bet · GI01NU20 · 1995-04-06 00:00:00 — vid avslag på yrkande 1, avskaffar straffansvaret vidöverträdelse av 6 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhetgenom en ändring av 25 § samma lag.1994/95:N437 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt minska subventionerna till vindkraftsutbyggnaden.1994/95:N438 av och (båda c)vari yrkas att beslutar att för /96under anslaget E 7 anvisa ett till förhöjtanslag för stöd till investeringar i solvärmeanläggningar förbostäder och att finansiering förutsätts ske på sätt somredovisas i motionen.1994/95:N439 av Per m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om modernisering av vattenkraftsanläggningaroch effektivisering av elanvändningen.1994/95:N440 av och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att torvens roll ienergisystemet görs tydlig.1994/95:N441 av och (båda mp)såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ogynnsamma läge,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om evakuering,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödkylsolycka i ,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökande incidenter och behov av nya rutiner,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den mänskliga faktorn,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om säkerhet och tidsmarginaler,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Baltic cable och eventuellt nya kablar,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utländskt uppköp av ,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hot mot avvecklingen av kärnkraften,10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kortsiktiga intressen före miljö och hälsa,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommande generationer,12. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den samhällsekonomiska kostnaden.1994/95:N442 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alla incidenter vid ,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ventilfel och den allvarliga olyckshändelsen,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av bättre kontroll och säkerhet,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stoppa reaktorerna,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta ur drift /96,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ständiga utsläpp och deras omfattning och effekter,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lågdosstrålning och immunförsvar,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om problem vid evakuering,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om närheten till Göteborg.1994/95:N443 av m.fl. (c, kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av en eventuellt nyinrättadmyndighet med ansvar för vindkraftsfrågor till Kalmar.1994/95:N444 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energipolitiken.1994/95:N448 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till utveckling av Norduppland somförsöksområde för miljö- och energiteknik.1994/95:N449 av () vari yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag att avbryta programmet Småskaligförbränning av biobränslen.1994/95:N450 av m.fl. (mp) såvitt gälleryrkandet (5) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att omgående påbörjaavvecklingen av kärnkraften.1994/95:N451 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samordning av myndigheternas insatser föromställningen av energisystemet,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regler i ellagen för byte till den mest energisnålaresp. kostnadseffektiva lösningen i ellagen,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om energimärkning, energinormer och upphandling inomstat, landsting och kommun,10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frivilliga överenskommelser med olika branscher.1994/95:N452 av () såvitt gäller yrkandena attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte återstarta 1,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förstatliga alla reaktorer,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de höga stråldoserna i Oskarshamnsverken,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta rutiner vid ,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de sårbara reaktorerna i väst,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avveckla kärnkraften senast år 1998.1994/95:A416 av och (båda c)såvitt gäller yrkandet (2) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att överväga enlokalisering av en ny myndighet för vindkraftens samordning,administration och utveckling till Kalmar.1994/95:A470 