bet · GJ01SoU2 · 1995-10-26 00:00:00 — inne-håller bl.a. förslag om att vid varje universitetssjukhus bör finnas en enhetför palliativ vård. Enheten skall ha ansvar för utbildning av personal, in-formation till myndigheter och allmänhet samt ansvara för uppföljning avverksamheten inom regionen. Vidare föreslås i motionen att en särskildspecialistkompetens för läkare och en speciellt anpassad vidareutbildningav sjuksköterskor i palliativ vård skall inrättas. Motionärerna anser att detinom kommuner, landsting, kyrkor och andra ideella organisationer krävsen ökad medvetenhet om den stora betydelsen av dessa frågor.Också i motion 1994/95:So412 av m.fl. (kds) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värdig vård i livets slutskede (yrkande 10). I motionen anförsatt både yngre och äldre skall ges förutsättningar för ett värdigt slut närdöden nalkas och ingen skall behöva dö i ensamhet. För den som vill slutasina dagar i det egna hemmet skall en trygg vårdplats byggas upp där,anser motionärerna. En vårdform i livets slutskede där patientens egnaönskemål står i centrum är hospicevården. Hospice arbetar utifrån en hel-hetssyn på människan och dennes sjukdom. Enligt motionärerna är detviktigt att alla sjukdomssymtom och även andliga behov skall kunna mötasav kompetent personal.I socialutskottets betänkande 1992/93:SoU16 angav utskottet att det ärangeläget att som ett led i tillsynen över hälso- och sjuk-vården följer utvecklingen av den palliativa vården i livets slutskede. Ut-skottet utgick också från att den särskilt tillsatta styrgruppen för Sverigesmedverkan i EG:s cancerprogram i samråd med övervägerpå vilket sätt förslaget om att förbättra den palliativa vården inom EG kanföras ut för att förbättra vården i livets slutskede.I utskottets betänkande 1993/94:SoU20 vidhöll utskottet sin inställningom det angelägna i att överväger och kommer med förslagpå vilket sätt vården av gamla och patienter i livets slutskede kan förbätt-ras.Socialutskottet behandlade i betänkandet 1993/94:SoU7 Vissa hälso- ochsjukvårdsfrågor bl.a. ett antal motionsyrkanden om smärtbehandling.Utskottet gjorde därvid följande bedömning.Enligt har kunskapen om smärtlindring inte nått ut i helasjukvårdsorganisationen och till all personal. Styrelsen arbetar därför aktivtmed denna fråga. Inom pågår också en kartläggning av denpalliativa vård som bedrivs inom den primärkommunala vården. _ _ _Utskottet utgår från att frågan kommer att behandlas skyndsamt inomSocialstyrelsen, att regeringen håller sig underrättad om utvecklingen pådetta område och, om det skulle behövas, vidtar åtgärder. Utskottet anseratt och regeringens kommande förslag med anledning avdet pågående utrednings- och förändringsarbetet bör avvaktas innan riks-dagen tar något initiativ i dessa frågor.Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. följde utskottet.I betänkandet 1993/94:SoU19 behandlade socialutskottet regeringensproposition /94:121 om kommunernas betalningsansvar för viss häl-so- och sjukvård samt en motion som väckts med anledning av propositio-nen. Utskottet som tillstyrkte propositionen och avstyrkte motionen angavi betänkandet att utskottet delar uppfattningen i motionen att det är angelä-get, om utskrivning till annan vårdform övervägs, att särskild hänsyn tastill patienter som vårdas i livets slutskede och deras anhöriga. Utskottetkonstaterade att samma inställning redovisas i propositionen.I utskottets betänkande 1994/95:SoU2 gjorde utskottet följande bedöm-ning i anledning av motioner om bl.a. hospicevård.Utskottet vidhåller sin tidigare intagna inställning att inte ställa sig bakommotionskrav om att satsningar bör göras på vissa sjukdomar eller vårdenav dessa bör organiseras på visst sätt. Att bedöma dessa frågor är i förstahand en uppgift för sjukvårdshuvudmännen. skall