bet · GI01KU40 · 1995-04-06 00:00:00 — harinhämtats att kostnaden för öppethållande av 360 postkontorunder valdagen 1994 förhandskalkylerades till 2,3 miljonerkronor.I 1992 års betänkande behandlas särskilt frågan om röstning påposten under valdagen. föreslår att denallmänna röstmottagningen på posten under valdagen slopas ochersätts av en möjlighet för väljare från andra kommuner attrösta i en viss vallokal i kommunen. Möjligheten att inrättasärskilt postkontor för röstmottagning i t.ex. glesbygdsområdeföreslås också behållas.Som ovan nämnts har och 1993 årsvallagskommittés betänkanden remissbehandlats och återståendedelar av förslagen, bl.a. förslagen om poströstningen, bereds iregeringskansliet med avsikten att proposition skall kunnaläggas fram för års val.PropositionenRegeringen föreslår att regler motsvarande dem som gäller förordinarie val till skall gälla för valet tillEuropaparlamentet. Vid röstning och vid den vidare behandlingenav röster som har lämnats på postkontor, hos utlandsmyndigheteller på fartyg skall reglerna om ordinarie val till i8--12 kap. vallagen tillämpas.Regeringen föreslår vidare att länsstyrelserna skall fåbesluta om större valdistrikt än som följer av vallagens regleroch om möjlighet till röstmottagning på annatröstmottagningsställe än den vallokal som avses i vallagen.Därutöver föreslås att de kommunala valnämnderna skall fåmöjlighet att ansvara för den s.k. institutionsröstning som ägerrum söndagen före valdagen. De avvikelser från vallagensbestämmelser som föreslås är sådana som tillämpades på försökvid allmänna val.I propositionen hänvisas till förslag omåtgärder för att reformera valförfarandet från administrativ ochekonomisk synpunkt. Av de föreslagna åtgärderna prövades vissavid valet . Ett inslag i försöksverksamheten var attvaldistrikt kunde få omfatta fler röstberättigade än enligtvallagens föreskrifter samt att röstmottagning kunde få skeockså på annat röstmottagningsställe än den vallokal som avses ivallagen. Avsikten var att finna lösningar som kunde tillgodosesåväl kostnads- som serviceproblem med den ordinarieorganisationen som väljarnas valhemlighet garanteradesoch säkerheten i förfarandet upprätthölls.MotionerI motion K18 av m.fl. (fp) hemställermotionärerna att dels skall besluta attpoströstning vid valet till endast skallfå ske fram till valdagen (yrkande 1), dels att skallge regeringen till känna att begränsningen av rätten attpoströsta bör utvärderas efter valet och att -- om slutsatsenblir att det inte finns några invändningar i demokratiskthänseende -- det är rimligt att vallagen ändras på samma sätt(yrkande 2). Som skäl för sina yrkanden hänvisar motionärernatill kostnaden för poströstning på valdagen. Den uppgick vid1988 års val till och vid val till8 . Den var sannolikt lägre vid val dåfärre postkontor hölls öppna på valdagen. Vidare hänvisarmotionärerna till att vid valet knappt 46 000 personerröstade på posten på själva valdagen och att dessa röstande barautgjorde av dem som poströstade vid det valet. Av dem sompoströstade på valdagen, röstade nästan hälften -- -- påposten i sin egen hemkommun. Det är således få som till en högkostnad röstar på posten på valdagen. Motionärerna framhållerockså det statsfinansiella läget.Under allmänna motionstiden väcktes två motioner om tiden förpoströstning.Inger och (båda m) föreslår i motion K707att vallagen ändras så att poströstningen skall vara avslutad påtorsdagen före valdagen. Som skäl till förslaget anförmotionärerna att antalet väljare som lämnar sin röst påpostkontor har ökat kraftigt sedan möjligheten att poströstainfördes och är omkring två miljoner samt att 45 000personer poströstar på själva valdagen. Motionärerna påpekar attsystemet är väldigt kostsamt och dessutom innebär olägenhetervid röstsammanräkningen. De pekar vidare på att möjligheten tills.k. ångerröstning, som utnyttjas av endast omkring 1 500väljare, innebär att poströsterna inte kan läggas i