bet · GI01UU16 · 1995-04-06 00:00:00 — I motionen nämns olika faktorer somgör väl lämpat att vara en mötesplats för samarbete. Hurdenna roll kan förstärkas bör dock utredas närmare, ansermotionärerna.Utskottets övervägandenSom påpekas i bl.a. motion U32 (c) har EU:s bådasamarbetsprogram med , PHARE och TACIS,haft tyngdpunkten förlagd till de delar av Central- ochÖsteuropa, inklusive , som inte i första hand omfattasav bilaterala insatser inom ramen för det svenskasamarbetsprogrammet. har emellertid självkonstaterat att och medlemskap i gör detnaturligt att ägna ökad uppmärksamhet åt utvecklingen iÖstersjöregionen. gjorde EU, enligt sin metod attförflytta tyngdpunkten i det ryska programmet mellan olikaregioner, särskilda avsättningar för sydvästra och förKaliningradområdet. förbereds, enligt vadutskottet inhämtat, ett särskilt program för nordvästraRyssland, inklusive , Archangelsk och Karelen.Programmet kommer att presenteras under de närmaste månaderna.Utskottet noterar att det likväl knappast är realistiskt atträkna med en kraftig förskjutning av PHARE- ochTACIS-programmens prioriteringar, men avsikt är -- somockså framgår av propositionen -- att verka för förstärktaEU-insatser i de baltiska staterna och nordvästra gäller regionalt Östersjösamarbete, det s.k. crossborder-samarbetet, noterar utskottet att i dediskussioner som förts betonat vikten av att även behoven iregioner som och Novgorod belyses. Utskottet utgår frånatt de viktiga erfarenheter som görs inom EU vadgäller samarbetet inom kommer att utgöra en godgrund för det fortsatta samarbetet i regionen.I sammanhanget får utskottet erinra om att regeringen iskrivelse 1994/95:167 förelagt den föreslagna svenskastrategin på miljöområdet inför 1996.Den svenska strategin lägger vikten vid fyra områden: kampen motförsurningen och växthuseffekten, kemikaliekontrollen,avfallshanteringen och den biologiska mångfalden, såväl påjordbrukets område som inom naturvården. I skrivelsen framhållsatt EU:s stöd till till stor del bör gåtill miljöinsatser och kärnsäkerhetsfrämjande åtgärder.Utskottet konstaterar att den s.k. Östersjövisionenhuvudsakligen bedrivs som ett övergripande politiskt samarbetemellan fackdepartement. Det är således inte omedelbartprojektinriktat. I den mån samrådet genererar projektförslagkanaliseras dessa på sedvanligt sätt genom mottagarländernaskontinuerliga dialog med samarbetsmyndigheterna. Ettframgångsrikt projekt av detta slag, vilket rör ett avÖstersjövisionens delområden, är det som avser fysisk planeringoch fastighetsregistrering i samarbete med BITS ochLantmäteriverket.Utskottet konstaterar att det förblir önskvärt att hålla isärdet normala samråd som äger rum mellan fackdepartement igrannländer och det statligt finansierade samarbete som äger ruminom ramen för littera G. Sverigessamarbete med . En självständig ochoberoende prövning av konkreta projektförslag utgör enligtutskottets uppfattning en av förutsättningarna för enkostnadseffektiv verksamhet.Någon vidare åtgärd med anledning av motionerna U31(kds) yrkande 11 samt U32 (c) yrkandena 10--14 anser utskottetinte påkallad, varför nämnda yrkanden betraktas som besvarade.Utskottet delar den positiva syn på det nordiska samarbetetsförutsättningar som framkommer i motion U32 (c). Som anförs imotionen finns åtskilliga på nordisk bas etableradeinstitutioner, bl.a. och NordiskaGenbanken, som kan vara effektiva instrument i det regionalasamarbetet i närområdet. Konkreta projektförslag som kanengagera dylika institutioner och vilka föreslås blifinansierade inom ramen för littera G bör dock inte bedömas avriksdagen utan av den ansvariga biståndsmyndigheten. Utskottetvill erinra om att ett särskilt närområdesprogram harutarbetats under det Nordiska ministerrådets egid. Programmet ären fortsättning på det tidigare s.k. Baltikumprogrammet ochinnebär bl.a. en generell utökning av närområdesaktiviteternatill nordvästra . Som framgår av propositionen har13 av bidrag till programmet finansieratsvia anslag för