vidbehov tillhandahålla underlag för sådana bedömningar. Prioriteringsut-redningen överväger också dessa frågor. När det gäller hospicevård t.ex.konstaterar utskottet att det finns flera goda och efterföljansvärda exempelpå sådan vård som sjukvårdshuvudmännen själva eller andra organisatio-ner har tagit initiativ till. Motionerna avstyrks.I utvärdering av Ädelreformen (Årsrapport ) angesunder avsnittet Vård i livets slutskede bl.a. att hospice kan vara en lösningpå stora orter, som har underlag för en så kompetenskrävande verksamhet.I mindre kommuner anser styrelsen att den slutna sjukvårdens redan be-fintliga resurser borde kunna utnyttjas. I utvärderingen anges vidare attfrågor om vårdkvalitet i livets slutskede måste bearbetas vidare.I utvärdering av Ädelreformen (Årsrapport ) redovi-sas registerdata över personer , som avlidit inom två respek-tive efter utskrivning från somatisk akutsjukvård och geriatrik iStockholms och . Studien visar att antalet avlidna två dagarefter utskrivning från sjukhus i fördubblats mellan 1993och 1994. I återfinns dock inte denna utveckling. Studienvisar vidare att det i blivit allt vanligare att en gammalmänniska som skrivits in på sjukhus från sitt eget hem, skrivs ut till en nyboendeform . I rapporten anges ocksåunder rubriken följande.Antalet avlidna är i sig inte så stort i relation till det totala antalet inskrper år, men rörelseriktningen, med en mer än fördubbling böruppmärksammas. Får denna utveckling fortsätta öppnas skrämmandeperspektiv! Ett annat förhållande som måste ifrågasättas är nyttan av attmycket gamla, svårt sjuka människor skickas från sjukhem till sjukhus turoch retur under livets sista dagar. Inte ens inom geriatriken finns numeratid att vårda den döende. Att över huvud taget flyttas från en vårdform annan i livets slutskede kan inte vara god vård!Vidare anges i rapporten att i hela riket gäller lagen (1990:1404) om kom-munernas betalningsansvar, ett av styrsystemen inom sjukvården. Därvid-lag är förutsättningarna i och lika. I Stock-holms län styrs dock sjukvården med ett prestationsbaserat system medanVärmlands sjukvård har en traditionell budgetstyrning. Huruvida det ökadeantalet avlidna efter utskrivning kan förklaras av ekonomiskastyrsystem, kommunalt betalningsansvar, skillnader i resurser och organi-sation i primärvården och den kommunala äldreomsorgen går inte att uttalasig om på basis av detta underlag. Oavsett orsak är det dock inte accepta-belt att detta tillåts påverka kvaliteten i vården i livets slutskede, angerSocialstyrelsen.I rapporten anges också att i årets utvärderingsarbete sär-skilt vill lyfta fram brister och ofullständigheter i viktiga nyckelfunktionersåsom utredning, vårdplanering, dokumentation och informationsöverfö-ring såväl inom sjukvården, den öppna vården och den kommunala äldre-omsorgen som mellan dessa vårdformer. kommer därför attutarbeta föreskrifter för informationsöverföring och samverkansrutiner föratt slå vakt om säkerheten i vården. Brister i samarbetet mellan huvud-männen leder till att patienter flyttas mellan olika vårdgivare i livets slut-skede. Detta menar inte är acceptabelt. hardärför för avsikt att utarbeta ett nytt allmänt råd om vård i livets slutskede.I slutbetänkande Vårdens svåra val (SOU 1995:5)anges beträffande palliativ vård och vård i livets slutskede:Det är viktigt hur vi lever men det är också viktigt hur vi dör. Flertalet avoss i kommer att dö den långsamma döden. Livets slutskede är dåen intensiv period av våra liv. Ett värdigt avsked från livet bör enligt ut-redningens mening vara en av de högst prioriterade rättigheterna inomvården. När bot inte är möjlig och dödlig utgång väntas börmålet vara att ge patienten livskvalitet i form av en lugn och värdig död.Det kan ske genom aktiv helhetsvård med lindring av