valurnornaförrän röstningen är avslutad och föranleder merkostnader ochförsening i sammanräkningen.I motion K716 ifrågasätter även och (båda s) om det är sakligt motiverat att ha poströstning desista dagarna före valdagen. De framhåller utom kostnaderna ävenrisken för valhemligheten i mindre valdistrikt med litetpoströstande och hänvisar till attVallagsutredningen i sitt betänkande (SOU 1992:108) föreslog attmöjligheten till poströstning på valdagen skulle slopas medhänsyn till just kostnaderna och valhemligheten. Motionärernaanser att man vid beredningen inom av detförslag till ny vallag som lades fram bör ta uppfrågan om att förkorta tiden för poströstning och anser attriksdagen skall begära detta hos regeringen. Motionärernaförutsätter vidare att frågan, liksom övriga framlagda förslagav vallagskommitté, blir föremål för överläggningarmellan företrädare för de politiska partierna.Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen i motionerna att behovet av attkunna poströsta på valdagen kan ifrågasättas. Detta gällerframför allt möjligheten till poströstning i den egna kommunen.Om poströstningen avbröts tidigare, exempelvis förevaldagen, skulle kostnaderna för förfarandet bli lägre ochresultatet av den preliminära sammanräkningen säkrare. Utskottetanser det dock inte lämpligt att begränsa möjligheten attpoströsta just i det förestående valet till Europaparlamentet.Enligt internationella erfarenheter finns risk för lägredeltagande i detta val än i andra val. Utskottet vill inte ökadenna risk genom nya regler om poströstningen. Reglerna omvalförfarandet bör så nära som möjligt ansluta till vad som hargällt , och detta gäller även reglerna om poströstning.Utskottet avstyrker därmed motion K18 och tillstyrkerregeringens förslag om röstmottagning.Vad gäller övriga motioner om poströstning vill utskottethänvisa till den beredning som pågår i avVallagsutredningens och vallagskommittés förslag.Utskottet utgår från att synpunkter av det slag som förts fram ii motionerna därvid noga övervägs. Motionerna K707 och K716avstyrks.Förtidsröstning på fartygI fråga om röstning på fartyg bestämmer, som ovan nämnts,på vilka fartyg i utrikes fart som röstningskall äga rum. Rätt att rösta ombord har den som tillhörbesättningen eller annan personal på fartyget eller ärpassagerare. Vid ordinarie val till får röstning börjatidigast den före valdagen och pågå så länge attavgivna valsedlar kan beräknas vara till handasenast valdagen. Vid andra val fårröstmottagningen börja tidigast den trettionde dagen förevaldagen. Fartygets befälhavare bestämmer när och var röstningäger rum. Befälhavaren, eller den han utser, är röstmottagare.Förfarandet vid röstning på fartyg är i huvudsak detsamma somvid poströstning och röstning vid svenska utlandsmyndigheter.Fartygsröstning infördes (prop. 1962:53, bet. KU9,rskr. Bestämmelserna om förfarandet hade då i huvudsaksamma innehåll som gällande rätt. Röstningen fick emellertidinte börja tidigare än den före valdagen och kundepågå längst t.o.m. valdagen. Röstningen skulle dock avslutas iså god tid att försändelserna med valkuvert kunde beräknas varaöverståthållarämbetet till handa senast den fjärde dagen eftervaldagen.År 1982 ändrades perioden för fartygsröstning (prop.1981/82:83, bet. KU19, rskr. Röstningen fick börjatidigast den före valdagen och skulle avslutas isådan tid att valförsändelserna kunde beräknas vara centralavalmyndigheten till handa dagen före valdagen.Utsträckningen av tiden för röstning motiverades med attröstningsperioden började så sent att det i flera fall visat sigomöjligt att genomföra röstningen i sådan tid att rösterna komfram till sammanräkningsmyndigheten . Av samma skälutsträcktes tiden för röstning (prop.1987/88:22, bet. KU32, rskr. 182).Kretsen av fartyg där röstning får äga rum har ocksåutvidgats. Från att tidigare ha gällt fartyg som kunde beräknasbefinna sig utom riket då röstning fickske, kan röstning , efter beslut