bet · GI01TU12 · 1995-03-07 00:00:00 — avstyrkte i sinskrivelse "på befintligt underlag" att beslut fattades omRödkobbsleden. framhöll vidare att "ett antalvidtagna och planerade åtgärder för att minska färjetrafikensmiljöeffekter måste genomföras oavsett beslut ifarledsfrågan". Åtgärderna angavs i en till skrivelsen fogadpromemoria. ansåg också att avgifter på sjöfartenför miljövårdsåtgärder och för insatser för en levande skärgårdborde införas, "exempelvis som en del av Sjöfartsverketsfarledsavgift". föreslog att regeringen skullebesluta om ett samlat åtgärdsprogram för en mer miljövänligsjötrafik genom . framhöll isammanhanget att effekterna av de nämnda åtgärderna bordeavvaktas före ett eventuellt beslut om ändradefarledssträckningar.Sjöfartsverket, som vill att Rödkobbsleden inrättas, ställdesig i sin skrivelse till regeringen mycket kritiskt tilllänsstyrelsens skrivelse. Kritiken avsåg bl.a. länsstyrelsenstankar på avgifter på sjöfarten för miljövårdsåtgärder m.m.Finansieringen av sjöfartens infrastruktur genomsjöfartsavgifterna skulle enligt verket påverkas negativt om iavgifterna skulle läggas in regionala eller lokala kostnader sominte enbart eller inte alls förorsakas av sjöfarten. Vidarebetonade verket att sjöfarten på är internationell ochatt åtgärder avseende fartyg som går på måste hainternationell förankring. Avslutningsvis framhölls attlänsstyrelsens och verkets olika uppfattningar i sakfrågan intesyntes ägnade att underlätta den fortsatta beredningen avärendet. Saken kunde emellertid inte anses brådska försjöfartens del, eftersom verket hade sysslat med den . "Säkerheten för fartygstrafiken i skärgården ärtillfredsställande. En satsning på skulleemellertid göra den ännu bättre. "Utskottet anslöt sig i det nämnda betänkandet till dendåvarande regeringens uppfattning om vikten av en helhetssyn påfarleds- och trafiksystemet i . I avvaktan påresultatet av regeringens fortsatta beredning i frågan sade sigutskottet inte vara berett att förorda någon åtgärdmed anledning av ett antal i betänkandet behandlademotionsförslag. Dessa förslag, som i huvudsak hade sammainnebörd som de nu aktuella, avstyrktes följaktligen.3.4 MotionsförslagI motion T610 (m) framhålls att Rödkobbsleden inte börförverkligas. Om färjornas storlek inte medger fortsatt trafikgenom vissa trånga farleder i skärgården, är det rederiernasangelägenhet -- betonar motionären -- att anpassa fartygen. Båderederier och måste inse att det inte ärskärgården som skall anpassas till jättefärjorna. Staten böringripa för att hindra fortsatt förstöring av naturen iStockholms skärgård.I motion T611 (mp) framhålls att de nya färjorna somtrafikerar bl.a. snarare är flytande hotell ochaffärscentra än riktiga båtar. De utgör ett hot mot såvälmänniskor som djur och natur. På grund av färjornas karaktär avnöjes-, utminuterings- och utskänkningslokaler är nykterhetenombord inte alltid den bästa. skulle därför få ensvår uppgift vid en eventuell olycka. För att minska dessarisker bör en extra sjöräddningsavgift tas ut på de skepp somsäljer skattefri sprit. Härigenom skulle dessa "superskepps"inriktning kunna ändras. Vidare framhåller motionärerna attfärjorna inte bör trafikera innerskärgården utan lägga till vidkusthamnar för att minska miljöstörningarna. Bättre kollektivaoch miljövänliga transporterkan vid behov byggas ut i stället.I motion T613 (mp) framhålls att de stora båtarna måste bortfrån . Vidare begärs en utredning omframtiden för godstrafiken på och andra Östersjöstaterinnan i någon form färdigprojekteras och byggs.3.5 Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning om vikten av en helhetssynpå farleds- och trafiksystemet i ochförutsätter att beredningen i frågan fullföljs. I avvaktan härpå-- och då utskottet inte kan ställa sig bakom tanken i motionT611 (mp) på en sjöräddningsavgift -- avstyrks samtliga demotionsyrkanden som är i fråga.4 Fritidsbåtsregister4.1 BakgrundRiksdagen antog en lag om fritidsbåtsregister, somträdde i kraft (prop. 1986/87:121, bet.KrU22, rskr. Lagen innebar en registreringsplikt för båtarmed en längd eller med viss minsta motorstyrka.