om samtliga ärendenpå dagordningen för resp. möte med och begränsadesinte till formella beslut beslut eller andra ärenden av störrevikt. Inför varje föredragning i delegationen sändes formelldagordning för liksom annan tillgänglig, relevantinformation i skriftlig form över till delegationens kansli förvidare befordran till ledamöterna.Vidare överlämnades enligt promemorian vid flera tillfällenaktuella listor över förslag till kommande EG-rättsakter(pipeline acquis) i syfte att hålla delegationens ledamöterorienterade om utvecklingen inom EU på områden av betydelse förEES-samarbetet. Denna information avsåg även rättsakter förvilka beslut i mycket väl kunde ligga betydligtlängre fram i tiden än nästa möte. Därvid underströks från UDH:ssida bl.a. att det rörde sig om internt arbetsmaterial utanofficiell status och att informationen var översiktlig ochpreliminär. -- Avsikten med att överlämna arbetsmaterial tillEES/EFTA-delegationen var att lämna tidig och översiktliginformation till delegationen om förslag som vid en senaretidpunkt ev. skulle komma att bli föremål för formellaställningstaganden från sida. I syfte att lämnaviss kompletterande information om de ganska omfattande ochsvårtolkade listorna över pipeline acquis gjordes från UDH:ssida markeringar av potentiellt problematiska eller eljestsärskilt viktiga förslag till rättsakter, baserade på vidtidpunkten tillgängliga kunskaper och gjorda bedömningar, varvidi muntliga föredragningar betonades att kommentarer i marginalentill listorna var informella och preliminäratjänstemannabedömningar och inte gav uttryck för någon officiellståndpunkt från regeringens sida. Regeringen hade att taställning först på ett senare stadium, inför ev. beslut iEES-kommittén om vilka samråd med EES/EFTA-delegationen somskulle ske enligt föreskriven ordning. Kompletterandeinformation kring enskilda punkter i pipeline acquis-listornaöverlämnades i flera fall både på UDH-tjänstemännens egnainitiativ och när så begärdes från delegationens sida.UtfrågningFrågan om urvalet av information till EES-delegationen harberörts också vid utskottets utfrågning med statsrådet , se bilaga B 14. Vid utfrågningen uppgavDinkelspiel att urval av information normalt gjordes avdepartementstjänstemän och att urvalen hade föregåtts av dediskussioner som samarbetet inom EES gett anledning till.Samverkan mellan riksdag och regering med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionenI samband med att blev medlem av Europeiska unionenförlorade delegationerna till ,till EG--och tilldels EES gemensamma parlamentarikerkommitté, dels sina uppgifter. Bestämmelserna om valtill delegationerna har, som nämnts ovan, upphävts. Verksamheteninom EES-delegationen har således kommit att omfatta endast år1994.För samråd med regeringen i frågor som gäller Europeiskaunionen har för resten av valperioden tillsatt unionen (). har i dettasammanhang ingående behandlat frågan om hur samverkan skall skemellan och regeringen i EU-frågor (se prop.1994/95:19, förslag 1994/95:TK1, bet. 1994/95:KU22, rskr. 65 och66). uttalade vid behandlingen av ärendetatt utvecklingen av samrådet mellan och regeringen ochav formerna för samverkan skulle behöva följas noga. I fråga omsamspelet mellan utskotten och nämnden angav utskottet även entidpunkt för närmare utvärdering. Utskottet ansåg att frågan omen närmare reglering borde aktualiseras, om det i slutet av år1995 visar sig att processen inte visat den önskadeömsesidigheten.Utskottets bedömningUtskottet vill inledningsvis framhålla att granskningen integer anledning till kritik mot regeringen. Vad som kankonstateras är att inneburit stora förändringar försåväl som regeringen och att det är naturligt attformerna för samverkan inte från början fungerar på ett sätt somalla finner tillfredsställande. Ett sådant nytt sätt att arbetamåste delvis utvecklas och få finna sin form. Till detta kommeratt förväntningar om svenskt medlemskap i och senare detsvenska observatörskapet i olika sammanhang kan ha haft inverkanpå samarbetet inom EES.Utskottet anser det nu viktigt att