bet · GJ01FöU1 · 1995-11-23 00:00:00 — Bedömda konsekvenser (mom. 13)() anför:I nu föreliggande beslutsunderlag ipropositionen saknas erforderligtunderlag för att nu närmare kunna taställning till den ekonomiska ramen förtotalförsvaret och därmed den viktigafrågan om dimensioneringen avstridskrafterna avseende antaletförband och organisationsenheter avolika slag. Regeringen bör därför få iuppdrag att inför besluthösten förelägga ett mer utförligtbeslutsunderlag med en noggrannredogörelse för den försvarsmässigaeffekten av sina förslag. Förstdärefter är det möjligt att göra en merseriös bedömning av behov avförändringar i krigs- ochutbildningsorganisationen.7. Principiell inriktning för detcivila försvaret (mom. 15)() anför:Försvarsberedningen utvecklade i densäkerhetspolitiska rapporten iEuropa och världen (Ds 1995:28) vilkahot och risker vi står inför ochi framtiden. Rapporten tar upp bärareav risker, såsom internationellafinansiella flöden utanför staterskontroll, massarbetslöshet, fattigdom,och man konstaterar att det råder enmycket svår ekonomisk och ekologisksituation i vårt närområde. Långsiktigamiljöhot såsom försurning ochklimatpåverkan nämns också.Försvarsberedningen konstaterar att vilever i ett sårbart samhälle.Sårbarheten gäller inte minst för olikatekniska system, ochFörsvarsberedningen pekar påutnyttjande och drift av kärnkraft somett särskilt viktigt område. Ett robustoch ekologiskt samhällsbygge innebärvinster i både freds- och krigstid.Regeringen skriver i propositionen: Grundstrukturen byggs väsentligen uppgenom långsiktiga investeringar och detär i samband medinvesteringstillfällena som särskildaåtgärder med stor marginalnytta för attförbättra långsiktiga säkerheten börvidtas. Att genomföra kompletterandeåtgärder senare ställer sig av olikaskäl ofta svårt eller t.o.m. omöjligt. Jag anser att man bör görakonsekvensbeskrivningar ursårbarhetssynpunkt, liksommiljökonsekvensbeskrivningar. Ett parexempel på samhällsinvesteringar somborde vara självklara att granska urett sårbarhetsper-spektiv är vårtframtida energisystem ochinfrastrukturinvesteringar somÖresundsbron.När det gäller människors kunskaper omsårbarhetsaspekter och hur man kanförbättra sin egen säkerhet, samt hurett ekologiskt samhällsbygge förbättrarbåde miljö och robusthet, harpolitiker, folkrörelser och frivillig-organisationer en stor uppgift.8. Disciplinansvar (mom. 19)() anför:I takt med att andelen män och kvinnorsom i en årskull uttas tillpliktutbildning i totalförsvaretminskar, aktualiseras givetvis frågorrörande ekonomisk ersättning och övrigaarbetsvillkor för dem som genomgårutbildningen. Dit hör frågor rörandeersättning under utbildning liksom vidutbildningens avslutande. Likaså ivilken utsträckning moment elleravsnitt av utbildningen kan integrerasi högskoleutbildning och därmedunderlätta att dessa ger meritering fördet civila arbetslivet. Övrigaarbetsvillkor inom pliktutbildningenmåste givetvis ges med det civilaarbets- och utbildningslivet likartadutformning. Det är i detta sammanhangangeläget att det förlegadeoch för krigsmakten särskildadisciplinsystemet ses över.9. Vid Försvarsmakten anställd personal(mom. 21)() anför:Det vore en stor fördel om försvaretkunde få ett system där en betydandedel av officerarna slutar senast vid 40år. finns en officerskårmed olycklig åldersstruktur iförhållande till behoven i krig ochfred. Propositionen förordarmöjligheten att för längre ellerkortare tid använda reservofficerare.Det kan vara ett komplement, men denlösningen har nackdelen attreservofficerarna har betydligt mindreskolning och träning iutbildningsrollen.Lösningen kunde i stället vara attofficersyrket betraktas somett yrke upp till , utomför den mindre grupp som avancerar tillhögre befäl. Övriga kunde med olikaåtgärder ges generösa villkor förutbildning som underlättar övergångtill andra yrken, men att de därefterstår kvar i reserven. Att föryngraofficerskåren är en av de viktigasteåtgärderna för att höja kvaliteten ochbygga in bra