Ändamålet med registret var enligt lagens 2 § att ge underlagför kontroll av ordning och säkerhet till sjöss och planering avtrafiken med fritidsbåtar. Registret fick också användas somunderlag för planering avseende turism, friluftsliv ochnaturvård samt för utredningar rörande skatter, tullar ochindrivning. Registeravgiften, som skulle täcka kostnaden för attföra registret, var per år.I december 1992 upphävde lagen omfritidsbåtsregister (prop. 1992/93:102, bet. TU10, rskr. Idet nämnda betänkandet framhöll utskottet att det inte såg någotoavvisligt behov att ordna en registrering av fritidsbåtar ioffentlig regi och tvångsvis. I sammanhanget erinrades om attbåtorganisationerna hade framhållit att en sådan registreringkunde åstadkommas på frivillig väg. Det var också tänkbart --framhölls det i betänkandet -- att något organ med anknytningtill försäkringsbranschen kunde svara för ett register.4.2 MotionsförslagI motionerna T606 (mp), T614 (s), T616 (s), T621 (s), T627(s), T631 (s) och T636 (s) begärs ett återinförande avfritidsbåtsregistret.Till stöd för yrkandena anförs i s-motionerna ett registersbetydelse för sjöräddningsinsatser samt för brottsutredning ochbrottsbekämpning. Förutom dessa skäl åberopas i mp-motionen attfritidsbåtsägarna genom avgiftsbelagd registrering kan bidratill de kostnader som fritidsbåtstrafikens miljöstörningarskapar. I motionerna T616 (s), T621 (s) och T631 (s) framhållsatt avgiften förutom registreringskostnaden bör täcka kostnadenför verksamhet i fråga om fritidsbåtstrafiken ochför den service som fritidsbåtsägarna åtnjuter. I motion T621(s) betonas också att ägaren av en registreringspliktig båt börvara skyldig att ha en ansvarsförsäkring.4.3 Utskottets ställningstagandeSom utskottet framhöll i sitt fjolårsbetänkande om sjöfarten,1993/94:TU14, har tagit initiativtill att driva ett frivilligt fritidsbåtsregister. Verksamheteninleddes i början av , och registret omfattar nu --enligt vad utskottet erfarit -- ca 160 000 båtar. I detstatliga registret fanns ca 287 000 båtar införda, när lagen omfritidsbåtsregister upphävdes. registerfinansieras av försäkringsbolagen, som i vissa fall harregistrering som försäkringsvillkor. Registreringen ärkostnadsfri för båtägare med försäkring, för andra kostar den 30kr . Registret är inte offentligt, men ochsjöpolisen har dygnet runt tillträde till det, något som visatsig ha betydelse för insatser vid sjöolyckor och efterspaning avstulna båtar.Utskottet har noterat att skatteutskottet har att beredamotionsyrkanden om en skatt på fritidsbåtar och att lagutskottethar att bereda en motion om obligatorisk ansvarsförsäkring förbl.a. ägare av fritidsbåtar. Sistnämnda fråga behandlas ju förövrigt också i den ovan nämnda motionen T621 (s).Skatteutskottet avser att behandla skattefrågan , medan lagutskottet beräknas vänta med sittställningstagande i försäkringsfrågan till hösten.Trafikutskottet anser -- från de synpunkter det har attföreträda -- att ett fritidsbåtsregister innebär stora fördelarfrämst från sjösäkerhets- och ordningssynpunkt. Dessa fördelarkan tillvaratas inom ramen för ett frivilligt register -- underförutsättning att ett sådant register når samma anslutning somett statligt, enligt lagregler därom. synesalltför många av de båtar som var införda i det statligaregistret stå utanför det privata. Utskottet kan vidarekonstatera att fritidsbåtstrafiken är förenad med kostnader,främst för sjöräddning, till vars bestridande årligenanvisar medel.Mot den angivna bakgrunden anser utskottet att regeringenbör överväga om de fördelar som ett fritidsbåtsregister innebärfrån sjösäkerhets- och ordningssynpunkt motiverar att detstatliga fritidsbåtsregistret återinförs. I det sammanhanget börregeringen även överväga hur samhällets kostnader förfritidsbåtstrafiken skall betalas. Självfallet bör regeringenvid sina överväganden beakta beslut med