i enlighet med tidigareuttalanden följa utvecklingen av samrådet mellan ochregeringen i EU-frågorna och av formerna för denna samverkan.Granskningen föranleder inte något ytterligare uttalande.12.2 De sex konsekvensutredningarna inför ett svensktEU-medlemskapÄrendetI en granskningsanmälan, bilaga A 13.1, har tillkonstitutionsutskottets granskning anmälts handläggningen inomregeringskansliet beträffande sex utredningar om konsekvensernapå olika områden av ett svenskt EU-medlemskap. I anmälan anförsatt utredningarnas ledamöter i alltför hög grad hämtats frånpersoner som var engagerade för eller hade tagit ställning förett ja till svenskt medlemskap i . Vidare anförs attutredningarna inte givits tillräcklig tid för sinaarbetsuppgifter och att utredningarnas betänkanden inte varitföremål för remissförfarande. I sistnämnda hänseende erinras ombestämmelsen i 7 kap. 2 § regeringsformen om regeringensskyldighet att inhämta behövliga upplysningar och yttranden iregeringsärenden.Från Statsrådsberedningen har inhämtats en promemoriaupprättad inom , bilagaA 13.2. Promemorian omfattar redogörelser från berördadepartement för hanteringen av EU-konsekvensutredningar inomrespektive departements område. I varje redogörelse har svarlämnats på utskottets frågor om på vilka grunder man har valt utdem som deltagit i utredningarna, om det är riktigt attutredningarnas betänkanden inte har varit föremål förremissbehandling samt huruvida -- på samma sätt som skedde ifråga om -- synpunkter på materialfrån de övriga utredningarna har samlats in från utomstående. Deberörda departementen är ochUtrikesdepartementets handelsavdelning (UDH),, , Civildepartementetsamt Miljödepartementet.I ärendet har hållits offentlig utfrågning med f.d. statsrådetUlf , bilaga B 14.Regeringsformens bestämmelse om beredning av regeringsärendenNär det gäller formerna för beredning av regeringsärendenfinns i regeringsformen endast den nämnda bestämmelsen i 7 kap.2 §. Där föreskrivs ett visst remisstvång. Vid beredningen avregeringsärenden skall nämligen behövliga upplysningar ochyttranden inhämtas från berörda myndigheter. Enligt paragrafenskall vidare i den omfattning som behövs tillfälle lämnassammanslutningar och enskilda att yttra sig.Det finns däremot inte någon grundlagsregel omkommittéväsendet. I förarbetena till regeringsformen sägs attdet förhållandet att regeringen måste bära det slutliga ansvaretför utformningen och innebörden i förslag som läggs fram förriksdagen bör föra med sig att det ytterst får ankomma påregeringen att avgöra hur den utredning bör bedrivas som ansesbehövlig som grundval för förslagen. På regeringen får enligtmotiven alltså ligga att avgöra sådana frågor som om utredningskall ske genom en särskild kommitté eller anförtros annan fråndepartementen fristående utredningsman och vidare att ange deriktlinjer efter vilka arbetet i så fall skall bedrivas (prop.1973:90).Allmänt om konsekvensutredningarnaDen inleddes förhandlingar ommedlemskap i . I anslutning härtill tillsattes sex olikautredningar för att belysa konsekvenserna på olikapolitikområden av ett svenskt medlemskap i . I direktiven förutredningarna antecknades att en folkomröstning skulle hållas imedlemskapsfrågan . Syftet med utredningarna angesi samtliga utredningsdirektiv vara att belysa de aktuellafrågorna så allsidigt och grundligt som möjligt förefolkomröstningen.Den 4 februari 1993 beslutade regeringen att till det samladeutredningsarbetet med konsekvensanalyser knyta enparlamentariskt sammansatt referensgrupp med företrädare för depolitiska partierna med uppgift att följa utredningsarbetet.Närmare om konsekvensutredningarnaSamhällsekonomiDen bemyndigade regeringen chefen förFinansdepartementet att tillkalla en utredning med uppdrag attbelysa de samhällsekonomiska konsekvenserna för av olikaformer för deltagande i den västeuropeiska integrationen (dir.1993:3).Med stöd av bemyndigandet förordnades som ledamöterlandshövdingen (ordförande), professorn , . , förbundssekreteraren , professorn , chefsekonomen , fil. , f.d.landshövdingen , fil. Som sakkunniga