återtagningsförmåga iförsvaret.10. Ärendets fortsatta beredning (mom.23), , och (alla m)anför:Under utskottsbehandlingen avregeringens proposition 1995/96:12 hardet efter hand kommit att stå klart föross att majoriteten av Centerpartietoch Socialdemokraterna inte varitberedda att ta konsekvenserna av detbristfälliga underlag som riksdagendelgivits.Utan att ta hänsyn till att viktigadelar som plikt- ochanpassningsfrågorna ochmaterielförsörjning varken innehålls-eller kostnadsmässigt analyseratsfortsätter beslutsfattandet som omingenting hänt.Utskottsbehandlingens karaktär avkontrollstation - som tidigareaviserats - motsägs helt av denkallsinnighet som visats inför att takonsekvenserna av faktiskaomvärldsförändringar. Den uteblivnaimplementeringen av , sommarkant förändrar de försvarspolitiskaplaneringsförutsättningarna i vårtnärområde, har lika litet somstämningsförändringarna i det ryskapolitiska livet eller bl.a. Norgesökade ekonomiska satsningar påförsvaret tillåtits störa bilden.Diskrepansen mellan verkligheten som påett förtjänstfullt sätt beskrivs ibetänkande UFöU:1 och konsekvenserna iform av resurser till det militäraförsvaret är allvarlig.Den besparing som beslutades avriksdagen efter den ekonomisk-politiskapropositionen fullföljssålunda utan att vi kännerkonsekvenserna och som vi serstarka motiv till en allvarligareomvärldsbedömning . Det ärenligt vår mening kortsynt och skadligtför förmåga att stödja sinegen frihet och säkerhet.I vår partimotion Fö1 yrkande 1 har viföreslagit att en parlamentariskförsvarskommitté ges i uppdrag attbringa ordning och struktur iförberedelserna inför nästa beslut.Detta förslag lades i förhoppningen attutskottets majoritet underutskottsbehandlingen skulle inseunderlagets otillräcklighet och anslutasig till vår bedömning av vilkaåtgärder som krävs och vilketytterligare underlag (yrkandena 3 och4) som behövs för att skapa bästamöjliga förutsättningar för ettrealistiskt och heltäckandeförsvarsbeslut. Så har inte blivitfallet.Utskottets förslag till fortsattberedning av ärendet är, inom ramen fördet beslut med störstasannolikhet kommer att fatta och medhänvisning till vad som ovan anförts,möjligt att acceptera. Med utskottetsyttrande förutsätter vi att vårtförslag i yrkande 5 avseende analys omomslagspunkter i försvarets förmågakommer att tillgodoses.Näringsutskottets yttrande1995/96:NU2yTotalförsvar i förnyelseTill försvarsutskottetFörsvarsutskottet har berettnäringsutskottet tillfälle att yttrasig över proposition 1995/96:12 omtotalförsvar i förnyelse jämtemotioner, såvitt propositionen ochmotionerna rör näringsutskottetsberedningsområde.Till näringsutskottet har frånallmänna motionstiden hänvisats motion1994/95:N276 (s) med krav på åtgärderför att främja omställningen inomförsvarsindustrin mot civil produktion.Denna motion överlämnas tillförsvarsutskottet - under förutsättningav dess medgivande - med det yttrandesom här följer.NäringsutskottetInledningFör att samordna behandlingen av vissaförslag i propositionen har utrikes-och försvarsutskotten bildat ettgemensamt utskott - sammansatta utrikes-och försvarsutskottet. Detta utskottskall i ett separat betänkande behandlafrågor om säkerhetspolitiken,internationella insatser ochkrigsmaterielexporten. Övriga frågor ipropositionen behandlas avförsvarsutskottet.De frågor i propositionen ochmotionerna som näringsutskottet främsthar att beröra gäller den svenskakrigsmaterielindustrin. Frågor omlagstiftningen förkrigsmaterielexporten ligger dockutanför utskottets beredningsområde.PropositionenRegeringens förslag till nästaförsvarsbeslut, som omfattar åren 1997- 2001, läggs fram i två etapper. nu aktuella propositionen, etapp 1,redovisas förslag tillställningstaganden avseendesäkerhetspolitiken, försvarspolitiken,målen för totalförsvaret, övergripandeprincipiella frågor om totalförsvaretsutformning och struktur samt ekonomin.Förslagen i etapp 2, som kommer attavlämnas till ,omfattar statsmakternasställningstaganden till den närmareinriktningen