smärta och andrabesvärande symtom samt psykologiskt, socialt och andligt stöd åt patientenoch de närstående. Det är angeläget att vara lyhörd för den döendes och denärståendes önskemål, inte minst när vården sker i hemmet. Det är oaccep-tabelt att inte erbjuda lindring för svår smärta eller att döende patienterhotas av att mot sin vilja skrivas ut från sjukhus, i synnerhet om garantiersaknas för att de närstående eller kommunen kan ge en fullgod palliativvård.Utredningen föreslår bl.a. att det i Hälso- och sjukvårdslagen skall införasen skyldighet för huvudmannen att erbjuda lindring och omvårdnadvid sjukdomar och skador som inte går att bota och som medför svårtlidande. Vidare föreslår utredningen att kravet i Hälso- och sjukvårdslagenom "en god hälsa och en vård på lika villkor" kompletteras till "en godhälsa och livskvalitet och en vård på lika villkor". Tillägget av livskvalitetinnebär ett framhållande av omvårdnadens betydelse bl.a. för obotligtsjuka och i livets slutskede. Betänkandet bereds i rege-ringskansliet.Utskottets bedömningDen senaste utvärderingen från av Ädelreformen somnyligen presenterades ger anledning till oro över utvecklingen när detgäller vården i livets slutskede. studie baserad på register-data över personer som avlidit efter utskrivning från sjukhus iStockholms och antyder för vissa brister ivården. Styrelsen kommer enligt uppgift att närmare undersöka dessaförhållanden. Utskottet tar mycket allvarligt på de redovisade uppgifternaoch anser det synnerligen angeläget att skyndsamt sökerbilda sig en säkrare uppfattning om utvecklingen i landet samt övervägerförslag för att förbättra vården i livets slutskede. På flera håll i landet finhospice och annan verksamhet som fungerar väl. Styrelsen har redan avise-rat att ett nytt allmänt råd i frågan skall utarbetas. Utskottet anser vidare akommittén för utvärdering och vidareutveckling av det kommunala förny-elsearbetet, som tillsatts för att föreslå åtgärder och göra en samlad utvär-dering av de reformer och omfattande förändringar som har skett i kom-munernas och landstingens organisation och verksamhetsformer, bör beak-ta de uppgifter som framkommer vid utvärdering. Frågorkring vården i livets slutskede har också behandlats av Prioriteringsutred-ningen som föreslagit vissa ändringar i hälso- och sjukvårdslagen. Ävenarbetet inom HSU 2000 omfattar frågor på detta område. Utskottet förut-sätter att även regeringen noga följer utvecklingen på området och vidbehov vidtar åtgärder. Enligt uppgift avser regeringen att tillkalla enkommitté för att studera äldres bemötande i hälso- och sjukvården ochäldreomsorgen. Utskottet har för avsikt att an-ordna en offentlig utfrågning rörande olika frågor kring vården och om-händertagandet i livets slutskede.Utskottet anser motionerna So219 (kds) yrkande 5, So412 (kds) yrkande10 och So468 (kds) yrkandena 2, 3 och 4 tillgodosedda och avstyrkerdärmed dessa.Även motionerna So207 (m) yrkandena 13 och 14 samt So468 (kds) yr-kandena 1 och 5 avstyrks.ÄldreombudsmanI motion 1994/95:So219 av m.fl. (kds) hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enäldreombudsman för att bevaka och ta till vara intressen för de gamla(yrkande 1). Motionärerna anser att ett äldreombudsämbete skall inrättasför att ta till vara de äldres intressen och för att bevaka att gamla inte dis-krimineras.I motion 1994/95:So221 av My () hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utredabehovet och inrättandet av en statlig äldreombudsman. Motionären anseratt behovet av en ombudsman för den alltmer växande gruppen mycketgamla i vårt samhälle är stort. De äldre har ingen till skydd.Man kan också hysa farhågor för att den nya åldersfördelningen i riksda-gen inte kommer att garantera de gamlas intressen en kraftfull röst i parla-mentet. Regeringen