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkandet(4) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en energipolitik som ger godaförutsättningar för den elintensiva industrin i Västernorrlandslän.1994/95:Bo237 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet(4) att till solenergianläggningar för budgetåret1995/96 över anslaget E 7 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således . Riktlinjer för energipolitikenBakgrundVissa energipolitiska beslutDe nu gällande riktlinjerna för energipolitiken antogs avriksdagen (prop. 1990/91:88, bet. Riktlinjernavar grundade på en överenskommelse -- den s.k.energiöverenskommelsen -- mellan företrädare förSocialdemokraterna, liberalerna och Centerpartiet.Enligt överenskommelsen är målet för energipolitiken att på kortoch lång sikt trygga tillgången på energi på villkor som ärkonkurrenskraftiga med dem som råder i omvärlden.Energipolitiken skall utgå från vad natur och miljö kan bära.Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som istörsta möjliga utsträckning grundas på varaktiga, helstinhemska och förnybara, energikällor samt genom en effektivenergihushållning. I regeringsförklaringen som redovisades avden nya regeringen (prot. 1994/95:6) angavs attöverenskommelsen kommer att fullföljas.I energiöverenskommelsen ingick olika typer av stöd tillomställningen och utvecklingen av energisystemet. Stödprogrammenomfattar dels insatser för ny energiteknik (investeringsbidragtill kraftvärmeproduktion med biobränslen, vindkraftverk ochsolvärmeanläggningar), dels stöd till energieffektiv teknik.För stöden till insatser för ny energiteknik utpekades iriksdagsbeslutet en utgiftsram om attfördelas . Av dessa medel avsåg bidrag till investeringar i kraftvärmeproduktionmed biobränslen, investeringar ivindkraftverk och investeringar isolvärmeanläggningar. Därutöver beslutades attEnergiteknikfonden, som inrättades (prop. 1987/88:90,NU40), skulle tillföras 110 miljonerkronor. /94 disponerar Energiteknikfondenockså ett årligt anslag om ca motsvarande 10kr per kubikmeter olja av koldioxidskatten på oljeprodukter.De förändringar som vidtogs i stödsystemet tillenergieffektiv teknik i samband med energipolitiskauppgörelse avsågs ävenledes gälla . Detta program har entotal medelsram på 965 miljoner kronor.Till dessa program kan också fogas det statligaenergiforskningsprogrammet. De gällande riktlinjerna förenergiforskningen framgår av forskningspolitiskabeslut (prop. 1992/93:170, bet. Målet är attskapa erforderlig vetenskaplig kompetens och teknisk kunskapinom universiteten, högskolorna och näringslivet för attomställningen och utvecklingen av energisystemet skall kunnagenomföras. Forskningsprogrammen löper under perioden1993/94--1995/96. avsätts för energiforskning ca725 . I det statliga energiforskningsprogrammetingår också bioenergiforskning. Särskilda medel för sådanforskning anslogs av dels i samband med 1991 årsenergipolitiska överenskommelse, dels i 1993 årsforskningspolitiska beslut. För bioenergiforskning avsätts underbudgetåren 1993/94--1995/96 ca . Totaltinnebär detta att ca disponeras under periodenför energiforskning.Sammanlagt och fram till angivnaslutår för samtliga här nämnda insatser för omställningen avenergisystemet kommer staten att ha investerat ca 4miljarder kronor. Det förutsattes energipolitiskaöverenskommelse att regeringen för redovisarde resultat som har uppnåtts genom de energipolitiskaprogrammen.1991 års energipolitiska beslut innebar att de tidigareriktlinjerna för kärnkraftsavvecklingens inledning upphävdes. År1980 beslutade , på förslag av näringsutskottet ianslutning till en socialdemokratisk partimotion, att uttala attden sista reaktorn i skall tas ur drift (prop. 1979/80:170, bet. Moderata samlingspartietsrepresentanter i utskottet stod inte bakom förslaget i dendelen. De anförde dock att det i fråga om avvecklingsperiodenslängd inte förelåg någon avgörande skillnad mellan propositionenoch den ifrågavarande motionen. I beslutet sades att kärnkraftenskall avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn tagen tillbehovet av elektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättningoch välfärd samt att säkerhetssynpunkter bör vara avgörande föri vilken ordningsföljd reaktorerna skall tas ur drift.Uttalandet om som slutpunkt för avvecklingsperiodengjorde näringsutskottet efter att ha nämnt attkärnkraftsreaktorernas tekniska livslängd enligt uppgift iden aktuella propositionen bedömdes vara . Denna uppgiftkom tillbaka i olika sammanhang. tog utskottet uppden till närmare diskussion (bet. 1987/88:NU40 s. 41, 53).Därvid konstaterades att avskrivningstiden för de svenskakärnkraftsreaktorerna