av det militära försvaretskrigsorganisation, det militäraförsvarets grundorganisation i fredsamt det civila försvarets verksamhet ikrig och fred. I beslutsprocessen ärockså kontrollstationer inlagda.Med hänsyn till det säkerhetspolitiskaläget anser regeringen attkrigsorganisationen kan reduceras.Denna minskning medför i sin tur attbehovet av bl.a. nya stridsfordon,fartyg och flygplan minskar. Samtidigtkvarstår dock eller ökar dekvalitetsmässiga förnyelsebehoven.Planerad anskaffning av några störrematerielobjekt kan behöva omprövas,medan ett antal smärre objekt kan kommaatt senareläggas eller utgå helt.Regeringen bedömer att detta kommer attfå betydande konsekvenser för svenskförsvarsindustri. Enligt regeringentorde en fortsatt strukturomvandling,såväl nationellt som internationellt,vara nödvändig för att industrin skallkunna bibehålla sin kompetens inomflera områden.Regeringen utvecklar i avsnitt 8 ipropositionen (s. 131) sin syn påförsvarets materielförsörjning ochbehovet av såväl inhemsk industri somsamarbete med andra länder. Därföreslås bl.a. att godkännervad regeringen förordar om grundernaför försvarets materielförsörjning.Regeringen föreslår sammanfattningsvisatt följande principer skall ligga tillgrund för försvaretsmaterielförsörjning:- Försvarsmakten och skall utifrån enbeställarroll på det mestkostnadseffektiva sättet tillgodose detmilitära försvarets långsiktigamaterielbehov.- Försvarsmakten bör säkerställa enbevarad inhemsk kompetens inom deförsvarspolitiskt mest värdefullateknologiområdena. Dessa områden bedömsvara telekrigteknik, avanceradsignaturanpassningsteknik,undervattensteknik, flygteknik förvidmakthållande av JAS 39 pålängre sikt, samt underhåll ochvidmakthållande av de system som ingåri krigsorganisationen.Beträffande ammunitionsindustrinsvillkor anser regeringen attytterligare överväganden erfordras. Detkan också finnas skäl att studera ävenandra teknologiområdens betydelse.Enligt regeringen bör en långsiktigstrategi utarbetas så att deförsvarspolitiskt mest värdefulla ochför anpassning och tillväxt mestnödvändiga teknologiområdena ochkompetenserna kan vidmakthållas. Detaviseras om att Försvarsmakten skallges i uppdrag att efter hörande inrikta denlångsiktiga planeringen på ett sådantsätt att en inhemsk kompetens kanbevaras inom nämnda områden. Till dessaområden kan det också behöva görasolika typer av riktade forsknings- ochutvecklingsinsatser. Regeringens kravpå industriell samverkan och andraformer av kompensationsåtaganden skalldessutom i första hand riktas till deprioriterade områdena.I propositionen behandlas vidarefrågor om försvarsindustrinsinternationella villkor. Det betonasatt exporten av krigsmateriel har storbetydelse ur försvarspolitisksynvinkel. För att behovet av eninhemsk försvarsindustriell kapacitetskall kunna tillgodoses krävs att desvenska företagen ges möjlighet attexportera. Betydelsen för svenskförsvarsindustri av utlandssamarbeteframhålls i propositionen. Regeringenbedömer att samarbetet kommer att ökaframöver och fäster härvid stor viktvid det nordiska ramavtal kringförsvarsmaterielsamarbete som ingicksår 1994. Enligt regeringen är enutveckling mot ökat samarbete mellansvensk försvarsindustri ochföreträdesvis europeisk industribetydelsefull. Det erinras dock om attsamarbetet måste ske inom ramen förvåra allmänna utrikespolitiska mål ochgällande riktlinjer för svenskkrigsmaterielexport.MotionernaI sju av de elva motioner som väcktsmed anledning av propositionen berörsfrågor om den svenskakrigsmaterielindustrin. Härtill kommermotion 1994/95:N276 (s) från allmännamotionstiden, som tidigare hänvisatstill näringsutskottet.I motion 1995/96:Fö7 (s) konstaterasatt de föreslagna besparingarna ipropositionen kan förväntas leda tillneddragningar inom bl.a.försvarsindustrin. Enligt motionärernaär det därför angeläget med medvetnaåtgärder för att underlätta enomställning till civil produktion.Sådana åtgärder efterlyses också imotion 1994/95:N276 (s), som tarutgångspunkt i situationen