bet · GI01SfU17 · 1995-05-04 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 1994/95:197Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. jämte motioner.I propositionen föreslås att en arbetsmarknadsavgift på 2,2 %av avgiftsunderlaget införs för den som har inkomster av annatförvärvsarbete än anställning och som skall betala egenavgifterenligt lagen om socialavgifter. föreslås attsjukförsäkringsavgiften för samma grupp avgiftsskyldiga sänksmed lika mycket.Regeringen lägger också fram förslag till ändringar iföräldraförsäkringen som innebär att en förälder, somtillsammans med den andra föräldern har gemensam vårdnad om ettbarn, själv skall kunna uppbära föräldrapenning för hela den förföräldrar avsedda gemensamma tiden om den andra föräldern inteomfattas av den svenska socialförsäkringen eller inte uppfyllerinskrivningsvillkoret för rätt till föräldrapenning. Detföreslås också regler för avräkning av tid medföräldrapenningförmån enligt utländsk lagstiftning.Vidare föreslås för försäkringskassorna vissa ändringar medanledning av omläggningen av det statliga budgetåret tillkalenderår, att de lokala försöksverksamheterna med finansiellsamordning får pågå samt en ändring avarbetsvillkoret i lagen om delpensionsförsäkring.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1995.Utskottet behandlar också några motioner angående utvidgningav försöksverksamheten med finansiell samordning där ävenarbetsmarknadsmyndigheterna ingår. Utskottet föreslår medanledning härav ett tillkännagivande om att regeringen börbereda frågan och återkomma till med förslag.Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen och avstyrkerbifall till övriga motioner.Till betänkandet har fogats två reservationer och ett särskiltyttrande. I proposition 1994/95:197 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m.har regeringen () föreslagit att riksdagendels antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1992:863) om lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring och hälso- och sjukvård, dels ändring i sammalag,4. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, delsändring i samma lag,5. lag om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,dels medger att, för den tid försöksverksamheterna medfinansiell samordning förlängs, femte huvudtitelns anslagSjukpenning och rehabilitering och Allmänna försäkringskassorfår disponeras för utgifter på motsvarande sätt som enligttidigare riksdagsbeslut.Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet. Motion väckt med anledning av propositionen1994/95:Sf18 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en återgång till de beslut som hadefattats före höstens s.k. återställare beträffande egenavgiftertill en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /951994/95:Sf203 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjlighet till förlängning av pågåendeförsök inom socialsektorn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheten att utvidga försöken inomsocialsektorn.1994/95:Sf211 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhet för optimering avrehabiliteringsinsatser.1994/95:Sf216 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utökad lagstiftning beträffanderehabiliterande och förebyggande insatser.1994/95:Sf226 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökat samarbete mellanförsäkringskassa och landsting.1994/95:Sf237 av m.fl. (m) vari yrkas3. att beslutar avskaffa delpensionen förnytillträdande fr.o.m. i enlighet med vad somanförts i motionen,1994/95:Sf242 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försäkringskassornas möjlighet att köpayrkesinriktade tjänster.1994/95:Sf251 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt försökstid för finansiellsamordning.1994/95:So452 av Per m.fl. (mp) vari yrkas2. att hos regeringen begär en utredning avmöjligheterna till transfereringar mellan sjukvården ochförsäkringskassan enligt vad som anförts i motionen.1994/95:Fi211 av m.fl. (fp) vari yrkas11. att hos regeringen begär förslag om avskaffaddelpension enligt vad som anförts i motionen,1994/95:Fi216 av m.fl. (kds) vari yrkas10. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar om avveckling av delpensionen. Införande av arbetsmarknadsavgift för inkomster av annatförvärvsarbeteEnligt lagen (1981:691) om socialavgifter finansieras denallmänna försäkringen och vissa andra sociala ändamål avarbetsgivaravgifter och egenavgifter. Arbetsgivaravgifterbetalas av den som är arbetsgivare och egenavgifter av den somär försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL)och har inkomst av annat förvärvsarbete.Den 1 januari 1994 infördes en allmän avgift för enskilda på för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet. Dennaavgift avsågs bli höjd till . Den 1 juli 1994infördes i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd bestämmelser om enallmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Under hösten1994 upphävdes nämnda bestämmelser liksom avgiften för dessfinansiering. Vidare beslöts om en avgiftsväxling med innebördatt arbetsgivarnas avgift till sjukförsäkringen sänktes med 2,2procentenheter som deras arbetsmarknadsavgift höjdes imotsvarande mån. Vidare höjdes den allmänna egenavgiften tillsjukförsäkringen till förarbetstagare.Arbetsmarknadsavgiften för arbetsgivare utgör sedan den 1januari 1995 av avgiftsunderlaget. Arbetsmarknadsavgiftenfinansierar bl.a. kostnader för arbetslöshetsersättning ochkontant arbetsmarknadsstöd. Rätt till sådana förmåner har bådeanställda och företagare. För inkomst av annat förvärvsarbetetas dock inte någon arbetsmarknadsavgift ut.Eftersom den som har inkomst av annat förvärvsarbete får delav bl.a. arbetslöshetsersättning föreslås i propositionen att enarbetsmarknadsavgift på skall tas ut även på sådanainkomster. För att inte det totala avgiftsuttaget för inkomsterav annat förvärvsarbete skall öka föreslås attsjukförsäkringsavgiften sänks från 9,12till 6,92 %.Ändringarna föreslås träda i kraft ochtillämpas första gången i fråga om egenavgifter som beräknas pågrundval av taxering.Sigge Godin m.fl. (fp) begär i motion Sf18 i yrkande 1 avslagpå förslaget om ändring av lagen om socialavgifter och i yrkande2 tillkännagivande om en återgång till de beslut som hadefattats före höstens s.k. återställare beträffande egenavgiftertill en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Motionärernamotsatte sig såväl beslutet att avskaffa den obligatoriskaarbetslöshetsförsäkringen som den därpå följandeavgiftsväxlingen. Som en konsekvens härav avstyrker de den nuföreslagna avgiftsväxlingen.Utskottet delar regeringens uppfattning att enarbetsmarknadsavgift bör införas även för inkomster av annatförvärvsarbete och att sjukförsäkringsavgiften som en följdhärav bör sänkas lika mycket. Utskottet tillstyrker därförregeringens förslag och avstyrker bifall till motion Sf18yrkandena 1 och 2.FöräldrapenningEnligt 4 kap. 1 § AFL har en försäkrad förälder som ärinskriven hos allmän försäkringskassa rätt till föräldrapenningoch tillfällig föräldrapenning. Som villkor för rätt tillföräldrapenning gäller enligt 4 kap. 9 § AFL att föräldern harvarit inskriven hos allmän försäkringskassa under minst 180dagar i följd närmast före den dag för vilken föräldrapenningenskall utbetalas.Enligt 4 kap. 3 § AFL utges föräldrapenning med anledning avett barns födelse under sammanlagt förföräldrarna. Om föräldrarna gemensamt har vårdnaden om barnet,har varje förälder rätt att uppbära föräldrapenning underhälften av den för föräldrarna gemensamma tiden. En förälder somensam har vårdnaden om barnet har rätt att själv uppbäraföräldrapenningen . En förälder kan avstå rättatt uppbära föräldrapenning till förmån för den andra föräldernmed undantag