östsamarbetet.Vad avser det nordiska miljösamarbetet, som också lyfts fram imotion U32 (c), noterar utskottet att detta är föremål för fleraolika studier och utredningar. Som också noterats tidigare ibetänkandet finns exempelvis beredskap för ett fortsatt svensktdeltagande i finansieringen av NEFCO. Det hittillsvarandebaltiska investeringsprogrammet, BIP, skall utvärderasinnevarande år. För det fall de nordiska länderna kommer överensom att lägga upp ett nytt investeringsprogram för finnssvensk beredskap för deltagande även i detta fall. Beträffandeandra förslag till nordiska särarrangemang på främstmiljöområdet är det angeläget att behov och instrument,exempelvis gåvor och garantiramar, noga övervägs innan beslutfattas. Den statsfinansiella situationen gör det enligtutskottets uppfattning nödvändigt att dylika projekt och programi första hand finansieras genom en eventuell omallokering inomramen för anslagsposten för miljöinsatser.Med det anförda betraktar utskottet motion U32 (c) yrkande 17som besvarat.Utskottet delar i huvudsak den uppfattning avseendeBarentssamarbetets inriktning som kommer till uttryck i deaktuella motionerna. Det ligger -- som t.ex. påpekas i motionU811 (v) -- i alla de berörda ländernas intresse att ettallsidigt näringsliv utvecklas i regionen och att desshandelsutbyte karaktäriseras av ömsesidighet. Ett nära samarbeteinom EU och med och kan bidra till attförbättra näringslivsutvecklingen i regionen. Enligt utskottetutgör den tidigare omnämnda riskkapitalfond som , Finlandoch tillsammans med håller på att upprätta ettviktigt initiativ i sammanhanget. Det är självfallet ocksåviktigt att regionens rika naturtillgångar inte exploateras påett kortsynt sätt som kan skada den känsliga arktiska miljön.Som också framgår av propositionen har påsenare år fått en fastare struktur och klarare målsättningar.Vid en konferens i antogs en deklarationsom bl.a. framhåller vikten av att arbeta för en hållbarutveckling i regionen. Undertecknare var de fem nordiskaländerna och samt , vilka därmedkonstituerade sig som det euroarktiska . Samtidigtoch på samma plats konstituerade sig huvudmännen för regionenslän såsom regionråd. I regionrådet ingår även företrädare förregionens urbefolkningar.Som även framgår närmare av propositionen harBarentssamarbetet tillkommit i förväntan om att det skall bidratill stabilitet och framåtskridande både inom regionen och iEuropa som helhet och knyta det nordliga närmare sammanmed den övriga kontinenten. Samarbetet bör enligt utskottet ävenuppfattas som ett stöd för reformprocessen i . Strävanär att genom en utveckling av de olika samarbetsområdena främjademokratisering, ekonomiska reformer och framväxt av lokalainstitutioner i regionens ryska del.Kirkenesdeklarationen understryker nödvändigheten av attskydda regionens känsliga miljö och att allt samarbete bedrivsunder hänsynstagande till en sund miljö och hållbarutveckling. Att lösa regionens miljöproblem är en centraluppgift i samarbetet, särskilt eftersom kostnaderna härför tordekräva en bredare internationell medverkan. medverkaräven aktivt i de arktiska staternas strategi för skydd av denarktiska miljön, den s.k. Rovaniemiprocessen. Vad gäller bl.a.strålskyddsfrämjande insatser noterar utskottet att de nordiskastaterna, på svenskt initiativ, har vänt sig till detinternationella atomenergiorganet, , med begäran om att IAEAskall initiera ett ökat internationellt samarbete i fråga omradioaktivt avfall, särskilt i Barentsregionen.Utskottet noterar att jordbruksutskottet, i sitt yttrande(1994/95:JoU4y) i anslutning till motion Jo615 (s), understrukitdet angelägna i att de miljöfrågor som aktualiseras avmotionärerna noga övervägs av regeringen.De nordiska regeringarna är, enligt vad utskottet erfarit,eniga om behovet av att också av konjunkturskäl för närvarandeprioritera infrastrukturinvesteringar. Flera utredningar pågårför närvarande av möjligheten att påskynda sådana investeringarsom kan vara av gemensamt nordiskt intresse. Vid Barentsrådetsandra