förordnadesdepartementsråden och , fil. mag. ochdoktoranden utsågs till sekreterare.Yvonne entledigades fr.o.m. den 1 april 1993.Utredningen överlämnade betänkandet ochEuropa -- En samhällsekonomisk konsekvensanalys (SOU 1994:6).Enligt Statsrådsberedningens promemoria utsågs ledamöterna pågrundval av sina personliga meriter, inte som företrädare förden ena eller den andra sidan i folkomröstningskampanjen. Derepresenterade ett brett kunnande i bl.a. internationell ekonomioch hade en bakgrund såväl i arbetstagarorganisationer som inäringsliv. och deltogi utredningsarbetet med sakkunniga. Vidare framgår att det isamband med publiceringen av var och en av de nioforskarrapporter som utredningen beställde, ordnades seminarierdit företrädare för massmedia, referensgruppen, andrakonsekvensutredningar samt minst en kvalificerad opponentinbjöds. Kommittén och dess sekretariat hade också kontakt medföreträdare för den svenska EG-delegationen. Enligt promemorianförekom under utredningsarbetet regelbundna kontakter med denparlamentariska referensgruppen. Det visade sig också nödvändigtatt genomföra ett stort antal specialstudier av frågor som komupp i utredningsarbetet, den politiska debatten och blandbefolkningen. De analyserades av särskilda experter. Betänkandetoch delrapporterna har inte remissbehandlats.MiljöDen bemyndigade regeringen chefen för naturresursdepartementet att tillkalla en utredning meduppdrag att belysa miljökonsekvenserna vid ett medlemskap iEG/EU resp. konsekvenserna av att stå utanför ett sådantsamarbete (dir. 1993:13).Med stöd av bemyndigandet förordnades som ledamötergeneraldirektören (ordförande), direktören , författaren , museichefen ,kommunalrådet , generaldirektören riksdagsledamoten experter utsågs miljöattachén ,forskningsledaren , avdelningsdirektören , departementsrådet ,departementssekreteraren och professornStaffan . Författaren och civilekonomenCarolina utsågs till sekreterare.Kommittén överlämnande betänkandet EU, EES ochmiljön (SOU 1994:7). I betänkandet finns särskilda yttranden avledamoten och experten sin missivskrivelse anför kommittén att den arbetat understor öppenhet och genomfört flera öppna seminarier samt sänt ettutkast av större delen av betänkandet på informell remiss tillsåväl berörda intresseorganisationer som ja- och nej-sidanskampanjorganisationer.Enligt Statsrådsberedningens promemoria utsågs till ledamöteroch experter i utredningen personer med varierande bakgrund ocherfarenheter som hade särskilda kunskaper på miljöområdet. Blandledamöterna och experterna hade, enligt promemorian, många ännuinte tagit ställning till frågan om ett medlemskap. Bland deövriga fanns både sådana som var positiva till ett svensktmedlemskap och sådana som var negativa. Utredningensslutbetänkande utgjorde enligt promemorian ett viktigt underlagför opinionsbildningen på både ja- och nej-sidan införfolkomröstningen. Betänkandet utgjorde också delvis underlag förden redovisning av innebörden på miljöområdet av ett medlemskapsom lämnades i departementspromemorian medlemskap i deneuropeiska unionen (Ds 1994:48). Denna promemoriaremissbehandlades tillsammans med den preliminära texten tillanslutningsfördraget (Ds 1994:60). Utredningens slutsatserliksom remissynpunkterna på de nämnda departementsstencilernabehandlas i avsnittet om miljöpolitiska frågor i propositionen1994/95:19 medlemskap i unionen.SubsidiaritetDen bemyndigade regeringenutrikeshandelsministern att tillkalla en kommitté med uppdragatt närmare belysa dels de praktiska konsekvenserna för Sverigei fråga om överlåtelse av beslutsbefogenheter, delstillämpningen av subsidiaritetsprincipen vid ett medlemskap i konsekvenserna i dessa hänseenden av att stå utanför ettsådant samarbete (dir. 1993:20).Med stöd av bemyndigandet förordnades som ledamöter professornOlof (ordförande), justitierådet , rättschefenPernilla , regeringsrådet , professornLennart och professorn . Vidare utsågs tf.professorn som ledamot och sekreterare ochhovrättassessorn som biträdande sekreterare. Somexperter i utredningen förordnades