anledningav motionsyrkandena om en båtskatt och om en obligatoriskansvarsförsäkring för bl.a. ägare av fritidsbåtar. Resultatet avregeringens överväganden bör redovisas för . nu anfört -- och som innebär att syftet med samtligade motionsyrkanden som är i fråga torde få anses tillgodosett-- bör som sin mening ge regeringen till känna.5 Inriktningen av verksamhet m.m.Sjöfartsverkets främsta uppgift är att svara för huvuddelen avsjöfartens infrastruktur i form av sjövägar och säkerheten idessa samt att se till att sjöfart kan bedrivas under säkra ocheffektiva former. Verksamheten skall inriktas påhandelssjöfarten, men även marinens, fritidsbåtstrafikens ochfiskets intressen skall beaktas. är ettaffärsdrivande verk, vars verksamhet huvudsakligen finansierasgenom avgifter på handelssjöfarten. Vissa kostnader för bl.a.fritidsbåtstrafiken finansieras dock över statsbudgeten.Sjöfartsverket styrs genom att verksamhetsmål och ekonomiskamål samt inriktning av verksamheten och investeringarna m.m.fastställs av på grundval av rullande treårsplaner.Verksamhetsmålen avser farleder och utmärkning, lotsning,sjöräddning, isbrytning, sjömätning, sjökortsproduktion,nautiska publikationer, sjöfartsinspektion samt konsultexportoch teknisk service.I propositionen föreslås att riksdagen1. godkänner vad regeringen förordar om Sjöfartsverketsverksamhetsmål samt om den huvudsakliga inriktningen av dessverksamhet och investeringar för perioden --1997,2. godkänner vad regeringen förordar om de ekonomiska målenför verksamhet,3. bemyndigar regeringen att fastställa Sjöfartsverketsutdelning till staten i enlighet med vad som förordas ipropositionen,4. godkänner förslaget om att överlämna fastigheten som gåva i enlighet med vad som förordas ipropositionen,5. godkänner förslaget till fördelning av kostnaderna förskredförebyggande åtgärder till följd av skredet i ienlighet med vad som förordas i propositionen.Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte finnsanledning att föreslå ändringar av Sjöfartsverketsverksamhetsmål eller verksamhetens huvudsakliga inriktning.Sjösäkerhetsfrågornas utomordentligt stora betydelse iSjöfartsverkets verksamhet har redan betonats av utskottet.Detsamma gäller sjöfartens miljöfrågor.I likhet med regeringen har utskottet inte heller någonerinran mot redovisade investeringsplan för dennärmaste treårsperioden. Planen omfattar ca 158 miljoner kronoroch avser återanskaffningar av bl.a. lotsbåtar. Investeringarnakan göras utan upplåning.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag omverksamhetsmål samt verksamhets- och investeringsinriktning.Vidare tillstyrker utskottet och regeringensförslag i fråga om ekonomiska mål för verket åren1995--1997. De innebär att soliditeten skall vara , attresultatet skall vara avkastning på eget kapital efterskattemotsvarighet, att utdelningen till staten skall vara3 % av eget kapital efter skattemotsvarighet och att ingaprisjusteringar av sjöfartsavgifterna sker . Föråren 1996 och 1997 skall eventuella prishöjningar understiga denallmänna inflationen. Vid prissättningen skall regionala hänsyntas.Utskottet tillstyrker också att godkännerregeringens förslag att som gåva till får överlämnafastigheten 1:2 i , Norrtäljekommun.Vad som anförs i propositionen om fördelning av kostnadernamellan berörda parter, däribland , förskredförebyggande åtgärder till följd av skredet i Agnesbergår föranleder ingen erinran från utskottets sida.Regeringens förslag härom tillstyrks följaktligen.6 Vissa anslagsfrågor6.1 Anslaget B 1. Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m.Från anslaget finansieras tjänster inom Sjöfartsverketsverksamhetsområde som inte skall finansieras viahandelssjöfarten. Regeringen föreslår en medelsanvisning på68,för nästa budgetår, varav 45,7 miljonerkronor avser perioden --. Regeringenframhåller att dess förslag innebär en minskning, med hänsyntill det finansiella läget, av anslaget med 15 miljoner kronorjämfört med anslaget för innevarande budgetår, dvs. med 22,5miljoner kronor för det förlängda /96. En del avmedlen under anslaget har enligt regeringen ingen direktkoppling till fritidsbåtsverksamheten utan kan snarare härledastill handelssjöfarten. Därför bör också dessa kostnader betalasgenom de allmänna sjöfartsavgifterna. Därigenom innebäranslagsminskningen inte någon direkt förändring av den servicesom utförs. Förändringen av kostnadsansvaret påkallar enligtregeringens bedömning ingen justering av Sjöfartsverketsekonomiska mål.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.6.2 Anslaget B 2. Transportstöd för anslaget ges statsbidrag till linjesjöfarten till ochfrån . Transportstödet omfattar såväl person- somgodsbefordran och är inbyggt i den taxa som tillämpas.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning. Det innebär att anvisasför nästa budgetår, varav avser periodenjuli --juni 1996.Enligt lagen (1970:871) om linjesjöfart på fordrassärskilt tillstånd (koncession) för sådan sjöfart. Koncessioninnehas av , som bedrivertrafik på en nordlig linje --och en sydlig linjeOskarshamn--. Koncessionsvillkoren regleras i ett avtal,som gäller t.o.m. , mellan staten ochbolaget.I sitt av godkända betänkande 1992/93:TU18 (rskr.244) underströk utskottet vikten av att färjetrafiken på Gotlandfår en långsiktig lösning och att en sådan förbereds i god tidinnan nuvarande koncession upphör. En sådan lösning borde intebara beakta självklara trafikpolitiska mål -- såsomtillfredsställande trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad och regional balans -- utan också tahänsyn till önskvärdhetheten av att främja turism och övrigtnäringsliv på . Utskottet framhöll att en parlamentariskutredning borde tillsättas för att belysa dessa frågor och lämnaförslag till långsiktiga lösningar. En sådan utredning skullekomma att behandla sådana frågor om taxor, trafikuppläggning ochkonkurrens i trafiken som utskottet hade redovisat i det nämndabetänkandet.Regeringen tillsatte den begärda utredningen (dir. 1993:69). gavs utredningen utökad tid attredovisa sitt arbete till den 15 april 1995.I motion T607 (mp), med , framhålls att det under högsäsong ärpraktiskt taget omöjligt för bofasta gotlänningar att med kortvarsel kunna resa med Gotlandsfärjorna. Det finns därför mycketgoda skäl till att reservera ett antal passagerar- ochbilplatser på färjorna för bofasta gotlänningar.I motion T618 (s) framhålls att färjetrafiksommartid mellan och bör göras möjlig närnuvarande avtal mellan staten och upphöratt gälla.Med tanke på den betydelse som besök av turister frånfastlandet har för näringsliv ställer sig utskottettveksamt till att förorda en ordning som av dessa skulle kunnauppfattas som diskriminerande. Utskottet avstyrker därför motionT607 (mp).Vad gäller kravet på sommartrafik mellan och utskottet erinra om att nuvarande avtal om Gotlandstrafikeninte i och för sig innebär något hinder för en sådan trafik. Iavvaktan på resultatet av utredningen anser utskottet att motionT618 (s) bör lämnas utan någon åtgärd. Den avstyrksföljaktligen.6.3 Anslaget B 3. Handelsflottans kultur- och fritidsrådHandelsflottans kultur- och fritidsråd (HKF) har till uppgiftatt planlägga, samordna och genomföra kultur- ochfritidsaktiviteter för sjöfolk. Verksamheten finansieras genomen avräkning på fyravgifterna samt av egna avgifter.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om enmedelsanvisning på för nästa budgetår.Regeringen föreslår också att HKF:s verksamhet inordnas iSjöfartsverket senast fr.o.m. . Till stöd förförslaget åberopar regeringen administrativa fördelar. Dessutomär det rimligt -- framhåller regeringen -- att ,som finansierar verksamheten med sina avgifter, också harmöjlighet att delta i budgetdialogen.Utskottet vill framhålla att HKF:s verksamhet skall ses motbakgrund av åtaganden enligt en inom () antagen konvention. Rådet har sådanauppgifter som lämnar utrymme för frivilliga, ideellt prägladeinsatser. Utskottet finner det angeläget att den inriktningenbevaras och anser att så