av , anordnaspå samtliga fartyg i utrikes fart. Därmed avses fartyg som någongång lämnar svenskt territorialvattenunder en inte alltför kort tid.1993 års vallagskommitté föreslår i sitt slutbetänkande attfartygsröstningen ersätts med en möjlighet att brevrösta för deväljare som befinner sig ombord på ett svenskt fartyg i utrikesfart. Den väljarkategori det är fråga om är de ombordanställdaeller andra personer som befinner sig på fartyg i fjärrfartutanför eller och som inte kan rösta påPosten i eller vid röstmottagning som anordnas av svenskutlandsmyndighet.Under allmänna motionstiden väcktes en motion om möjlighetenatt rösta på fartyg. () anser i motion K714 attregeringen bör se över vallagens regler om tider och antaletbåtar på vilka röstning kan ske och återkomma till medförslag som underlättar möjligheterna för svenskar som arbetartill sjöss att delta i allmänna val. Han anser att reglerna ärsnävt avgränsade. Motionären framhåller att en av landets tvåsjöbefälsutbildningar finns i län och att många efterutbildningen bosätter sig i länet och går till sjöss. Eftersomdet inte sällan rör sig om snäva marginaler i ett valutslag ärdet enligt motionären viktigt att alla röstberättigade har sålika förutsättningar som möjligt att rösta så att inte enlandsända eller en yrkesgrupp skall bli diskriminerad.Utskottet anser att alla röstberättigade bör ha godaförutsättningar att delta i val och omröstningar. Frågor omröstning på fartyg ingår i de förslag som bereds inomJustitiedepartementet. Utskottet utgår från attfartygsanställdas och andra ombordvarandes behov därvid beaktas,och utskottet avstyrker därmed motion K714.Tillhandahållande av valsedlarGällande bestämmelser m.m.Till valsedlar skall användas särskilda blanketter somtillhandahålls av centrala valmyndigheten (). Ifråga om ett parti som deltar i riksdagsval, och som vid någotav de två senaste riksdagsvalen har fått eller vid detförestående valet får av rösterna i hela landet,svarar staten för kostnaden för blanketter till valsedlar tillett antal som motsvarar antalet röstberättigade ivalkretsen.Om beställaren begär det, förser utansärskild ersättning valsedelsblanketterna med partibeteckning,kandidatnamn samt valkrets- och valbeteckningar.Väljarna skall i den lokal där röstning äger rum för varje valha tillgång till dels s.k. partimarkerade valsedlar för varjeparti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått merän av rösterna i hela landet, dels blanketter tillvalsedlar.I lagen (1994:1064) om folkomröstning om EU-medlemskapföreskrevs att en röstsedel för svarsalternativet ja och en försvarsalternativet nej skulle sändas till varje röstberättigad.Enligt vallagen skall röstkort upprättas för dem som ärröstberättigade vid val och som har känd adress. Röstkort skallockså sändas ut till de röstberättigade. Även ifolkomröstningslagen (1979:369) ges föreskrifter om upprättandeoch utsändande av röstkort.I propositionen om val till föreslås attröstkort skall sändas till de röstberättigade senast 30 dagarföre valdagen.MotionConny och (båda fp) anför i motionK704 att det års val trycktes och distribuerades ca650 miljoner valsedlar. Partierna försökte nå väljarna genom attskicka ut valsedlarna tillsammans med mer eller mindre påkostadetrycksaker, och inströmningen i väljarnas brevlådor undervalkampanjen gjorde enligt motionärerna att mottagaren mångagånger hade svårt att hitta just de valsedlar som han eller honvar intresserad av. Mycket vore enligt motionärerna vunnet omväljarens ställningstagande kan förenklas och antaletförsändelser minskas. Det kan enligt motionärerna skegenom ett samlat valsedelsutskick, där alla partiernas valsedlari det aktuella valdistriktet sänds ut tillsammans med röstkorteti en neutral försändelse från . Utskick av andratrycksaker och information skulle partierna få svara för själva.Metoden användes vid folkomröstningen om EU-anslutning och bordekunna utvecklas att gälla även för kommande