bör därför låta utreda behovet och arbetsfor-merna för en sådan ombudsmannafunktion, anser motionären.Socialutskottet har i tidigare betänkanden behandlat och avstyrkt mo-tionsyrkanden om inrättande av en äldreombudsman, bl.a. 1992/93:SoU16och 1994/95:SoU3.I utskottets betänkande 1994/95:SoU3 Äldreomsorg m.m. uttalade utskot-tet följande.Utskottet vill än en gång framhålla att de mycket gamla, dvs. de som äröver , har ett stort behov av stöd och omvårdnad. Det är viktigt attdessa äldres problem uppmärksammas och att deras behov av vård ochomsorg kan tillgodoses.Utskottet noterar att den nya regeringen i regeringsförklaringen framhål-ler att stat, landsting och kommun måste säkerställa att de äldre får denvård och omsorg de behöver.Socialstyrelsen rapporterar kontinuerligt till regeringen om hur äldreom-sorgen utvecklas som ett led i Ädelreformen.Ett viktigt arbete görs också av pensionärsorganisationer centralt ochlokalt och av intresseföreningar, som t.ex. denna bakgrund anser utskottet att det inte finns anledning att föreslåinrättandet av en äldreombudsman.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrker motionerna So219(kds) yrkande 1 och So221 (m).Övergrepp mot äldreI motion 1994/95:So217 av m.fl. (fp) hemställs att riksda-gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvåld mot äldre (yrkande 3). Motionärerna anför att de kartläggningar So-cialstyrelsen gjort visar att våld mot äldre förekommer i såväl hemmet sompå vårdinrättningar. rekommendationer om hur man skallförebygga och förhindra övergrepp mot äldre måste spridas till vårdperso-nal och anhöriga, konferenser och seminarier måste anordnas och fortlö-pande uppföljningar göras, anser motionärerna.I motion 1994/95:So244 av och ()hemställs att hos regeringen begär en sådan lagändring att per-sonalen inom äldreomsorgen samt inom omsorgen om andra utsatta grup-per, t.ex. utvecklingsstörda, blir skyldiga att anmäla övergrepp. Motionä-rerna anser att det är helt oacceptabelt att det över huvud taget förekommeratt gamla utsätts för våld och trakasserier på sjukhem och ålderdomshem.En skyldighet att anmäla övergrepp, som redan finns för personal inombarnomsorgen måste införas. slår såväl anhöriga som personallarm om övergrepp. Det är dock en stor sak att på eget ansvar ta tag i detta.Det skulle därför underlätta med införande av en anmälningsskyldighet,menar motionärerna.I betänkande 1990/91:SoU11 Vissa frågor om äldre ochhandikappade gjorde utskottet i samband med behandlingen av en motionom misshandel av äldre följande bedömning.Utskottet delar motionärernas uppfattning att frågan om misshandel aväldre i hemmet måste ägnas större uppmärksamhet. Utskottet anser detmärkligt att inte har inlett eller under innevarande budgetåranser sig kunna vidta åtgärder för att försöka komma till rätta med proble-met. Regeringen bör därför enligt utskottet uppdra åt attåteruppta sitt arbete med äldremisshandelsfrågor. Utskottet anser det ocksånödvändigt att utbildningen för personal förstärks inom dettaområde.Vad utskottet anfört föreslogs som sin mening ge regeringen tillkänna. följde utskottet (rskr. 1990/91:115).1991 gav den dåvarande regeringen i uppdrag att kartläggaoch beskriva de äldres situation i hemmet med särskild uppmärksamhet påde äldre som utsätts för övergrepp. I den omarbetade rapporten, 1994:1, föreslår en rad åtgärder som kommuneroch landsting bör överväga. Bland annat föreslås utbildning för all perso-nal som kan komma i kontakt med övergrepp mot äldre, stöd och hjälp tillanhöriga som vårdar äldre sjuka familjemedlemmar, jourplatser och tele-fonjour för äldre, anmälningsskyldighet för vårdpersonal samt en översynav reglerna för tillsättande av god man. (1995:4) Övergrepp mot äldre i särskilda boendeformer belyserolika typer av övergrepp som personal begår mot