i regionenkring där företag med anknytningtill försvaret sägs stå för entredjedel av sysselsättningen. Enligtmotionärerna har staten ett ansvar föratt bidra till att omställningen inomförsvarsindustrin kan ske i ordnadeformer. behöver mer av denhögteknologiska industriverksamhet somdet här är fråga om, heter det imotionen. Där föreslås att den berördaregionen skall bli tillfälligtinplacerad i stödområdet elleralternativt att det skall beviljas ettsärskilt stöd till omställningen inomförsvarsindustrin.Svensk försvarsindustri kommer ävenfortsättningsvis att vara en viktigsäkerhetspolitisk tillgång, anförs deti motion 1995/96:Fö1 (m). Alla faktatalar emellertid för en ytterligarenedgång av den försvarsindustriellamarknaden, påpekar motionärerna. Deanser att ett ökat internationelltsamarbete på området är enförutsättning för industrins överlevnadoch framtida produktutveckling och förmöjligheterna att förse medhögkvalitativ utrustning till rimligapriser. För att den svenskaförsvarsindustrin skall erbjudasmöjlighet att delta i sådantinternationellt samarbete krävs dock,sägs det, att industrins kompetens ärtillräckligt hög. Bland annat av denanledningen anser motionärerna att denprioritering av olika teknologiområdensom görs i propositionen är alltförsnäv. De anför vidare att det krävshögre målsättningar för den inhemskamaterielindustrin för att försvaret -och ytterst våra säkerhetspolitiska mål- skall kunna stödjas i tillräckliggrad. I motionen sägs också att densvenska försvarsindustrin, i likhet medkrigsmaterielindustrin i andra länder,är beroende av ett starkt stöd påpolitisk nivå beträffande export ochinternationell samverkan.Liknande synpunkter utvecklas i motion1995/96:Fö10 (m). Där framhålls att denhögkvalificerade försvarsindustrin iSverige är resultatet från enkombination av högindustriellkompetens, duktiga och förutseendebeställare hos det svenska försvaretsamt möjligheter att exporterakrigsmateriel. För att industrinskompetens och konkurrenskraft skallkunna bevaras krävs enligt motionärernadels att exportreglerna avpassas så attdet blir möjligt att samverka och säljagemensamma produkter, dels attteknologiområdena inte prioriteras bortfrån statsmakternas sida. Artilleri,ammunition och missiler är alla områdendär hög svensk kompetens gör eller hargjort internationell samverkan möjlig,heter det avslutningsvis i motionen.Kompetensen på missilområdet berörsäven i motion 1995/96:Fö11 (kds).Enligt motionärerna är en moderniseringoch förnyelse av luftvärnet nödvändigoch därför måste kompetensen påmissilområdet utvecklas; någraytterligare överväganden på detteknologiområdet är sålunda inteerforderliga, anförs det. I motionenbetonas vidare vikten av ytterligareeuropeiskt samarbete beträffandekrigsmateriel.Enligt vad som sägs i motion1995/96:Fö8 (fp) är den prioriteringsom görs i propositionen beträffandeteknologiområden med behov av inhemskkompetens snävare än inför tidigareförsvarsbeslut men sannolikt en rimliginriktning . I motionenbetonas skillnaden mellanutvecklingsarbete och ren produktion;metoden att satsa på kunskapsutvecklingutan direkt samband med serieleveranskan bli vanligare framöver medminskande försvarsorganisationer. Äveni denna motion pläderas för ett utökatsamarbete mellan svensk och utländskförsvarsindustri. påpekas attdet finns länder, t.ex. , därneddragningarna av försvarsindustrinhar varit kraftigare än i Sverige.I de två resterande motionerna - som idenna del behandlas av det sammansattautrikes- och försvarsutskottet -redovisas en kritisk inställning tillsvensk krigsmaterielexport.Vänsterpartiets åsikt är att svenskvapenexport skall upphöra, anförs detsålunda i motion 1995/96:Fö5 (v). Medden utgångspunkten avvisar motionärernaförslagen om ökat samarbete mellansvensk och utländsk försvarsindustri.De tar också avstånd från förslag omatt staten på ett aktivt sätt skallstötta försvarsindustrinsexportansträngningar.Krigsmaterielindustrin måste ställasom till civil produktion, sägs det -utan yrkande i