allmänna val, ochmotionärerna begär ett tillkännagivande till regeringen om ettsamlat valsedelsutskick.Utskottets bedömningVid folkomröstningen om EU-anslutning fanns -- förutommöjligheten att rösta blankt -- två klara och i lag fastställdaalternativ för landets alla röstande att välja emellan. Densituationen föreligger inte vid allmänna val. Det kan vid dessai stället röra sig om ett stort antal valsedlar att väljaemellan, och de är inte centralt fastställda. Redan av detskälet ter sig ett system med samlat valsedelsutskick enligtmotionen knappast genomförbart. Till detta kommer att partierna,även om valsedlar skickats ut av , kan viljaskicka ut sina valsedlar tillsammans med opinionsbildandematerial.Med det anförda avstyrker utskottet motion K704.Överklagande m.m.Gällande bestämmelser om ValprövningsnämndenBestämmelser om överklagande av val och förrättningar finns iregeringsformen och i andra lagar.Val till får enligt 3 kap. 11 § regeringsformenöverklagas hos en av utsedd valprövningsnämnd.Tidigare prövades överklaganden av riksdagsval avregeringsrätten. Nämnden består av ordförande, som skall varaeller ha varit ordinarie domare och som inte får tillhörariksdagen, och sex andra ledamöter. Ledamöterna väljs eftervarje ordinarie val, så snart valet har vunnit laga kraft, förtiden till dess nytt val till nämnden har ägt rum. Ersättareutses för ordföranden. För ledamöterna utses sex suppleanter.Av bestämmelsen om valperiod följer attbesvär över riksdagsval kommer att prövas av den nämnd som harutsetts av den gamla . Det torde enligt uttalande iförarbetena (prop. 1973:90 s. 256) vara ofrånkomligt attValprövningsnämnden handlägger alla besvär i fråga om desamtidigt förrättade valen, alltså även besvär över val avlandstingsmän och kommunfullmäktige. I 15 kap. 4 § vallagenföreskrivs också att , när den prövaröverklagande av beslut, varigenom utgången av val i hela riketav landstingsledamöter eller kommunfullmäktige har fastställts,skall ha den sammansättning den hade vid tiden för valet.Valprövningsnämnden prövar överklagande av val inte bara avledamöter och suppleanter i landsting och kommunfullmäktige utanockså av ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige samt avbeslut om indelning i valkretsar. Vidare prövar nämndenöverklaganden av folkomröstningar. Utgången av folkomröstningarprövas av nämnden i den sammansättning den hade vid tiden föromröstningen (16 § folkomröstningslagen). För prövning avkyrkliga val finns inte någon föreskrift om nämndenssammansättning.Enligt 15 kap. 9 § vallagen skall nämndens samtliga ledamötervara närvarande när ärenden enligt lagen avgörs. Undantag gällerendast för granskning av bevis i vissa fall, som kan uppdras åtordföranden.För Valprövningsnämnden finns en särskild instruktion, lagen(1974:1937) med instruktion för Valprövningsnämnden.PropositionenI propositionen föreslås regler om överklagande som motsvararreglerna om överklagande av riksdagsval. Någon bestämmelse omValprövningsnämndens sammansättning föreslås inte i 43 §.MotionerFörslaget i propositionen har inte föranlett någon motion.Två motioner från allmänna motionstiden tar upp frågan omValprövningsnämndens sammansättning.Birger Hagård (m) pekar i motion K708 på att överklaganden avriksdagsval prövas av , sådan den varsammansatt då valet genomfördes och att principen att dennyvalda inte skall pröva lagligheten av sin egentillkomst är helt rimlig. Regeln gäller emellertid även förandra val som kan överklagas till , dvs.kommunala val och folkomröstningar, och har föreslagits gällaäven val till . Motionären anser att regeln tersig orimlig vid dessa val och omröstningar. Regeln kan medförakomplikationer vad gäller nämndens beslutsförhet, om någraledamöter eller suppleanter av olika skäl lämnar nämnden,eftersom nämnden skall vara fulltalig för att kunna fattabeslut. Motionären anser att den nuvarande regeln om nämndenssammansättning bör gälla endast för riksdagsval och att förövriga val nämnden bör kunna besluta i sin sammansättning eftervalet. Han begär ett tillkännagivande om detta till regeringen.