för med föräldrapenningmotsvarande förälderns sjukpenning.Enligt vad som anförs i propositionen har en förälder, om denandra föräldern inte är berättigad till föräldrapenning t.ex. pågrund av att han eller hon inte varit inskriven hosförsäkringskassa närmast före den dagför vilken föräldrapenning skall utbetalas eller därför attföräldern inte omfattas av den svenska socialförsäkringen,endast rätt till ersättningsdagar. Somexempel anges den situationen att båda föräldrarna är bosatta iSverige och har vårdnaden om barnet men där en av dem inteomfattas av den svenska socialförsäkringen på grund avförvärvsarbete i annat land. Från barnets synpunkt är det enligtpropositionen emellertid viktigt att åtminstone en förälder gesmöjlighet att vara hemma med föräldrapenning under samtliga dedagar som föräldrapenning kan utges för ett barn. En förälder,som ensam har vårdnaden om barnet, har själv rätt till samtligaföräldrapenningdagar.I propositionen föreslås därför att en förälder, somtillsammans med den andra föräldern har gemensam vårdnad om ettbarn, själv skall kunna uppbära föräldrapenning för hela den förföräldrar avsedda gemensamma tiden om den andra föräldern tillföljd av bestämmelserna i 4 kap. 1 och 9 §§ AFL inte ärberättigad till föräldrapenning.Ändringen föreslås träda i kraft och tillämpasi fråga om föräldrapenning för vård av barn som är fött den 1januari 1995 eller senare.Förslaget har inte föranlett några motionsyrkanden ochutskottet biträder förslaget.Avräkning av tid med föräldrapenningförmån enligt utländsklagstiftningDen svenska föräldraförsäkringen är utformad så att den gerföräldrarna rätt till föräldrapenning under ett visst antaldagar för varje barn som den medger föräldrarna storvalfrihet i fråga om förläggningen i tiden av dagarna medföräldrapenning. Föräldrapenning kan t.ex. enligt 4 kap. 3 § AFLtas ut längst till dess barnet fyllt eller till densenare tidpunkt då barnet avslutat det första skolåret.För att undvika att oavkortade föräldrapenningförmånersamtidigt utges från två eller flera länder för vård av sammabarn föreslås i propositionen en ändring i 4 kap. 16 § AFL såatt föräldrapenning inte skall kunna utges för samma barn ochtid som en motsvarande förmån utges enligt utländsklagstiftning.Vidare förslås att en ny paragraf införs i AFL, 4 kap. 9 a §,med innebörd att från det antal dagar som berättigar till svenskföräldrapenning skall avräknas det antal dagar som enmotsvarande förmån enligt utländsk lagstiftning har utgetts förbarnet. Avräkning skall göras enligt en i paragrafen särskiltangiven ordning.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1995.Förslagen har inte föranlett några motionsyrkanden ochutskottet biträder förslagen.De allmänna försäkringskassornas budgetårEnligt 18 kap. 14 § AFL skall en försäkringskassas räkenskaperomfatta perioden --(budgetår). Vidareskall styrelsen till revisorernalämna en årsredovisning.I propositionen föreslås att en allmän försäkringskassasbudgetår skall omfatta periodenjanuari--december (kalenderår) och att det budgetår som börjarden skall löpa t.o.m. . Vidareföreslås att årsredovisning skall lämnas årligen.Förslagen har inte föranlett några motionsyrkanden ochutskottet biträder förslagen.Försöksverksamhet med finansiell samordningPropositionenMed stöd av lagen (1992:863) om lokal försöksverksamhet medfinansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- ochsjukvård bedrivs lokal försöksverksamhet inom fem försöksområdenunder tiden --den 31 december 1995.Verksamheten, som bygger på avtal mellan respektivesjukvårdshuvudman och försäkringskassa, syftar till attpröva möjligheterna till en effektivare användning avtillgängliga resurser. Medel för verksamheten disponeras frånfemte huvudtitelns anslag Sjukpenning och rehabilitering.I propositionen hänvisas till en lägesrapport frånRiksförsäkringsverket och (RFV Redovisar 