möte, som ägde rum i den 14--,framhölls från svensk sida bl.a. vikten av att i dettasammanhang även prioritera genomförandet av en transportanalysför regionen. Eftersom investeringar i infrastruktur som regelär mycket kostnadskrävande förblir emellertid äveninternationella åtaganden -- främst via , samtEU -- väsentliga. Utskottet noterar att som medlem i EUverkar för att innehållet i EU:s TACIS-program även skall kommaBarentsregionen till godo.Som framgår av propositionen har regionrådet förBarentssamarbetet beslutat att anta ett Barentsprogram till enkostnad av för tidsperioden1994--1999. Programmet omfattar 74 projekt och är utarbetat av10 arbetsgrupper med representanter för berörda stater.Finansieringen av aktuella projekt sker olika i de nordiskaländerna. I finansieras projekten via medel anvisadeunder littera G. Samarbete med Central- och Östeuropa.Projektmedel får därför sökas enligt de riktlinjer församarbetet som beslutas av riksdag och regering. Som noteras ipropositionen har i föreslagit attdenna får disponera vissa anvisade medel för mindre projekt ochförstudier.Utskottet finner, i likhet med regeringen och samtliga häraktuella motioner, angeläget. Utskottet utgårfrån att regeringen deltar aktivt i samarbetets olika former ochäven beaktar följderna för samarbetet av och FinlandsEU-medlemskap. Utskottet gör bedömningen att genomEU-medlemskapet får ökade möjligheter att påverka inriktningenav insatserna i nordvästra . Utskottet noterar attansökningar om projektmedel enligt regeringens bedömning kommeratt underlättas genom inrättandet av den nyabiståndsmyndigheten.Vad avser samiskt samarbete i har utskotteterfarit att ett steg i riktning mot ökat sådant samarbete bl.a.tagits genom BITS-finansierade projekt som bedrivs av AmuGruppen rör utbildningsinsatser i samehantverk för ryska samersamt inrättandet av ett hantverksutbildningscentrum i densamiska centralorten på . Syftet är att väckatill liv de samiska traditioner och kunskaper som undersovjetepoken gått förlorade i . Insatserna förväntasäven bidra till ekonomisk och kulturell utveckling i etteftersatt område och leda till kontakter för kommande samarbetemellan samebefolkningarna i och . Utskottet villäven erinra om det arbete som bedrivs inom ramen för bl.a.Nordiska Samiskinstitutets (NSI) verksamhet. NSI finansierasöver Nordiska ministerrådets budget (1993).Ett av NSI:s aktuella forsknings- och utvecklingsprojekt rörsamernas situation i Barentsregionen.Utskottet fäster, liksom motionärerna bakom motion U811 (v),största vikt vid att jämställdhetsfrågorna beaktas i deinternationella samarbetsorganen. Som tidigare framgått i dettabetänkande avser östsamarbetet bl.a. att stödja insatser som kanförbättra de central- och östeuropeiska kvinnornas möjligheteratt själva formulera sina krav på samhällsutvecklingen. Ävensamarbetet som helhet bör genomsyras av en medvetenhet om attkvinnors och mäns ekonomiska och sociala roller är föränderliga.Sammansättningen av arbetsgrupper m.m. under regionrådet är dockuteslutande rådets ansvar. Utskottet utgår från att regeringenverkar för att villkoren för kvinnor och män i Barentsregionenuppmärksammas generellt inom ramen för samarbetet i regionen.Med det anförda får motionerna U31 (kds) yrkande 12, U32 (c)yrkandena 18--19, U811 (v) yrkandena 1--5 och 7--8 samt Jo615(s) anses besvarade.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck ibl.a. motion U703 (s), nämligen att ett fristående nationelltorgan behövs för främjande av kontakter med länderna runtÖstersjön. spelar just denna roll. Sommotionärerna påpekar har institutet bl.a. tagit initiativ rad betydande projekt, seminarier, konferenser, och diverseinformationsaktiviteter. Institutets verksamhet beskrivsutförligare i propositionen (liksom i motionen).