bet · GI01JoU12 · 1995-02-23 00:00:00 — Forskning och försök rörande alternativ till burhållning avvärphöns I betänkandet behandlas en skrivelse från regeringen medredogörelse för utvecklingen inom äggproduktionen och förutvecklandet och provningen av nya system för hållande avvärphöns. Vidare behandlas tre motioner som bl.a. syftar tillatt förlänga övergångstiden för avveckling av burhönssystemeteller på olika sätt underlätta avvecklingen. Utskottet hänvisartill den utförliga behandling som gjordes i frågan underföregående och föreslår en mer omfattandekontrollstation . Motionerna anses intepåkalla något initiativ från sida.Till betänkandet fogas en reservation (m).Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelse 1994/95:121 lämnar regeringen en redogörelse förutvecklingen inom äggproduktionen samt för utvecklandet ochprovningen av nya system för hållande av värphöns. 1994/95:Jo16 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstöd till äggproducenter vid omställning från burhöns tillfrigående höns i stödområde 4.1994/95:Jo257 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om svensk burhållning av värphönssamt äggproduktion på djurvänliga och konkurrenskraftigavillkor.1994/95:Jo277 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts i anledning av regeringensskrivelse /95:121, Forskning och försök rörande alternativtill burhållning av värphöns.UppvaktningUtskottet har uppvaktats av representanter för FöreningenSvensk fjäderfäskötsel. InledningI djurskyddslagen (1988:534), som trädde i kraft den 1 juli1988, föreskrivs bl.a. att djur skall hållas och skötas i en goddjurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa ochger dem möjlighet att bete sig naturligt. Enligtdjurskyddsförordningen (1988:539) får höns för äggproduktioninte inhysas i burar. Enligt en övergångsbestämmelse tillförordningen får befintliga anläggningar för burhöns användasintill utgången av år 1998.I samband med beslut om den nya djurskyddslagen(prop. 1987/88:93, bet. JoU22, rskr. 327) beslutade riksdagenatt en utvärdering av arbetet med forskning och försökbeträffande olika system för hållande av värphöns skulle göras iform av en s.k. kontrollstation efter en femårsperiod, dvs. I regeringens skrivelse lämnaderegeringen en redogörelse för utvecklandet av nya system förhållande av värphöns (skr. 1993/94:106, bet. JoU14, rskr. 160).I beslut anslöt sig tillregeringens bedömning att förbudet att hålla värphöns i burskall träda i kraft i enlighet med riksdagensursprungliga beslut om omställning av det nuvarandeburhållningssystemet. I sitt beslut underströk attavvecklingen av burhönssystemet inte får innebära att svenskäggproduktion slås ut och ersätts med ägg producerade i andraländers bursystem. Beträffande läkemedelsindustrins behov av äggför tillverkning av näringslösningar m.m. ansåg attdetta måste beaktas vid bedömningen av behovet av fortsattsvensk äggproduktion. Vidare underströk vikten av attforskningen rörande alternativ till nuvarande bursystem blir såmångsidig som möjligt. Liksom bör verksamheten kunnaomfatta även modifierade bursystem, under förutsättning attdessa bedöms kunna uppfylla kraven från arbetsmiljö- ochdjurskyddssynpunkt. Slutligen beslöt att regeringenårligen, med början , skall redovisa utvecklingen avomställningsarbetet för riksdagen.Statens jordbruksverk har på uppdrag avregeringen redovisat utvecklingen inom äggproduktionen ocharbetet med omställningen av nuvarande burhållningssystem(1994:13 Alternativa inhysningssystemför värphöns).MotionernaI motion Jo16 (s) framhålls att förutsättningarna föräggproduktion drastiskt förändrats i stödområde 4, bl.a. pågrund av att nationellt stöd inte kommer att utgå i detta områdeefter EU-anslutningen. Det bör därför enligt motionen finnasövergångsregler eller andra stödåtgärder för äggproducenter somhar påbörjat omställningen från burhönsanläggningar till hallarför frigående värphöns.Enligt motion Jo257 (m) är risken stor att äggproduktionenflyttar ut ur . Det är orealistiskt att tro att man tillutgången av kan byta ut de cirka sex miljonerhönsplatser som det är fråga om. Det är rimligt att öppna förytterligare alternativ, t.ex. konkurrenskraftiga system sombygger på burar. Tiden för utprovning och forskning kringalternativsystemen bör förlängas.I motion Jo277 (m) riktas uppmärksamheten