saken - i motion1995/96:Fö6 (mp). Enligt motionärernabör denna omställning inledas snarast.De anför vidare att hänsyn tillarbetsmarknads- eller regionalpolitiskamål inte skall tas vid utveckling,beställning eller beslut om export avkrigsmateriel.Vissa kompletterande uppgifterDen svenska försvarsindustrinAntalet anställda i den svenskaförsvarsindustrin har minskat relativtkraftigt . Enligtuppgifter från var totalt ca21 000 personer sysselsatta iförsvarsindustrin . Härav var ca16 000 sysselsatta medförsvarsmateriel, en minskning med ca 7000 personer jämfört med år 1990.Andelen personer i företagen somarbetade med försvarsmateriel varrelativt oförändrad - . År1994 levererade företagenförsvarsmateriel till ett värde av ca15 miljarder kronor. Av leveransernagick till det svenskaförsvaret, till övriganordiska länder, och Österrikeoch till övriga länder.Tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen har vid återkommandetillfällen behandlat motioner med kravpå omställning till civil produktioninom krigsmaterielindustrin.Näringsutskottet tog upp frågan senasthösten 1992 i ett yttrande(1992/93:NU2y) till försvarsutskottetöver en proposition med förslag till nylag om krigsmateriel (prop.1991/92:174). anfördedärvid att det av hänsyn till detsvenska försvaret är angeläget med eninhemsk krigsmaterielindustri.Utskottet påpekade även att detkvalificerade tekniskautvecklingsarbete som bedrivs inomdenna industri också kommer andra indu-stribranscher till del.Näringsutskottet avvisade förslag omatt söka åstadkomma en omställning avkrigsmaterielindustrin på administrativväg. Mot bakgrund av att militärproduktion skiljer sig i väsentligutsträckning från civil produktion ären övergång till civil produktion enkomplicerad process. Utskottetunderströk att det i första handåligger de aktuella företagen självaatt ta initiativ till erforderligastrukturåtgärder. Statsmakterna harsamtidigt att beakta vilka konsekvensersådana strukturförändringar får för detsvenska försvaret. Omomstruktureringarna leder tillfriställning av arbetskraft måste deåtgärder som står till förfogande inomramen för bl.a. arbetsmarknads-,utbildnings- och regionalpolitikensättas in, fortsatte näringsutskottet.I en avvikande mening (v) efterlystesinitiativ från regeringen förinrättande av omställningsfonder föratt främja en övergång till civilproduktion. Fonderna skulle finansierasgenom en avgift påkrigsmaterielexporten. Vidare skullestaten åtasig att täcka delar av sitt behov avaktuella civila produkter från deberörda företagen.Ny utredningNäringsminister har idagarna uppdragit åt f.d.generaldirektören attsnabbutreda möjligheterna för svenskförsvarsindustri att utveckla dencivila produktionen. I ettpressmeddelande frånNäringsdepartementet med anledning avuppdraget påpekas att det i samband medutvecklingen av militär materielfrekvent förekommer att idéer till nyaprodukter för civilt bruk kommer fram.Endast ett fåtal av dessa produkterkommer dock till utförande ellerkommersiell användning. Utredaren skallkartlägga pågående utvecklingsarbeteinom materielindustrin och det systemsom finns för att fånga upp nyaanvändbara idéer som utvecklas i detordinarie arbetet. I utredningen skallockså beskrivas de hinder som gör attfå idéer kommersialiseras eller ledertill avknoppning. Utredaren skallredovisa resultatet av sitt arbetesenast den 15 februari 1996.Utskottets ställningstagandeDen svenska försvarsindustrins förmågaatt leverera högteknologiska produktertill det svenska försvaret harsjälvfallet ett stort försvars- ochsäkerhetspolitiskt värde. Härtillgäller - som näringsutskottet påpekattidigare - att det kvalificeradetekniska utvecklingsarbete som bedrivsinom denna industri även kommer andraindustribranscher till del. Samtidigthar den säkerhetspolitiska utvecklingenoch kostnadsutvecklingen bidragit tillatt behovet av och möjligheterna självständig och heltäckandeförsvarsindustriell förmåga avtagit.Mot denna bakgrund instämmernäringsutskottet i vad som sägs ipropositionen om