departementsrådet , hovrättsassessorn , ambassadrådetNinna Rösiö och departementsrådet överlämnade betänkandet Suveränitetoch demokrati (SOU 1994:12).Enligt Statsrådsberedningens promemoria grundades valet avordförande och ledamöter samt experter och sekreterare ikommittén på att dessa ansågs särskilt lämpade för de uppgiftersom utredningen hade. Väsentligt var enligt promemorian attpersoner med ingående kunskaper om och erfarenheter av såvälkonstitutionella frågor som EG-rättsliga frågor engagerades iutredningsarbetet.Kommittén arrangerade en offentligutfrågning om situation utifrån de aspekter somkommittén hade att beakta av att stå utanför EG/EU. De inläggsom förekom vid utfrågningen redovisas i betänkandet.Av Statsrådsberedningens promemoria framgår att ordförandenoch de båda sekreterarna under arbetets gång hade överläggningarmed företrädare för svenska EG-delegationen, danskaEG-delegationen, COREPER samt . Kommitténredovisade sitt arbete inför denparlamentariska referensgruppen till utredningarna. Vidareinformerade ordföranden och sekreterarna vid ett antalseminarier och andra sammankomster om kommitténs arbete ochslutsatser. Detta skedde både under utredningsarbetet och sedanutredningen avslutats.Utrikes- och säkerhetspolitikRegeringen beslutade att bemyndigautrikesministern att tillkalla två särskilda utredare meduppgift att belysa följderna för i utrikes- ochsäkerhetspolitiskt hänseende av olika former av medverkan i denvästeuropeiska integrationen (dir. 1993:19).Med stöd av bemyndigandet utsågs ambassadörerna till utredare. DepartementssekreterarenAnders förordnades som sekreterare.Utredarna överlämnade betänkandet Historisktvägval -- Följderna för i utrikes- ochsäkerhetspolitiskt hänseende av att bli, respektive inte blimedlem i Europeiska unionen (SOU 1994:8).Enligt promemorian från Statsrådsberedningen grundades valetav de två f.d. kabinettssekreterarna på deras långvarigaerfarenhet av arbete i centrala positioner inom det utrikes- ochsäkerhetspolitiska området. Vidare framgår att, utöversammanträffanden med den parlamentariska referensgruppen, de tvåsärskilda utredarna förde samtal med representanter förorganisationerna "Nej till EU" och "Stiftelsen till "samt med utrikesutskottets ordförande och vice ordförande ochett drygt tiotal svenska forskare inom det samhällsvetenskapligaområdet. Dessutom besöktes , och ,varvid samtal fördes med politiker, tjänstemän, forskare samtrepresentanter för ja- resp. nej-sidan.Social välfärd och jämställdhetGenom beslut bemyndigade regeringenchefen för att tillsätta en kommitté förutredning om konsekvenser för den sociala välfärden och förjämställdhet mellan kvinnor och män i vid olika formerav deltagande i den västeuropeiska integrationen (dir. 1993:21).Med stöd av bemyndigandet utsågs som ledamötergeneraldirektören (ordförande), rektorn , adj. professorn , tf. professorn , författaren , förbundsordföranden , riksdagsledamoten och professorn . Till sekreterare utsågs socionomen ,experten och utredningssekreteraren december 1993 överlämnade utredningen betänkandet EG,kvinnorna och välfärden -- Social välfärd och jämställdhetmellan kvinnor och män i ett europeiskt perspektiv. Ibetänkandet finns en reservation av ledamöterna ochMargareta Persson.Enligt Statsrådsberedningens promemoria har ledamöterna,liksom när det gäller andra utredningar, valts ut medutgångspunkt i att de frågor utredningen hade att behandlaskulle bli så allsidigt och väl belysta som möjligt. Sålundaingick i utredningen exempelvis en person som klart tagitställning för medlemskap och en som klart tagit ställning motsamt två forskare och professorer på berörda områden. Vidareframgår av promemorian att utredningens frågor belystes underarbetets gång bl.a. genom att utfrågningar hölls medarbetsmarknadens parter och med kvinnoorganisationer. Undernågra sammanträden fick också handikapporganisationernamöjlighet att direkt lämna synpunkter på viss text.Kommuner och landstingDen bemyndigade regeringen chefen förCivildepartementet att tillkalla en särskild utredare meduppdrag att analysera