1994:7FINSAM), varav framgår bl.a. att de lokala satsningarna ute ivården varit av relativt blygsam omfattning och attförsöksområdena uppvisat ett tämligen lågt risktagande iförhållande till tillgången på medel. Enligt rapporten fickdetta emellertid bedömas mot bakgrund av den korta tid somFINSAM pågått och de förberedelsearbeten och administrativasatsningar som de lokala projektledningarna haft att vidta innanprojekt kunnat startas ute i verksamheten.Enligt vad som anförs i propositionen har iett flertal rapporter tagits upp nödvändigheten av bättresamordnade resurser för rehabiliteringsarbetet. Regeringen anseratt det av flera skäl är lämpligt att de försöksverksamheter sombedrivs med finansiell samordning mellan socialförsäkring ochhälso- och sjukvård får fortsätta under ytterligare en tid.I propositionen föreslås därför att lagen om lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring och hälso- och sjukvård förlängs att gälla tillutgången av och att medel för finansiering avverksamheten för får disponeras från anslagetSjukpenning och rehabilitering.Enligt lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet medfinansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- ochsjukvård och socialtjänst får, om regeringen medger det, enallmän försäkringskassa, ett landsting och en kommun som harkommit överens om det bedriva sådan försöksverksamhet i syfteatt pröva möjligheterna till en effektivare användning avtillgängliga resurser. Försöksverksamheten, som är begränsadtill högst fem försöksområden, startade ochskall avslutas senast vid utgången av . Medel förverksamheten disponeras från femte huvudtitelns anslag Allmännaförsäkringskassor och Sjukpenning och rehabilitering.För närvarande bedrivs försöksverksamhet av ,kommun och allmänna försäkringskassa, dets.k. Stenungsundsprojektet.Enligt vad som anförs i propositionen visar erfarenheter frånStenungsundsprojektet bl.a. att det tar att komma igång med en försöksverksamhet av detta slag. Försöket måsteförankras både bland politiker och tjänstemän inom de olikaorganisationerna. Enligt regeringens bedömning är det intetroligt att någon ytterligare försöksverksamhet kan starta föreår 1996. För att en försöksperiod skall kunna ge underlag för entillfredsställande utvärdering bör den helst omfatta tre år.Eftersom försöksverksamheten kan pågå längst till utgången av år1997 och några försöksområden utöver kommun ännuinte beslutats är det enligt regeringen angeläget att enförlängning sker.I propositionen förslås därför att lagen om lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst förlängstill utgången av och att medel för finansiering avförsöksverksamheten för får disponeras från anslagenAllmänna försäkringskassor och Sjukpenning och rehabilitering.MotionerI motion Sf203 yrkandena 1 och 2 av ()begärs dels tillkännagivande om att pågående försök inomsocialsektorn skall förlängas , dels att försökenskall utvidgas till att även omfatta arbetsmarknadsåtgärder.Pär-Axel m.fl. (s) begär i motion Sf211tillkännagivande om försöksverksamhet för optimering avrehabiliteringsinsater. Motionärerna anser attförsöksverksamheterna bör omfatta insatser inomförsäkringskassa, arbetsförmedling och socialtjänst som isamarbete med vårdinstitutioner, arbetslöshetskassor etc.genomför beslutat rehabiliteringsprogram.Inge och () begär i motion Sf216tillkännagivande om att lagstiftningen beträffanderehabiliterande och förebyggande insatser bör utökas till attomfatta även länsarbetsnämnderna. Enligt motionärerna har enförstudie som gäller rehabilitering och förebyggande insatsergenomförts i kommun, det s.k. Finspångsprojektet.I förstudien, som bedrivits --september1994, har arbetsförmedlingen, , hälso-och sjukvården, , arbetslivsfonden och kommunendeltagit. Förstudien i visar enligtmotionärerna att en fyrpartssamverkan ökar möjligheterna att nåbättre resultat vad gäller rehabilitering och förebyggandeinsatser.I motion Sf251 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om fortsatt försökstid för finansiellsamordning. Motionärerna, som anser att det skulle varaolyckligt med ett avbrott i den pågående verksamheten, begär attförsöken skall få fortsätta till dess regeringen slutligt tagitställning till om verksamheten skall upphöra, förändras ellerpermanentas.