är men att anläggningarna harkonstruerats för att ha en livslängd av . Riksdagensbeslut om en bortre tidpunkt för kärnkraftsavvecklingen fickemellertid inte, framhöll utskottsmajoriteten, ses som en renframräkning grundad på bedömningar om reaktorernas sannolikalivslängd. Grundläggande för beslutet hade varit att utifrånfolkomröstningens resultat en väl anpassad tidsram skulle angesinom vilken omställningen av energisystemet skulle kunna ägarum.En första precisering av en avvecklingsplan beträffandekärnkraften togs (prop. 1986/87:158, bet. NU1987/88:7) genom en avsiktsförklaring innebärande att en reaktorskulle kunna tas ur drift --1995 och en andrareaktor --1996. Tillförseln av ny energi ochhushållningens resultat skulle dock, tillfogades det, avgöra näravvecklingen av reaktorerna kunde påbörjas.En ytterligare precisering gjordes (prop.1987/88:90, bet. Enligt detta beslut skulle en förstareaktor tas ur drift och en andra , och dessareaktorer skulle vara en av de två reaktorerna iBarsebäcksverket och en av de fyra i . Riksdagensbeslut präglades av oenighet. Varje oppositionsparti stod för enegen reservation mot näringsutskottets förslag beträffandekärnkraftsavvecklingens inledning.1991 års energipolitiska överenskommelse bygger på denmålsättning som har nämnts inledningsvis. I beslutet sägs attfrågan om när kärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilkentakt den kan genomföras avgörs av resultaten av hushållningenmed el, tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktionoch möjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser. Frågan kärnkraftenskall vara avvecklad -- enligt riksdagensuttalande -- blev inte föremål för förnyad prövningeller nytt ställningstagande under överläggningarna som föregicköverenskommelsen.Under våren 1994 väcktes motioner angående bl.a. omställningenav energisystemet. I sin behandling av dessa motioner erinradeutskottet (bet. 1993/94:NU17) om de riktlinjer på vilka 1991 årsenergipolitiska beslut vilar. Utskottet underströk att dessariktlinjer utgör basen för ett brett parlamentariskt samförståndi energipolitiken. Emellertid fanns det, menade utskottet,anledning att närmare granska resultaten av de olika åtgärdersom vidtogs i samband med energipolitiska beslut. Ensådan granskning ansågs också vara motiverad av att det skettbetydelsefulla förändringar i vår omvärld som har betydelse förenergipolitiken. Bland sådana förändringar nämndesundertecknandet av klimatkonventionen inom ramen för om miljö och utveckling i ,ikraftträdandet av samt de då avslutadeförhandlingarna om svenskt medlemskap i . Därtill kunde fogasde betydelsefulla förändringarna i . Påförslag av näringsutskottet gav därför regeringen tillkänna att en kommission med parlamentarisk sammansättning bordetillkallas för att granska de pågående energipolitiskaprogrammen för omställning och utveckling av energisystemet ochanalysera behovet av förändringar och ytterligare åtgärder.Kommissionen borde också lägga fram förslag om program medtidsangivelser för omställningen av energisystemet. Enutgångspunkt för kommissionens arbete skulle vara attomställningen och utvecklingen av energisystemet -- i enlighetmed energipolitiska beslut -- kan grundas pålångsiktigt hållbara politiska beslut.EnergikommissionenI enlighet med beslut tillkallades sommaren 1994efter beslut av regeringen en kommission -- (N 1994:04) -- med uppdrag att bl.a. lägga förslag om programmed tidsangivelser för omställningen av energisystemet.Ordförande för kommissionen är landshövding , och iövrigt består den av företrädare för samtliga riksdagspartier.Kommissionen skall avlämna en slutrapport senast den 1 september1995.Direktiven (dir. 1994:67 och dir. 1994:120) för kommissionensarbete är omfattande. Under de övergripande riktlinjerna förkommissionens arbete ligger ett stort antal konkretaarbetsuppgifter, vilka kan sammanfattas i ett tjugotal punkter.Kommissionen skall:1) göra en fördjupad analys av de resultat som nåtts inomramen för den energipolitiska överenskommelsen,2) granska hur de senare årens omvärldsförändringar harpåverkat förutsättningarna för omställningen av energisystemet,3) uppmärksamma den internationella utvecklingen, särskilt vadgäller de europeiska gas- och elmarknaderna, och belysa deförutsättningar och möjligheter som integrationen ger för denframtida el- och energiförsörjningen,4) bedöma förutsättningarna för uppbyggnad av ny infrastrukturi utifrån de behov som uppkommer genom denenergipolitiska omställningen,5) granska förutsättningarna för och behovet avenergieffektivisering och energihushållning i bl.a. fastigheteroch