bäst kan ske om rådets självständighetbibehålls. Utskottet anser därför att regeringen bör pröva omden besparing som ett inordnande i skulle kunnainnebära även kan uppnås, om HKF:s självständighet fortsätter.Skulle så visa sig vara fallet bör något inordnande inte ske.Skulle det däremot visa sig att fortsatt självständighet medföratt en möjlig besparing uteblir, bör regeringens förslaggenomföras. Vad utskottet nu anfört bör som sin meningge regeringen till känna.6.4 Anslaget B 4. Ersättning till viss kanaltrafik m.m.Från anslaget ges bidrag till för drift avTrollhätte och samt ersättning till Vänernsseglationsstyrelse, som har till uppgift att svara förutmärkning av farleder, lotsning m.m. på Vänern.Regeringen föreslår en medelsanvisning på ca 94 miljonerkronor för nästa budgetår, varav avserperioden --. Av det totala beloppet fördelarsig på kanaldrift och 11,3miljoner kronor på seglationsstyrelsens verksamhet.Regeringen framhåller också att enligt avtal mellanTrollhätte kanalverk och om övertagande av visstarkivmaterial skall erhålla per budgetåri ersättning för arkivkostnader. Beloppet bör utbetalas via enanslagsöverföring från huvudtiteltill anslag. Anslaget till kanaltrafiken börsåledes minskas med för det förlängda budgetåret1995/96.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och till disponering av anslaget.I motion T626 (c, m, fp v) framhålls Vänersjöfartens betydelseför regionens transportförsörjning, miljö och trafiksäkerhet.Regionen behöver dock enligt motionärerna stöd till forskningoch utveckling för att anpassa transportsystem, terminaler ochfarleder för nya godsströmmar och enhetslaster. Saken brådskarför att nuvarande konjunkturuppgång och ökad exportpotentialskall kunna utnyttjas. Därför är det viktigt att en utredning omeffektivisering av Vänersjöfarten kommer till stånd.Riksdagen ställde sig bakom uttalanden i1993 års budgetproposition om vikten av samordnade insatser frånstat, länsstyrelser, kommuner och näringsliv för att stärkaVänersjöfarten (prop. 1992/93:100 bil. 7, bet. TU18, rskr. 244).I propositionen betonades också att staten har ett fortsattövergripande ansvar för infrastrukturhållningen i Trollhättekanal, att denna utgör en viktig del av infrastrukturen iregionen samt att transporterna på kanalen och i bör gesmöjligheter att utvecklas vidare. Detta sades vara angelägetockså från miljösynpunkt.Utskottet har noterat den samverkan mellan hamnarna iregionen som inleddes genom ett för ändamålet skapataktiebolag. Som motionärerna själva framhåller vinner man genomdet nya bolaget ökade möjligheter att utveckla nyatransportupplägg, en slagkraftigare marknadsföring samt enkoncentrerad och förenklad administrativ hantering. Bolagetstillkomst föregicks av ett flertal utredningar, bl.a. i statligregi. Utskottet är för sin del inte berett att nu förorda enytterligare statlig utredning om Vänersjöfarten ochavstyrker därför motionsyrkandet.I motion T628 (mp) framhålls att frågan om att bygga enkanalmellan och inte har utretts ochatt därför en ny undersökning är befogad. Miljöaspekten är i dagmera aktuell, och gångtiden från skulle förkortasmed , betonar motionären.Den utredning som motionären syftar på är betänkandet SOU1967:32 och förbindelse med , somavgavs av kanaltrafikutredning. Utredningen beräknadekostnaden för att bygga en kanal mellan och Vänerntill kostnadsnivå. I sinsammanfattning framhöll utredningen: "Projektet kan intebetecknas som samhällsekonomiskt lönsamt. Helt uteslutet synesvara att uppnå företagsekonomisk räntabilitet." Med tanke på detfinansiella läget avstyrker utskottet motionen.6.5 Anslaget B 6. Åtgärder mot vattenförorening från fartygFrån anslaget utbetalas, efter beslut av regeringen, denettoutgifter som kan uppkomma till följd av de föreläggandeneller förbud som får föreskriva med stöd av lagen(1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om enmedelsanvisning på för nästa budgetår.7 organisationI motion T625 (c) framhålls att sjöfarten i de södra delarnaav