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot att tiden för redan beslutadeförsöksverksamheter förlängs och att disposition av medel härförmedges. Motionerna Sf203 yrkande 1 och Sf251 är tillgodoseddagenom regeringens förslag och påkallar därför ingen åtgärd frånriksdagens sida.Vad beträffar frågan om en utvidgning av försöksverksamhetentill att omfatta även arbetsmarknadsmyndigheterna togs denna uppav utskottet i samband med behandlingen av prop. 1993/94:205 medförslag om finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso-och sjukvård och socialtjänst. Utskottet uttalade visserligen ibetänkandet 1993/94:SfU19 att utskottet delade regeringensuppfattning att några ytterligare parter då inte borde ingå inen finansiell samordning av den art som föreslogs ipropositionen. Med anledning av ett motionsyrkande (s), variföreslogs att som ett nästa steg borde inledas enförsöksverksamhet med samarbete mellan försäkringskassa, hälso-och sjukvård, socialtjänst och arbetsförmedling, uttaladeemellertid utskottet att arbetsmarknadsmyndigheterna hade enviktig roll i samarbetet med de övriga sektorerna, och att storafördelar måste kunna vinnas med helhetsbedömningar där ävenmedel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder ingick. Utskottet sågdärför gärna att en sådan försöksverksamhet kom till stånd.Något förslag om försöksverksamhet av detta slag läggs intefram i den förevarande propositionen. Regeringen har docknyligen beslutat om nya direktiv till Sjuk- ocharbetsskadeberedningen (dir. 1995:54). Enligt direktiven skallberedningen utforma förslag till en av staten organiserad allmänohälsoförsäkring, som ger ersättning för inkomstbortfall orsakatav temporärt eller varaktigt nedsatt arbetsförmåga till följd avsjukdom, skada eller funktionshinder. Utgångspunkten skall bl.a.vara att ersättningsnivån vid kort eller medellång frånvaroskall uppgå till av den förmånsgrundande inkomsten, att detskall finnas en karensdag samt att arbetsförmågans nedsättningmer renodlat än enligt nuvarande regler skall baseras påmedicinska grunder. I beredningens uppdrag ingår även attföreslå regler för beräkning av förmånsgrundande inkomst ochersättningsnivå vid långvarig nedsättning av arbetsförmågan isyfte att ersätta dagens förtidspensionering.Sjuk- och arbetsskadeberedningen skall vidare analyserasamspelet mellan ohälsoförsäkringen och andra försäkringssystemoch lämna förslag till hur en bättre samordning kan åstadkommas.Enligt vad som anförs i direktiven samspelar olika delar av denallmänna försäkringen inte bara sinsemellan utan även medarbetslöshetsförsäkringen. I många fall orsakas den nedsattaarbetsförmågan av en blandning av medicinska, sociala ocharbetsmarknadsrelaterade problem. En tydligare avgränsning avsocialförsäkringens roll kan medföra att kraven påarbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkring ökar. Sjuk-och arbetsskadeberedningen bör därför enligt direktiven ägnasärskild uppmärksamhet åt samspelet mellan olikaersättningssystem. En strävan bör vara att på ett bättre sättharmonisera reglerna i olika delar av trygghetssystemet. För attklagöra dessa gränsdragningsfrågor bör beredningen samarbeta medArbetsmarknadspolitiska kommittén (A 1994:01). somgränsdragningen mellan olika försäkringsgrenar görs tydlig ärdet enligt direktiven viktigt att upprätthålla en helhetssyn påindividens situation och att regelsystemen samspelar så att enarbetslivsinriktad rehabilitering kommer