på de alternativainhysningssystem som ingår i forsknings- ochförsöksverksamheten. Det är oklart om dessa system kommer attvara godkända för användning . Därmed riskeraräggproducenterna att hamna i en situation där gjordainvesteringar går förlorade. Det vore därför rimligt med enutfästelse från staten att dessa system blir inlösta om deförbjuds innan den ekonomiska avskrivningstiden är över.Utskottets övervägandenSom framgår av skrivelsen har utskottet under föregåenderiksmöte behandlat en mer ingående redogörelse från regeringenangående utvecklandet av nya system för hållande av värphöns(1993/94:JoU14). I samband härmed anordnade utskottet enoffentlig utfrågning med representanter för bl.a. myndigheter,forskningsorgan, äggproducenter, djurskyddsorganisationer ochläkemedelstillverkning.I den nu aktuella skrivelsen redovisar regeringen bl.a. vissaresultat från forskning och ny teknikprovning. Utveckling ochprovning av nya system sker parallellt dels genom provningav nya intensiva system, dels genom forsknings- ochutvecklingsarbete i övrigt. Verksamheten redovisas i skrivelsenpå s. 7 f.I avsnitt 5 Resultat från forskning och ny teknikprovningpekar regeringen på några problem som alltjämt kvarstår iutvecklingsarbetet. Enligt är i de pågåendeprovningarna av ny teknik fjäderplockning och för hög dödlighetde dominerande problemen. Forskningen kan inte ge någraentydiga svar på hur problemen skall lösas. Orsakssammanhangenär mycket komplicerade. Ett annat problem som uppmärksammats ärrisken för utbrott av koccidios hos värphönsen.Inom ramen för ny teknikprovning ingår även studier avarbetsmiljö och luftkvalitet. Resultaten tyder enligtJordbruksverket på att förhållandena i dessa avseenden ärgodtagbara.Regeringen anför sammanfattningsvis att många problem återståratt lösa innan någon produktion av godkända intensivainhysningssystem kan komma i gång. Med de resultat sompresenterats i årets rapport och med verkets nuvarande reglerför godkännande av intensiva inhysningssystem kommer tidpunktenför ett godkänt system att dröja ytterligare. framgår att intresset är stort frånnäringens sida att etablera golvhönsproduktion. Mot bakgrund avbl.a. detta är det inte önskvärt att försäljning och ytterligareforskning av ett system som befinner sig relativt långt framme iprovningsverksamheten inte kan fortsätta för att systemet finnsi fler än tio anläggningar. Det är viktigt att få framerfarenheter från driften av intensiva inhysningssystem ifältfasen. Regeringen bedömer därför att den av Jordbruksverketsatta begränsningen vid tio anläggningar bör omprövas. Deträcker enligt skrivelsen med att begränsa antalet höns i systemsom skall provas, och gräns på 100 000 hönskan vara ett lämpligt maximalt antal. Regeringen betonar ävenvikten av att näringen och andra forskningsfinansiärer satsartillräckliga resurser på forskning och utveckling kring nyainhysningssystem.Utskottet vill för sin del erinra om de bestämda uttalandensom gjordes i samband med behandlingen av fjolårets skrivelse omutvecklandet av nya system i äggproduktionen. Det bör än en gångunderstrykas att beslutet om avveckling av burhönssystemet intefår innebära att svensk äggproduktion slås ut och ersätts medägg producerade i andra länders bursystem (1993/94:JoU14).Utskottet vill också erinra om att det enligt nämnda betänkandekunde finnas anledning att senare meringående pröva förutsättningarna för svensk äggproduktion. Ibetänkandet hänvisades till att en mer omfattandekontrollstation hade aviserats av den dåvarande regeringen tillår 1997.I anslutning till den nu aktuella redogörelsen från regeringenhar utskottet fått muntlig information från Föreningen om bl.a. det aktuella läget inom äggproduktionenoch om ett förslag till omsorgsprogram inom äggnäringen somföreningen utarbetat.Som framgår av skrivelsen återstår alltjämt många problem attlösa innan någon produktion av godkända inhysningssystem kankomma i gång. Det kommer t.ex. att dröja ytterligare innan någotgodkänt system föreligger. Om svensk produktion skall kunnabibehållas skall emellertid 5 500 000 hönsplatser varaomställda . är investeringstakten lågpå grund av osäkerhet om framtiden och avsaknaden av godkändaalternativsystem. Det kommer således att ställas mycket storakrav på utvecklings- och omställningsarbetet under de närmasteåren. Utskottet