att betydelsen avutlandssamarbete för svenskförsvarsindustri kommer att ökaframöver och att en utveckling mot ökatsamarbete med företrädesvis europeiskindustri är angelägen. Ett sådantsamarbete är en naturlig del i detövergripande europeiska samarbetet ochmöjliggör en mer kostnadseffektivmaterielanskaffning. Därvid kan ocksåsvenska företags satsningar påkunskapsutveckling ge god utväxling.Från strikt näringspolitisk synpunktoch utan att gå in på frågan om ändradlagstiftning menar utskottet att detkan vara av värde med en översyn aveventuella hinder som försvårar försvensk försvarsindustri att delta ifrämst europeisk men även övriginternationell samverkan. För densvenska materielindustrin är vidareexporten och möjligheter tillkompensationsaffärer av stor betydelse.Den krympande krigsorganisationenkombinerat med allt mer komplexamaterielsystem försvårar emellertidförutsättningarna att behålla deninhemska kompetensen på alla områden.En prioritering av teknologiområden medsärskilt behov av inhemsk kompetens tersig därför naturlig.Näringsutskottet har inget att erinramot den prioritering som görs ipropositionen. Som där sägs kan detdock finnas skäl att pröva omytterligare områden bör tillföras dennakategori av prioriterade områden.Härvid bör även övervägas vilkainhemska teknologiområden som kan varaav intresse för utländskasamarbetspartner. Något uttalande avriksdagen med anledning av frågan omprioriteringen av teknologiområden ärenligt näringsutskottets mening inteerforderligt. Utskottet avstyrkersålunda de aktuella motionsyrkandena imotionerna 1995/96:Fö1 (m),1995/96:Fö10 (m) och 1995/96:Fö11(kds). Inte heller bör motion1995/96:Fö8 (fp) i nu berörd delföranleda någon åtgärd från riksdagenssida.Vad sedan gäller frågan om omställningtill civil produktion villnäringsutskottet återigen framhålla atten sådan omställning inte böråstadkommas på administrativ väg. tidigare anfört åligger det iförsta hand de aktuella företagensjälva att ta initiativ tillerforderliga strukturåtgärder. Den nutillsatta utredningen om möjlighetertill civil produktion kommer att geunderlag för att kunna bedömaeventuella hinder för utveckling avcivila produkter inomförsvarsindustrin. I avvaktan påresultatet av denna utredning börriksdagen - enligt näringsutskottetsuppfattning - avslå motionerna1994/95:N276 (s) och 1995/96:Fö7 (s),den senare såvitt nu är i fråga.Stockholm den 16 november 1995På näringsutskottets vägnarChrister EirefeltI beslutet har deltagit: ChristerEirefelt (fp), (),(), (), (), BoBernhardsson (s), (),(), (), (), (), (), (),(), ()och ().Avvikande meningar1. , , och (alla m)anser att den del av yttrandet _ underrubriken ställningstagande _som börjar med har och slutar med sida bortha följande lydelse:Näringsutskottet har i och för siginget att erinra mot att de avregeringen prioriteradeteknologiområdena är försvarspolitisktvärdefulla områden. Dock menarutskottet - med instämmande i vad somanförs i motionerna 1995/96:Fö1 (m) och1995/96:Fö10 (m) - att den prioriteringsom görs i propositionen är alltförsnäv. För att i tillräcklig grad stödjaförsvaret och ytterst vårasäkerhetspolitiska mål krävs högremålsättningar beträffande den inhemskamaterielindustrin. harsvensk försvarsindustri haft envärldsunik bredd innefattandetillverkning av i stort sett allaförekommande militära system.Regeringens förslag innebär attteknologiområden som är väsentliga ursäkerhetspolitisk synvinkel och som ärinternationellt konkurrenskraftigaprioriteras bort. Områden som svaratför en övervägande del av svenskkrigsmaterielexport utpekas inte somprioriterade vad gäller stöd videxportaffärer. Den sammanlagda effektenav en rad prioriteringar som görs ipropositionen är att förutsättningarnaför dessa områden försvåras avsevärt.Det utländska intresset av svensktdeltagande i samverkansprojekt utgårinte minst från det kunskapsmässigainnehållet (den kritiska massan) isvensk försvarsindustri och från enlångsiktigt stabil politisk syn påförsvarsindustrins förutsättningar ilandet.