Östersjöinstitutets målsättning att fungera som ettnationellt, fristående, självständigt forum och samarbetsorganför olika Östersjöprojekt ligger enligt utskottets uppfattningväl i linje med den svenska målsättningen när det gällerÖstersjöområdets vidare utveckling. Genom bl.a. institutetsverksamhet finns enligt utskottets bedömning godaförutsätttningar att väl utnyttja den regionala potential som nuväxer fram i Östersjöområdet.Det regionala samarbetets betydelse ur näringslivssynpunktberörs i näringsutskottets yttrande (1994/95:NU5y).Näringsutskottet anför bl.a. följande:Enligt uppgift har företrädare för regeringen under våren 1995haft kontakter med representanter för näringslivet för att bl.a.kartlägga de problem som företagen möter vid etableringar i debaltiska staterna och i västra . Vad som framkommit idessa sammanhang avses komma att beaktas vid den närmareutformningen av insatserna för de aktuella länderna för attdärigenom bl.a. underlätta etableringen av svenska företag där.Vad som sägs i propositionen om vikten av regionalt samarbeteligger väl i linje med de synpunkter som framförs i de berördamotionerna. Enligt näringsutskottets uppfattning får detankomma på regeringen och ansvariga myndigheter att närmareavgöra hur det regionala samarbetet kan främjas. Det är härvidviktigt att beakta näringslivets intressen. Utskottet vill ocksåerinra om de möjligheter som finns inom ramen för EU:s regionalaverksamhet.Med hänvisning till det anförda anser näringsutskottet att deaktuella motionerna tillgodosetts.Utrikesutskottet får för sin del framhålla att det självfalletligger i svenskt intresse att främja och stödja, politiskt ochpå andra sätt, olika samarbetsformer i regionen. Utskottetkonstaterar att som ordförande (fr.o.m. ) iÖstersjörådet kan bidra till detta genom bl.a. ett nära samrådoch samarbete med andra stater och institutioner som ärengagerade i utveckling. Utskottet förutsätteratt ordförandeskapets möjligheter tas till vara och att bl.a.Östersjöinstitutets, liksom andra, mer lokalt och regionaltförankrade organs, verksamhet och potential för det vidaresamarbetet utnyttjas i detta sammanhang.Vad gäller just framgår det avpropositionen att de överväganden som görs inominstitutet angående de framtida verksamhets- ochfinansieringsformerna kommer att ligga till grund för kommandeställningstaganden om fortsatt stöd till institutet.Därmed betraktar utskottet motionerna U28 (s), U703 (s), N233(s) samt N242 (s) som besvarade.3. AnslagsfrågorPropositionen(s. 94--108)För samarbetsprogrammet med förelårregeringen att sammanlagt totalt anvisas förbudgetåren 1995/96--1998. Av detta belopp avser 1 718 700 000kr det förlängda /96 och 1 varderabudgetåren 1997 och 1998. Som en följd av att vissa insatserkommer att kanaliseras via EU avräknas /96.Under littera G. samarbete med Central- och Östeuropaföreslår regeringen att 1 anvisas /96 (18 månader). Detta motsvarar på en12-månadersperiod . Sistnämnda belopp består av1 minus avdrag för EU-medlemskapet med335 , men ökat med som underinnevarande budgetår finns anvisade under fjortonde huvudtiteln(), anslaget A 8. Miljöinsatser iÖstersjöregionen.En del av insatserna som finansieras inom anslaget är avflerårig karaktär. Regeringen ber därför om riksdagensbemyndigande att inom ramen för ett fortsattsamarbetsprogram för få göra utfästelserunder /96 om högst 1 utöveranslagna medel för /96.Sammantaget fördelar sig det föreslagna programmet förCentral- och på följande poster:G 1. Den nya myndigheten 725 000 000 krvarav- tekn. samarbete och kapacitetsutv. 312 750 000- näringslivsutveckling 75 000 000- enskilda organisationer 85 000 000- miljö 169 250 000- kärnsäkerhet och strålskydd 83 000 000G 2. 