har också erfarit att åtminstone ett land i vårtnärområde tillämpar ett system med produktionsstöd som kan geett övertag gentemot i konkurrenshänseende. En positivfaktor är att man från näringens sida visar stort intresse attetablera golvhönsproduktion och är villig att delta iverksamheter som kan ge förbättringar från både djurskydds- ochkvalitetssynpunkt. Utskottet anser det angeläget att regeringenoch tar fasta på den attityd somäggproducenterna intagit och att det fortsatta arbetet präglasav en öppen och fortlöpande dialog mellan statsmakterna ochnäringen.I övrigt ställer sig utskottet bakom regeringens övervägandeni skrivelsen att det är viktigt att få fram erfarenheter fråndriften av intensiva inhysningssystem i fältfasen. Den avJordbruksverket satta begränsningen vid tio anläggningar börsåledes omprövas. I likhet med regeringen vill utskottet ocksåunderstryka det angelägna i att näringen och andraforskningsfinansiärer satsar tillräckliga resurser på forskningoch utveckling kring nya inhysningssystem.Det anförda innebär sammanfattningsvis att utskottet inteheller är berett att i något väsentligt avseendeompröva beslut om avveckling av burhönssystemet. Detbör emellertid tilläggas att utskottet i viss mån delar defarhågor som framförs i motionerna angående det fortsattaomställningsarbetet fram . Det är därför viktigt attregeringen ytterst noggrant följer detta arbete.Utskottet anser sig inte ha underlag för attnärmare pröva behovet av särskilda övergångslösningar ellerandra åtgärder i enlighet med vad som föreslås i motionerna.Utskottet utgår från att det kommer att finnas ett merfullständigt beslutsunderlag i samband med den mer omfattandekontrollstation som nämndes i fjolårets skrivelse (1993/94:JoU14s. Enligt denna regeringsskrivelse skulle en sådankontrollstation förläggas . Med hänsyn till vadutskottet anfört ovan om de problem som alltjämt föreligger iomställningsarbetet bör kontrollstationen tidigareläggas till år1996. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. I konsekvens härmed anser utskottet att den redovisningsom till följd av tidigare riksdagsbeslut skall göras år 1995kan undvaras.Utskottet föreslår att motionerna Jo16, Jo257 och Jo277 lämnasutan vidare åtgärd, i den mån de ej tillgodosetts med detanförda. beträffande skrivelsenatt lägger regeringens skrivelse 1994/95:121 tillhandlingarna,2. beträffande kontrollstation år 1996att som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. beträffande vissa frågor i övrigt om det fortsattaomställningsarbetetatt avslår motionerna 1994/95:Jo16, 1994/95:Jo257och 1994/95:Jo277.res. (m)den 23 februari 1995På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), SinikkaBohlin (s), (), (), (), (), (), (), (), (), MaggiMikaelsson (v), (), (), GudrunLindvall (mp), (), () ochSiw (). Vissa frågor i övrigt om det fortsatta omställningsarbetet(mom. 3).Göte , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "det anförda" bort haföljande lydelse:De svårigheter och problem som redovisats i fråga omomställningsarbetet leder emellertid utskottet till slutsatsenatt redan nu bör fatta ett beslut som kan uppmuntraproducenterna till att investera i alternativa inhysningssystem.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Jo277 attdet är oklokt att lägga det ekonomiska ansvaret för dessainvesteringar på enskilda producenter. Om det längre fram visarsig att de anläggningar som ingår i verksamheten inte kangodkännas på grund av t.ex. arbetsmiljö- eller djurskyddskravkan den ekonomiska belastningen på företagen bli mycketbetungande. bör därför göra en utfästelse att dessasystem inlöses av staten om systemen av angivna skäl förbjudsinnan den ekonomiska avskrivningstiden löpt ut. Vad utskottetanfört med anledning av motion Jo277 bör som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motioner avstyrks i denmån de ej tillgodoses med detta ställningstagande. När detgäller behovet av ytterligare åtgärder utgår utskottet från attdet kommer att finnas ett mer fullständigt beslutsunderlag ...(=utskottet)... kan undvaras.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande vissa frågor i övrigt om det fortsattaomställningsarbetetatt med anledning av motion 1994/95:Jo277 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört och avslårmotionerna 1994/95:Jo16 och 1994/95:Jo257.