Även och (båda s) anser i motionK715 att den av sittande riksdag valda Valprövningsnämndenalltid skall vara behörig att besluta i valfrågor utom såvittavser prövning av valet till . Reglerna i vallagen börändras i enlighet med detta, och den nu pågående beredningen avvallagskommitténs förslag till ny vallag är enligt motionärernaett lämpligt tillfälle. De påpekar också att vallagsfrågordessutom regelmässigt brukar bli föremål för överläggningarmellan företrädare för de i representerade partierna,innan proposition läggs fram. I motionen hemställs att riksdagenhos regeringen skall begära förslag till ändring i vallagen ochlagen om folkomröstning rörande Valprövningsnämndensbeslutsförhet i enlighet med det anförda.Utskottets bedömningRegeringens förslag i denna del har inte föranlett någonmotion, och utskottet tillstyrker förslaget.I likhet med motionärerna i motionerna K708 och K715 anserutskottet att de nuvarande reglerna om Valprövningsnämndenssammansättning medför onödiga komplikationer såvitt avserprövning av frågor om andra val än riksdagsval och omfolkomröstningar. Regeringen bör därför inom ramen för detpågående arbetet med en ny vallag se över dessa regler och läggafram förslag till ändring i enlighet med motionerna.BrevröstningFör de väljare som vistas utomlands anordnas vid de allmännavalen röstmottagning på svenska beskickningar och konsulat.En särskild form av röstning är brevröstningen. Brevröstninghar enligt särskilda bestämmelser -- se de tidsbegränsadelagarna (1991:189) och (1993:1404) om brevröstning iFörbundsrepubliken och i -- kunnat göras fråndessa två länder. Bakgrunden är att dessa länder inte tillåtitatt där anordnas ordinär röstmottagning för val i andra länder-- tidigare inte röstmottagning över huvud taget för sådana val.-- har dock numera förklarat sig kunna tillåtaröstmottagning vid svenska utlandsmyndigheter. En förutsättningför ett sådant tillstånd är att man från svensk sida ansöker omatt få anordna röstmottagning före valet.1993 års brevröstningslag som gäller intill utgången av år1997 gäller vid ordinarie val till och detsamtidiga valet till kommun- och samt vidextra val till och folkomröstning som infaller före1997 års motsvarande val.I propositionen föreslår regeringen att lagen skall gälla ävenvid val till och vid extra val ochfolkomröstningar intill ordinarie val samt att lagensgiltighetstid skall utsträckas till utgång.Som ovan berörts har frågor om brevröstning behandlats av 1993års vallagskommitté, vars slutbetänkande nu bereds inomJustitiedepartementet.Regeringens förslag i denna del har inte föranlett någonmotion. Utskottet tillstyrker förslaget.FolkbokföringslagenEnligt 20 § folkbokföringslagen skall den som kan antas undersin normala livsföring komma att regelmässigt tillbringa sindygnsvila utom landet under avregistreras frånfolkbokföringen som utflyttad. Även den som kan antas komma attregelmässigt tillbringa sin dygnsvila både inom och utom landetskall avregistreras om han med hänsyn till samtligaomständigheter får anses ha sitt egentliga hemvist utom landet.Vid bedömning av var en person, som regelmässigt vistas bådeinom och utom landet, skall anses bosatt tillmätsfamiljeförhållandena störst betydelse. En person som under sinvistelse utomlands sammanbor med sin familj får normalt anses hasitt egentliga hemvist där. För en person som saknar familj böranknytning på grund av arbetsförhållandena väga tyngst. Då enfamilj gemensamt har en dubbel bosättning får det egentligahemvistet bestämmas bl.a. med ledning av vistelsens omfattningoch bostädernas art (prop. 1990/91:153 s. 137).För riksdagsledamöter gäller enligt 10 § folkbokföringslagenatt en vistelse som föranleds enbart av uppdrag somriksdagsledamot inte skall föranleda ändrad bosättning. Genomändringar i folkbokföringslagen som trädde