industriprocesser,6) överväga styrmedel som stimulerar till ökadenergihushållning inom ramen för en avreglerad elmarknad,7) följa utvecklingen på den svenska elmarknaden och bedömaförutsättningarna för och behovet av ny kraftproduktion,8) bedöma förutsättningarna för ett framtida utnyttjande avnaturgas i bl.a. kraft- och kraftvärmeproduktion samt granskabehovet av statliga åtgärder och de effekter på bl.a.biobränslemarknaden som kan uppkomma av en utbyggnad avnaturgasdistributionen,9) analysera konsekvenserna av en utökad handel med el tillkontinenten vad gäller det svenska elförsörjningssystemetslångsiktiga leveranssäkerhet och effekterna på de svenskaelpriserna,10) granska resultaten av de pågående stöden inombiobränsleområdet vad gäller bl.a. påverkan påteknikutvecklingen inom området och bedöma stödformernaseffektivitet jämfört med andra styrmedel,11) analysera de samhällsekonomiska, miljö- ochenergipolitiska konsekvenserna som följer av en avställning aven eller flera kärnkraftsreaktorer ,12) säkerställa att genomförandet av föreslagna åtgärder skerpå ett kostnadseffektivt sätt och att de klimatpolitiskainsatserna sker i enlighet med de åtaganden gjort inomramen för och att de koncentreras tillområden där de är effektivast,13) integrera frågan om hur energi- och miljöskatter påverkarmöjligheterna till att realisera de energipolitiska målen,14) analysera förutsättningarna för kraftföretagensersättningsmöjligheter enligt atomansvarighetslagen (1968:45)samt redovisa förutsättningarna för utveckling av detinternationella regelverket,15) bedöma den lämpliga avvägningen mellan satsningar påutveckling av ny elproduktionsteknik och på forskning samtanalysera möjligheterna att utnyttja resultaten fråninternationell forskning för svenska insatser på energiområdet,16) överväga och föreslå lämpliga styrmedel för omställningenoch utvecklingen av energisystemet,17) överväga behovet av att utveckla bättre energiprognoser.Därutöver erhöll kommissionen efter regeringsskiftet i oktober1994 tilläggsdirektiv som innebar att ytterligare analyserskulle utföras som grund för genomförande av den s.k.elmarknadsreformen.Avreglering av elmarknadenRiksdagen beslutade om en reformering avelmarknaden i syfte att skapa förutsättningar för handel med eli konkurrens (prop. 1993/94:162, bet. Reformenshuvudprincip är att åstadkomma en klar boskillnad mellan å enasidan produktion och försäljning av el och å andra sidanöverföring av el (nätverksamheten). Produktionen ochförsäljningen skall ske i konkurrens, medan nätverksamheten ävenfortsättningsvis skall regleras och övervakas på särskilt sätt.Reformen skulle enligt beslutet ha trätt i kraft den 1 januari1995. beslutade emellertid (prop.1994/95:84, bet. NU10) att ikraftträdandet av elmarknadsreformenskulle uppskjutas. Skälet var att det skulle skapas möjligheterför att genomföra en bredare konsekvensanalysav de nya reglerna för elmarknaden innan reformen träder ikraft. Regeringen beslutade om tilläggsdirektivtill kommissionen (dir. 1994:120) med innebörd att den särskiltskulle behandla utlandshandeln med el och reformensregionalpolitiska effekter. Av tilläggsdirektiven framgick attkommissionen -- om inte hinder förelåg som kunde innebäralåsningar för det fortsatta arbetet -- borde överlämnaett förslag i frågan.Kommissionen avlämnade ett sådant förslag tillregeringen i delbetänkandet Ny elmarknad (SOU 1995:14). Detta ärför närvarande föremål för remissbehandling. Regeringen harmeddelat att en proposition i ärendet kommer att avlämnas tillriksdagen . Utskottet avser att behandlaregeringens förslag under hösten 1995.Ellagstiftningsutredningen (N 1992:04) fortsätter sitt arbetemed syfte att den s.k. ellagen (1902:71 s. 1) skall ersättasmed en moderniserad lagstiftning (dir. 1993:93). Regeringen hargenom tilläggsdirektiv bl.a. angett en nytidsplan för arbetet (dir. 1994:119). Ellagstiftningsutredningenskall med förtur behandla elberedskapen och redovisa sinaöverväganden och förslag i den frågan särskilt. Utredningenväntas komma att avlämna sina bedömningar och förslagi den delen. Övriga lagstiftningsfrågor skall redovisas senastden 1 juli 1995.Energirapport 1994InledningEnligt energipolitiska överenskommelse skall varje åri budgetpropositionen lämnas en redovisning av de resultat somuppnåtts genom de energipolitiska programmen. Regeringen haruppdragit åt () bl.a.att utvärdera programmen för omställning och utvecklingav energisystemet samt att redovisa resultatet av utvärderingenför regeringen. överlämnades rapportenEnergirapport (1994:9). Rapportens huvudsakligainnehåll refereras i budgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bil.13 