fått en ökande betydelse. Mot bakgrundav den utvecklingen finns det enligt motionären ett behov av attpåskynda översyn och utveckling av sjöräddningstjänst ochinformationsinhämtning i området. Inte minst viktigt är att seöver samverkans- och samordningsfrågorna länderna emellan.Vidare framhåller motionären att det finns en strävan attöka samordningen och samutnyttjandet av såväl civila sommilitära resurser inom räddningstjänsten. Motionären betonarockså vikten av att man ser över lokaliseringen av de s.k.RITS-styrkorna (räddningsinsatser till sjöss) och av att minsten sådan styrka etableras i . Nuvarande organisation avkustradioverksamheten, där såväl Karlskrona kustradio somTingstäde kustradio utgör väsentliga och ovärderliga delar avbevakningen och sambandet i , bör bibehållas inuvarande omfattning. Framförda tankar på att centralisera allsvensk sjöräddningsledning till måste bestämttillbakavisas, inte minst mot bakgrund av den starkt ökandetrafiken i södra motion T633 (s) föreslås (yrkande 1) att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attden svenska modellen för den operativasjöräddningsorganisationen innefattande tvåsjöräddningscentraler (MRCC) och två sjöräddningsundercentraler(MRSC) bör bibehållas. Vidare framhålls i motionen (yrkande 2)att sjöräddningscentralen i bör inrättas för attfungera som regional sjöräddningscentral, medan de baltiskastaterna bygger upp egna sjöräddningsorganisationer.Utskottet vill med anledning av dessa båda motioner till enbörjan framhålla att sjöräddningstjänst är en uppgift som enligträddningstjänstlagen (1986:1102) åvilar . Vidareerinrar utskottet om att statsmakternas styrning avSjöfartsverkets verksamhet, däri inbegripetsjöräddningsverksamheten, avser mål och inriktning. Utskottetvill understryka att det inte är, och inte bör vara, en uppgiftför att ta ställning till t.ex. sådanalokaliseringsfrågor som aktualiseras i motionerna. Inom den ramsom målangivelser innebär har att setill att färdriktningen följs och målet uppnås. Självfalletsamarbetar verket därvid med övriga i sjöräddningstjänstenengagerade myndigheter liksom med våra grannländerssjöräddningsmyndigheter. Samarbetet med regleras i ettavtal mellan våra båda länder. I sammanhanget förtjänar nämnasatt sjöräddningsinsatserna vid förlisning leddes frånfinsk sida på grund av föreskrifter i detta avtal. Katastrofeninträffade på finskt ansvarsområde, varför endast finsk ledningav räddningsinsatserna kunde komma i fråga. Förhandlingar omsjöräddningsavtal pågår med och har inletts med Polen.Regeringen verkar för att få till stånd ytterligare sådanaavtal.Utskottet vill också erinra om att den s.k.Sjöverksamhetskommittén (Fö 1993:08) har att pröva möjlighetenatt effektivisera den samlade statliga maritima verksamheten. Enstrategi för denna verksamhet bör enligt direktiven i förstahand omfatta marinens, , ochsjöpolisens verksamhet. Därvid bör uppgiftsfördelning,organisation och lagstiftning för området ses över.Utredningsarbetet bör avslutas vid utgången av innevarande år.Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatetav arbete avstyrker utskottet de bådamotioner som är i fråga.8 Statsisbrytarnas lokaliseringI motionerna T603 (m) och T624 (c) framhålls att vissastatsisbrytare bör stationeras i Härnösand.I motion T609 (m) framhålls att de i stationeradestatsisbrytarna bör stationeras i Luleå.Utskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrktmotionsyrkanden om att isbrytarflottan bör lokaliseras tillHärnösand eller andra norrländska hamnar. Utskottet har inteändrat uppfattning och vill ånyo erinra om att statsmakternasstyrning av verksamhet avser mål och inriktning.Det av fastställda målet för isbrytningen är attvintersjöfart skall kunna bedrivas på alla svenska hamnar avbetydelse. Utskottet förutsätter att stationeringen avisbrytarflottan är den för verksamheten ändamålsenligaste.Sjöverksamhetskommittén har som nämnts att pröva möjligheten atteffektivisera den samlade statliga maritima verksamheten.