boende i särskilda boen-deformer samt hur man i kommunerna handskas med dessa situationer. Irapporten ges en rad förslag till åtgärder. Bland annat bör arbetsgivarennoggrant dokumentera och utarbeta rutiner för utredning av övergreppen.Vid anställning av vårdpersonal i äldreomsorgen bör utbildning inom vårdoch omsorg vara ett krav. Regelbundet återkommande och riktad utbild-ning för personalen för att minska risken för övergrepp är också viktig.Beträffande anmälningsskyldighet för vårdpersonal anges i rapporten attfrågan kommer att utredas vidare.Utskottets bedömningSocialstyrelsen har kartlagt och beskrivit de äldres situation i hemmet och isärskilda boendeformer och lagt fram flera förslag på åtgärder som kom-muner och landsting bör överväga. utreder vidare fråganom införande av en anmälningsskyldighet. Motionerna So217 (fp) yrkande3 och So244 (kds) är därmed tillgodosedda och avstyrks.Äldre invandrareI motion 1994/95:So219 av m.fl. (kds) hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om äldreinvandrare och äldrekultur (yrkande 7). Många invandrare lever isoleraderedan under den mer aktiva åldern. Då saknas också förutsättningar förnaturlig gemenskap under ålderdomen. För att bryta ensamheten måste denuppsökande verksamheten intensifieras och frivilliga organisationer måstekomplettera den offentliga verksamheten genom information, kontaktverk-samhet och språkträning, anser motionärerna. Vidare anförs i motionen attdet för alla äldre är viktigt med ett varierat kulturutbud. Det motverkarisolering och kan, enligt motionärerna, fördröja demens och annan sjuk-dom.Utskottet har behandlat frågor om äldre invandrares situation vid ett flertaltillfällen, senast i betänkandet 1994/95:SoU3. Utskottet nämnde där Soci-alstyrelsens kartläggning av äldre invandrares situation samt deav Forsknings- och utvecklingsbyrån vid socialförvaltningpublicerade rapporterna om situationen för olika grupper av äldre invand-rare. Rapporterna visar att situationen är mycket olika för olika grupper avinvandrare och att behoven av insatser därmed varierar. Vidare angavutskottet i betänkandet att regeringen beviljat Socialstyrelsen300 för projekt med syfte att förbättra de äldre finländarnasförhållanden i Sverige.Utskottet ansåg att det fanns behov av särskilda insatser på flera olikaområden för de äldre invandrarna och utgick från att regeringen noga följerfrågan och återkommer till med förslag till åtgärder om dettaskulle behövas. Aktuell motion i frågan avstyrktes.I betänkandet 1994/95:SoU19 behandlade utskottet propositionen1994/95:149 Nordisk konvention om socialt bistånd och sociala tjänster.Utskottet tillstyrkte propositionens förslag att godkänner kon-ventionen. I konventionen stadgas bl.a. att nordiska medborgares rätt attanvända sitt eget språk i annat nordiskt land enligt den nordiska språkkon-ventionen utvidgas till att också omfatta social- och hälsovårdsområdet.Vidare återfinns i konventionen regler om flyttning vid långvarig behand-ling eller vård.Under hösten kommer Forsknings- och utvecklingsbyrån i stadmed en rapport om äldre invandrares livsvillkor i tre europeiska storstäder.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare påtalat att antalet äldre invandrare ökar och att detfinns behov av särskilda insatser för dem. Detta är dock främst ett ansvarför kommuner och landsting. Utskottet utgår från att regeringen ocksånoga följer utvecklingen. Något tillkännagivande behövs inte. MotionSo219 (kds) yrkande 7 avstyrks.HögkostnadsskyddI motion 1994/95:So489 av m.fl. (v) hemställs att riksda-gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhögkostnadsskydd (yrkande 12). Motionärerna föreslår ett basbeloppsan-knutet högkostnadsskydd där även kommunala avgifter skall inordnas.Vidare vill motionärerna att regeringen undersöker