s. 112).1994 års rapport är vad avser utvärdering av insatser föromställningen av energisystemet främst inriktad på vissaverksamheter som får stöd ur Energiteknikfonden. Därutöverredovisas också medelsanvändningen vad gäller investeringsstödentill solvärme, vindkraft och teknik för el- ochbränsleproduktion.I rapporten lämnas också en redovisning av den aktuellaenergiförsörjningen i och en bedömning av utvecklingentill . energiprognoser gäller delsenergitillförseln och energianvändningen, dels elproduktionenoch elanvändningen. I rapporten har arbetat med ett endaprognosalternativ. I prognosen antas tillväxten avbruttonationalprodukten (BNP) uppgå till ochtillväxttakten i industriproduktionen till förperioden --2005. antar att den privata konsumtionenökar med i genomsnitt och att den offentligakonsumtionen kommer att vara oförändrad. Vidare utgår iberäkningarna från att energibeskattningen inte förändras underperioden. Prognosalternativet skiljer sig från de antaganden somregeringen använder sig av i budgetpropositionens finansplan(bil. 1) för perioden --1998. Där redovisas de konsekvensersom följer av antaganden om s.k. medelhög tillväxt. I dettaalternativ antas BNP växa med under nämndaperiod.Energitillförsel och energianvändningPrognosen för energitillförseln och energisystemetssammansättning för pekar inte på några dramatiskaförändringar under förutsättning att kärnkraftsproduktionen äroförändrad. Den sammanlagda energitillförseln uppgick år 1993till ca och beräknas öka till . Oljansandel av energitillförseln väntas ligga kvar på samma nivå somår 1993 eller . Vattenkraft och kärnkraft förväntasminska sin sammanlagda andel av energitillförseln från 33 till31 %.I prognos utvecklas den inhemska energianvändningenlångsammare än BNP. Industrins efterfrågan på energi år 2005beräknas vara högre jämfört med , som dentotala industriproduktionen beräknas öka underperioden. Industrin väntas investera i ny och mer energisnålteknik, och en strukturell förskjutning från energiintensivatill mer energieffektiva branscher kan förväntas.Elproduktion och elanvändningElproduktionen i baseras på vattenkraft och kärnkraftsamt biobränsle- eller fossilbränsleeldad värmekraft.Vattenkraften och kärnkraften svarar tillsammans normalt föröver av elproduktionen. uppgick elproduktionen iSverige till , varav vattenkraften svarade för ca 58TWh och kärnkraften för ca . I tabellen nedan redovisasden inhemska elproduktionen --1994.Den inhemska elproduktionen och nettoimporten av el (TWh)Produktionsslag 1970 1980 1990 1994Vattenkraft 40,9 58,0 71,5 57,9Kärnkraft - 25,3 65,3 70,1Industriellt mottryck 3,1 4,0 3,1 4,0Kraftvärme 2,4 5,6 2,1 4,6Kondenskraft 12,0 0,9 0,3 0,8Gasturbiner 0,7 0,2 0,1 0,1Elproduktion 59,1 94,0 142,2 137,5Nettoimport av el* 4,1 0,5 - 1,8 0,3Källa: och VattenfallAB. * = nettoexport.Enligt prognos ökar elefterfrågan i sådan takt attdet finns behov av ny kraftproduktion om ca . NUTEKbehandlar inte närmare frågan om hur den ökade efterfrågan skalltillgodoses.Vattenkraftsproduktionen för uppgick till ca ,vilket är den högsta produktionen . Det följande åretdäremot uppgick produktionen -- som redan nämnts -- endast tillca , beroende på den torra väderleken . NUTEKbedömer att den totala vattenkraftsproduktionen undernormalårsförhållanden kommer att uppgå till ca år 2005.Elproduktionen från kärnkraften uppgick till ca år1994. Till följd av avstängda reaktorer uppgick produktionen år1993 till ca . Produktionsförmågan i de svenskakärnkraftverken är omkring . För kärnkraften har somprognosförutsättning att produktionen kommer att ligga kvar påden nuvarande nivån. Kärnkraftens totala produktionsförmåga,inkl. risken för längre driftstopp, beräknas sålunda till ca 72TWh år 2005.Vindkraften svarade för ca . harNUTEK antagit att elproduktionen från vindkraftverk ökar till0,2 TWh.Vad gäller övriga produktionskällor räknar med attkraftvärmeverken har en teknisk elproduktionspotential på ca7. bedömer att elproduktionskapaciteten ikraftvärmeverken skulle kunna öka till drygt fram till år2005. Det industriella mottrycket uppskattas kunna producera elmotsvarande drygt . I prognosen för uppgåroljekondenskraftens del av elproduktionen till 2,4 TWh.MotionernaUnder årets allmänna motionstid har det väckts ett flertalmotioner om inriktningen av energipolitiken. Ett flertal avdessa tar sikte på avvecklingen av kärnkraften och de krav påomställning av energisystemet som detta för med sig. Utskottetbehandlar här i ett sammanhang yrkanden i tio motioner.I motion 1994/95:N444 (s) sägs att det gjorts förlitet vad gäller förberedelser för kärnkraftsavvecklingen.