75 000 000G 3. Övriga bidrag 368 199 000varav- säkerhetsfrämjande insatser 100 000 000- multilateralt stöd 135 000 000- till regeringens disposition 133 199 000G 4. Avsättning för förlustrisker vadavser garantier för finansielltstöd och exportkreditgarantier 48 000 000G 5. Täckande av eventuella förlusterav statliga garantier till länderi 1 000Summa 1 216 200 000 krAvräkning bidrag till EU:s budget 502 500 000Totalt 1995/96 1 718 700 000Anslag 1997 1 145 800 000Anslag 1998 1 145 800 000TOTALT 1995/96--1998 4 010 300 000Regeringen föreslår att utgående reservationer för budgetåret1994/95 för de tidigare anslagen G 1--G 4 under tredjehuvudtiteln överförs till det nya anslaget G 1.Sammanfattning av motionernaDen anslagsfördelning som, mot bakgrund av vad som tidigareframkommit om motionens innehåll, förordas i Moderatasamlingspartiets motion U30 yrkandena 8--15 ser ut på följandesätt:Tekn. samarbete, kapacitetsutvecklingsamt näringslivsutveckling (nytt anslag) 438 000 000Enskilda organisationer (=reg. förslag) 85 000 000Miljö 205 000 000Kärnsäkerhet och strålskydd 110 000 000Svenska institutet 95 000 000Säkerhetsfrämjande insatser 200 000 000Multilateralt stöd (=reg. förslag) 135 000 000Till regeringens disposition 50 199 000Främjande av rättsstaten (nytt anslag) 50 000 000Avsättning för förlustrisker vad avsergarantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier (=reg. förslag) 48 000 000Täckande av eventuella förlusterav statliga garantier till länderi (=reg. förslag) 1 000SUMMA 1 416 200 000 krI kds-motionen U31 yrkande 8 föreslås att detnäringslivsinriktade stödet anvisas utövervad regeringen har föreslagit. Höjningen av detnäringslivsinriktade stödet föreslås finansieras genom enminskning av anslaget till med 5 miljonerkronor samt en minskning av anslagsposten Till regeringensdisposition med (yrkande 9).Vänsterpartiet ställer sig sammantaget -- under förutsättningatt miljöhänsynen även fortsättningsvis tillgodoses -- i motionU809 bakom förslaget om samordning av östbiståndet inomUtrikesdepartementet. Med hänvisning till kostnaden för atträdda yrkar dock på en höjning avanslaget G 1 med (yrkande 15). Yrkandetanknyter till det tidigare redovisade förslaget (i motion U33(v)) om att regeringen bör återkomma med förslag till riksdagenom hur insatser för drastiskt skall stärkas.I motion U31 (kds) yrkande 13 begärs att , med hänsyntill behovet av miljöinsatser i , anslår 246 miljonerkronor utöver regeringens samlade förslag.I motion U32 (c) yrkande 2 krävs avslag på propositionen imotsvarande del och föreslås att anslagsposten Miljöinsatser iCentral- och anvisas /96.I motion U233 (mp) påpekas att miljösituationen i ärallvarlig samt att åtgärdstakten är låg. Snabba insatser behövs,som vanligen är för kostnadskrävande för att mottagarländernasjälva skall kunna stå för dem. Motionärerna föreslår därför attanslaget till samarbete med utökas med ensärskild fond för miljöinsatser på (yrkande14).Samma förslag (som i motion U233 (mp)) ställs i motion U26(mp) yrkande 1. I sistnämnda motion hemställs också att de iyrkande 1 begärda medlen skall administreras av den nyabiståndsmyndigheten samt att enskilda organisationer bör fåmöjlighet att ansöka om medel ur fonden (yrkande 2).I motion U32 (c) berörs även finansieringen av program för ett miljöanpassat energisystem i Baltikum.Det är enligt motionärerna angeläget att förfogar överresurser för fortsatt verksamhet i rimlig omfattning. Mot dennabakgrund föreslås att anvisar tillNUTEK:s program för ett miljöanpassat energisystem i Baltikumoch det östeuropeiska närområdet (yrkande 5). AnslagspostenG 3.3., Till regeringens disposition, föreslås -- underförutsättning av bifall till yrkande 5 -- minskas medmotsvarande belopp (yrkande 6).I motion U27 (fp) framställs inga förslag om annanmedelsfördelning än den regeringen förordar. Däremot begärs ettriksdagens tillkännagivande med innebörden att om möjligheterbedöms föreligga längre fram att utöka ramen, så bör, vid sidanav ytterligare insatser för att stärka den demokratiskakulturen, miljösatsningar då få högsta prioritet (yrkande 9).En sammanställning i tabellform av samtliga beloppsyrkandenåterges i bilaga 1 till betänkandet.Utskottets övervägandenSom framgått ovan i betänkandet delar utskottet det engagemangom ett kraftfullt stöd till staterna i Central- och Östeuropasom kommer till uttryck i flertalet motioner. I några motionerförordas därtill en ökning, antingen eller ,av Östeuropastödet.Enligt utskottets uppfattning avgörs storleken på