konsekvenserna för kommuner och landstingvid olika former av medverkan i den västeuropeiska integrationen(dir. 1993:49).Med stöd av bemyndigandet utsågs departementsrådet till särskild utredare. Som sakkunniga förordnadesenhetschefen , docenten , tf.professorn , finanschefen ,departementsrådet , överdirektören utredaren . Som experter utsågs ekonomenChristina , utredaren samtdepartementssekreterarna . Till sekreterare utsågs kommunjuristen avdelningsdirektören januari 1994 överlämnade utredningen betänkandet Kommunerna,landstingen och (SOU 1994:2).Enligt Statsrådsberedningens promemoria var utredningenexpertbetonad. Utredningens betänkande var föremål för enbegränsad remiss, bl.a. till ochSvenska arbetsgivareföreningen. Remissinstanserna ombads gesynpunkter på ett par delfrågor som utredningen behandlade.Ärendet om medlemskap i unionenMedlemskapsförhandlingarna avslutades ochresulterade i ett anslutningsfördrag mellan EU:s medlemsländeroch de ansökande länderna. Fördraget och den därtill hörandeslutakten undertecknades den 24 juni 1994.Folkomröstningen resulterade i ett bifalltill att blir medlem i Europeiska unionen. Riksdagenbeslutade att godkänna anslutningsfördragetoch slutakten till fördraget. beslutade riksdagenövergripande lagstiftning med anledning av anslutningen (prop.1994/95:19, bet. 1994/95:UU5, bet. 1994/95:KU17, rskr.1994/95:63, rskr. 1994/95:64).Till grund för propositionen såvitt gäller frågan omanslutningsfördraget låg en departementspromemoria om Sverigesmedlemskap i den europeiska unionen (Ds 1994:48), vari redovisasinnebörden för av ett medlemskap i och deförhandlingslösningar som överenskommits för svensk del.Promemorian remitterades till ett stort antalmyndigheter och organisationer. sändes även denpreliminära fördragstexten till remissinstanserna. Sammanlagt189 remissinstanser yttrade sig över promemorian.Frågan om den övergripande lagstiftning som behövs vid ensvensk anslutning till EU hade utretts av ibetänkandet Anslutning till EU -- Förslag till övergripandelagstiftning (SOU 1994:10). Betänkandet remissbehandlades.Yttrande avgavs av 29 myndigheter och organisationer.I propositionen behandlas konsekvensutredningarna i ettsärskilt avsnitt (s. 121). Det erinras om att avsikten medutredningarna var att EU-medlemskapets innebörd skulle belysasså allsidigt som möjligt före folkomröstningen. I avsnittetlämnas en sammanfattande redogörelse av de slutsatser somkonsekvensutredningarna kommit fram till. Därtill kommer att enhänvisning görs till betänkandet EG, kvinnorna och välfärden idet avsnitt som behandlar jämställdhetsfrågor (s. 217). Det sägsinget om remissbehandling av utredningarnas betänkanden.Utfrågning med f.d. statsrådet har, efter regeringens bemyndigande, iegenskap av utrikeshandelsminister förordnat ledamöterna i : subsidiaritet. Vid en offentligutfrågning inför utskottet har bl.a. uppgett attvid valet av de personer som ingick var utgångspunkten att väljapersoner som var sakkunniga på de olika områdena och som var välägnade att belysa de olika frågorna. Någon åsiktsregistreringgjordes inte beträffande ledamöternas ställningstaganden iEU-frågan. Enligt har det helt avgörande varitatt få experter som kunde belysa frågorna på ett bra sätt. UlfDinkelspiel har vidare uppgett att utredningarna var ett sättatt få fram en allsidig belysning av frågan, vilken skulle tjänasom utgångspunkt för diskussion. Meningen var ju, enligt UlfDinkelspiel, att rapporterna skulle stimulera till debatt. Ettmedel för att åstadkomma en vidgad debatt var de offentligautfrågningar som hölls.Utskottets bedömningGranskningen föranleder inget uttalande från utskottets sida.12.3 Information till hushållen inför folkomröstningen omsvenskt EU-medlemskapÄrendetI en granskningsanmälan, bilaga A 14.1, har tillkonstitutionsutskottets granskning anmälts regeringenshandläggning av information till hushållen införfolkomröstningen om svenskt medlemskap i broschyrer omnämns i granskningsanmälan, en broschyr"" från ()och en broschyr "Ja eller nej till svenskt medlemskap i " frånRiksskatteverket (RSV).