i kraft den 1 januari1995 (prop. 1994/95:94, bet. 1994/95:SkU14, rskr. 1994/95:159,SFS 1994:1975) skall en vistelse som föranleds av uppdrag somriksdagsledamot inte heller leda till ändrad bosättning omledamoten har anknytning till annan fastighet genom attdisponera en bostad där. kan dock på ansökanbesluta att ledamoten skall folkbokföras på fastighet där hansammanlever med sin familj.Regeringen föreslår i propositionen att en vistelse somföranleds av uppdrag som företrädare i inteskall medföra att företrädaren avregistreras frånfolkbokföringen som utflyttad, om företrädaren har anknytningtill genom att disponera en bostad här.Skattemyndigheten skall dock på ansökan av företrädaren fåbesluta om avregistrering.Propositionen har i denna del inte föranlett någon motion.Utskottet tillstyrker förslaget.Anslag till allmänna val m.m.PropositionenRegeringen föreslår i budgetpropositionen att till Allmännaval för /96 anvisas ett förslagsanslag på146 . Från anslaget betalas statens kostnader förvalsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt betalasersättning till vissa myndigheter m.m. för biträde i samband medallmänna val. I beloppet ingår beräknade utgifter på 140miljoner kronor för valet till Europaparlamentet.Kommunernas kostnader för arvoden till valförrättare,valnämnds ledamöter, utbildning, vallokaler osv. låter sigenligt propositionen inte anges. De kostnader som uppkommer förkommunerna vid val, extra val och folkomröstning får kommunernaenligt propositionen i vanlig ordning bära själva. I 4 §förslaget till lag om val till utsägs särskiltatt kommunen skall bekosta det som en kommun, en valnämnd ochvalförrättare är skyldiga att göra enligt denna lag.SkrivelseSvenska Kommunförbundet har i skrivelse till utskottet påpekatatt förbundet i sitt remissyttrande över Justitiedepartementetspromemoria om val till krävt att statenersätter kommunerna för deras kostnader i samband med valet.Förbundet framhåller att det blir en ny uppgift för kommunernaatt ombesörja valet till . Valet skall äga rumvid en tidpunkt då inte något annat val skall hållas i Sverige.Inte heller i fortsättningen kommer val till Europaparlamentetatt kunna samordnas med övriga val. Kommunernas kostnader förarvoden till valförrättare, valnämndernas ledamöter, utbildningoch vallokaler för valet beräknas uppgå till 100 miljonerkronor. Förbundet åberopar artikel 9 punkt 2 iEuropakonventionen om självstyrelse, enligt vilkenkommunernas ekonomiska resurser skall motsvara de uppgifter somtilldelas dem i grundlag eller annan lag. Också en tillämpningav den mellan staten och kommunerna överenskomnafinansieringsprincipen innebär enligt förbundet att staten skallersätta kommunerna för kostnaderna för nya uppgifter. Förbundetkräver med åberopande av ochfinansieringsprincipen att staten ersätter kommunerna för deraskostnader för valet.Europarådets konvention om självstyrelse m.m.Sverige har efter godkännande (prop. 1988/89:119,bet. KU32, rskr. 251) ratificerat konvention omkommunal självstyrelse. Konventionen bör enligt vad somframhölls i propositionen ses som ett led i strävandena attstärka och utveckla den kommunala självstyrelsen och demokratini ett internationellt perspektiv. Syftet med konventionen ärenligt den bifogade förklarande rapporten att avhjälpa bristenpå enhetliga europeiska normer för att bedöma och tryggakommunernas rättigheter.Konventionens artikel 9 handlar, som angivit,om kommunernas ekonomiska resurser. Enligt punkt 1 skallkommunerna inom ramen för den nationella ekonomiska politiken harätt till egna tillräckliga ekonomiska resurser, som de frittfår disponera över inom gränserna för sina befogenheter. Enligtpunkt 2 skall kommunernas ekonomiska resurser motsvara deuppgifter som tilldelats dem i grundlag och annan lag.Åtminstone en del av kommunernas ekonomiska resurser skallenligt punkt 3 komma från lokala skatter och avgifter vars nivåde har befogenhet att bestämma inom lagens gränser.