anslagenunder littera G. Samarbete med inteendast av våra egna ekonomiska förutsättningar utan är ocksåavhängig utvecklingen i de aktuella mottagarländerna. Detyttersta målet för vårt samarbete är att bidra till att inlemmadessa länder i det normala internationella samarbetet.Insatserna och projekten bör anpassas till varje lands behov vidvarje tidpunkt. bör de vara tillräckligt långsiktigaför att effekterna skall kunna avläsas. Hänsyn måste också tastill mottagarländernas kapacitet att tillgodogöra siginsatserna. Denna avhänger i sin tur av hur reformarbetet ivarje enskilt land fortskrider och vilka konsekvenseromvandlingsprocessen för med sig.Utskottet konstaterar att främjande av demokratins ochrättsstatens institutioner finansieras med medel från fleraolika anslagsposter, inte minst anslagsposterna för enskildaorganisationer samt multilateralt stöd. Utskottet anser därför,med hänvisning till förslaget i motion U30 (m) yrkande 14 samt iljuset av samarbetets övergripande mål och medel, att den avregeringen föreslagna strukturen för anslaget G. Samarbete medCentral- och , är ändamålsenlig.Mot bakgrund av förslagen om ökat näringslivsstöd i bl.a.motion U31 (kds) får utskottet konstatera att propositionensanslagsförslag bygger på uppfattningen att det statsfinansiellaläget inte tillåter någon uppräkning av samarbetsanslaget somhelhet. Denna regeringens bedömning delas av utskottet.Förstärkningar har likväl föreslagits på vissaverksamhetsområden, där särskilda skäl ansetts tala för sådana;bl.a. gäller detta demokratistödet. Näringslivsstödet är, påårsbasis räknat, oförändrat. Enligt utskottets uppfattning bördetta faktum tolkas som en markering av den vikt som tillmätsdenna form av samarbete.Flera motionärer vill se en reducering av anslaget tillregeringens disposition till förmån för insatser under någonannan anslagspost. Utskottet får därför konstatera att deberäknande medlen för denna anslagspost är lägre än innevarandebudgetår, om hänsyn tas till att /96 är förlängttill 18 månader samt att ett beräknat bidrag om ca 45 miljonerkronor till ingår i denna anslagspost.Utskottet delar regeringens bedömning att en fortsatt snabbutveckling i vissa stater i gör detönskvärt att även fortsättningsvis ha en relativt hög grad avflexibilitet i medelsanvändningen.Utvecklingen i de olika staterna i ärlångt ifrån enhetlig. Takten i de politiska och ekonomiskaförändringar som inleddes varierar frånland till land och över tiden. måste deomvandlingsprocesser som pågår ses i ett längre perspektiv.Utvecklingen i har varit och förblirsvårförutsebar. Det är därför angeläget att östsamarbetetkontinuerligt kan anpassas till ändrade förutsättningar ochbehov. Erfarenheterna från de föregående samarbetsprogrammenvisar, enligt utskottets uppfattning, att en period om trebudgetår är en rimlig planeringstid. Den ger myndigheter ochorganisationer möjlighet att arbeta kontinuerligt med vissaprojekt som förutsätter utfästelser i taget.Samtidigt innebär en sådan period att riksdag och regering intebinds upp vid alltför långsiktiga åtaganden. Det är viktigt attsamarbetet med präglas av såvälkontinuitet som flexibilitet.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna U30 (m)yrkandena 8--9 och 11--15 samt U31 (kds) yrkande 8. Somkonsekvens av utskottets ställningstagande avstyrks även motionU31 (kds) yrkande 9.Utskottet konstaterar att förbättring av miljön har varit --och förblir -- ett av huvudmålen för samarbete medCentral- och alltsedan omvandlingen inleddes. Av dendisponibla ramen på för detbilaterala samarbetet med för budgetåret1995/96 har, som framgått tidigare, ca 210 miljoner reserveratsför miljöinsatser, dvs. Summan inkluderar, förutomanslagsposten för miljöinsatser på ,även, som tidigare nämnts, ett för NEFCO reserverat bidrag på ca40 . Lägger man härtill insatser påkärnsäkerhetens och strålskyddets områden, som till stor del fåranses ha miljösaneringskaraktär i vid bemärkelse, blir siffran340 , eller (inkl. ett eventuelltfortsatt bidrag till ).