till stånd. Sjuk- ocharbetsskadeberedningen och bördärvid tillsammans undersöka hur en bättre samverkan kan uppnåsmellan olika inblandade parter vad gäller förebyggande insatseroch rehabilitering. Utgångspunkten bör vara att förslagen skallutformas så att försäkringarna ger drivkrafter för aktivtförebyggande och rehabiliterande insatser.Utskottet har tagit del av "-- rapport frånen förstudie om samverkan och samordning av insatser ochresurser". I rapporten föreslås bl.a. ett fortsattutredningsarbete med uppgift att pröva förutsättningarna för ensamfinansiering mellan socialförsäkring, socialtjänst, hälso-och sjukvård och arbetsmarknadsmyndigheter. En fyrpartssamverkanskulle enligt rapporten kunna ge tydligare incitament församarbete, utvärdering och ett totalt sett mer effektivtanvändande av samhällets resurser till gagn för den enskilde ochandra användare.Vad som redovisats ovan om inriktningen av de nya direktiventill Sjuk- och arbetsskadeberedningen och om resultatet avförstudien i det s.k. har stärkt utskottet iuppfattningen att det är dags att ta ett ytterligare steg iutvidgningen av försöksverksamheten med finansiell samordningmellan olika parter och inleda en försöksverksamhet där ävenarbetsmarknadsmyndigheterna ingår. Utskottet anser därför attregeringen bör bereda frågan och återkomma till medförslag. Det anförda bör med anledning av motionernaSf203 yrkande 2, Sf211 och Sf216 som sin mening ge regeringentill känna.DelpensionDelpension kan enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkringefter ansökan utges till en förvärvsarbetande i åldern 61--64 årsom minskar sin arbetstid. Försäkrad för delpension är den somär bosatt i och under en ramtid av omedelbartföre den dag då pension avses börja utgå eller den tidigare dagdå ansökan görs har förvärvsarbetat i minst fördeladepå . För rätt till delpension fordras vidareatt den försäkrade fr.o.m. det år då han fyllde 45 årtillgodoräknats pensionsgrundande inkomst under minst tio årstid. Delpension utges av pensionsunderlaget.I propositionen förelås att arbetsvillkoret ändras så att detöverensstämmer med reglerna i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring. För att vara försäkrad för delpensionskall därför enligt förslaget den sökande ha försvärvsarbetatunder minst fördelade under åretomedelbart före det att delpension avses börja utgå eller dentidigare dag då ansökan görs.Ändringen föreslås träda i kraft och tillämpaspå dem som ansöker om delpension fr.o.m. och därdelpensionen börjar betalas ut för tid efter ikraftträdandet.I tre motioner tas frågan om att avskaffadelpensionsförsäkringen upp. I motion Sf237 yrkande 3 av GullanLindblad m.fl. (m) begärs beslut om att avskaffa delpensionenför nytillträdande fr.o.m. . Besparingen kanenligt motionärerna beräknas till budgetåret1995/96 och till . I motion Fi211yrkande 11 av m.fl. (fp) begärs förslag om attavskaffa delpensionen. Motionärerna framhåller att detvisserligen finns en överenskommelse mellan de tidigareregeringspartierna och den nuvarande regeringen om attdelpensionen skall avskaffas i det nya ålderspensionssystemetmen att det statsfinansiella läget gör det angeläget attaktualisera förslaget. Motionärerna uppskattar besparingen till500 . m.fl. (kds) begär imotion Fi216 yrkande 10 beslut om att delpensionen skallavvecklas helt . Motionärerna beräknarbesparingen till /96 och till1,år 1998.Riksdagen beslöt under det föregående om riktlinjerför en reformering av det allmänna pensionssystemet. I sambanddärmed ansåg såväl regeringen (prop. 1993/94:250) som utskottet(bet. 1993/94:SfU24) att delpension inte skulle kunna nybeviljasefter . Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning ochtillstyrker regeringens förslag om ändrade arbetsvillkor förrätt till delpension samt avstyrker bifall till motionerna Sf237yrkande 3, Fi211 yrkande 11 och Fi216 yrkande 10.