möjligheten att sätta ettmånadstak, på förslagsvis , för hur mycket sjukvårdsavgiftersom får tas ut i den öppna vården på en och samma månad.Frågor om högkostnadsskydd har behandlats av utskottet i ett flertal betän-kanden tidigare, senast i betänkandet 1994/95:SoU3 Äldreomsorg m.m.Utskottet uttalade där att ett högkostnadsskydd kan behöva övervägas menatt resultatet av pågående utredningar bör avvaktas.Utredningen om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation,HSU 2000, har i uppdrag att analysera patientavgifternas roll inom hälso-och sjukvården. Även har att beakta avgifternaseffekter som prioriteringssystem. Vidare tillsatte regeringen en ut-redning med uppgift att se över de olika avgiftssystemen inom handi-kappområdet. Utredningen (SOU 1995:35) är föremål förremissammanställning i regeringskansliet.Av skrift följer upp och utvärderar1994:1 framgår att ungefär var tredje kommun har fastställt ett högstaavgiftstak för vad en enskild kan betala i kommunala avgifter för äldre-och handikappomsorg samt för hälso- och sjukvård. Kommu-nerna har dock definierat avgiftstak på många olika sätt. Endast ett fåtalhar fastställt ett avgiftstak för den samlade avgiften för boende, kost om-vårdnad och service.Socialstyrelsen kommer att redovisa uppdraget att kartläg-ga och analysera kommunala avgifter inom äldre- och handikappområdet.Utskottets bedömningFrågor om högkostnadsskydd och avgifter inomhälso- och sjukvården är under utredning och tillvissa delar även föremål för beredning i rege-ringskansliet. Utskottet anser att regeringensställningstaganden bör avvaktas innan riksdagentar något initiativ i dessa frågor. Motion So489 (v)yrkande 12 avstyrks. beträffande alternativ inom äldreomsorgenatt avslår motion 1994/95:So207 yrkandena 1, 2, 6, 7 och8,res. 1 (m)2. beträffande valfrihet inom äldreomsorgenatt avslår motion 1994/95:So206 yrkande 5,res. 2 (m, c, kds)3. beträffande trygghet inom äldreomsorgenatt avslår motion 1994/95:So217 yrkandena 1 och 2,res. 3 (fp)4. beträffande hemtjänst för äldreatt avslår motion 1994/95:So207 yrkandena 4 och 9,res. 4 (m, kds)5. beträffande små väl fungerande vård- och sjukhematt avslår motion 1994/95:So207 yrkandena 10 och 11,res. 5 (m, c, fp, mp, kds)6. beträffande äldreboendeatt avslår motionerna 1994/95:So251 yrkandena 1 och 2samt 1994/95:So489 yrkande 11,7. beträffande flyttning av äldreatt avslår motion 1994/95:So217 yrkande 4,res. 6 (fp)8. beträffande barnkooperativa föräldrahematt avslår motion 1994/95:So253 yrkande 1,9. beträffande medicinsk kompetens inom äldreomsorgenatt avslår motionerna 1994/95:So207 yrkandena 5 och12, 1994/95:So219 yrkandena 3 och 4, 1994/95:So285 yrkande 1samt 1994/95:So412 yrkande 9,res. 7 (m, c, kds)10. beträffande rehabilitering av äldreatt avslår motion 1994/95:So489 yrkande 10,res. 8 (v)11. beträffande läkemedelsbehandling av äldreatt avslår motion 1994/95:So217 yrkande 5,12. beträffande anhörigvårdatt avslår motionerna 1994/95:So204 yrkande 6,1994/95:So207 yrkande 16, 1994/95:So219 yrkande 6,1994/95:So253 yrkandena 2 och 3, 1994/95:So274 yrkandena 1och 2 samt 1994/95:So285 yrkande 2,res. 9 (m, c, mp, kds)13. beträffande vård och behandling av demenssjukaatt avslår motion 1994/95:So204 yrkandena 1, 2, 3, 4 och5,res. 10 (m)14. beträffande vård i livets slutskedeatt avslår motionerna 1994/95:So207 yrkandena 13 och14, 1994/95:So219 yrkande 5, 1994/95:So412 yrkande 10 samt1994/95:So468 yrkandena 1, 2, 3, 4 och 5,15 beträffande äldreombudsmanatt avslår motionerna 1994/95:So219 yrkande 1 samt1994/95:So221,res. 11 (kds)16. beträffande övergrepp mot äldreatt avslår motionerna 1994/95:So217 yrkande 3 samt1994/95:So244,17. beträffande äldre invandrareatt avslår motion 1994/95:So219 yrkande 7,18. beträffande högkostnadsskyddatt avslår motion 1994/95:So489 yrkande 12.Stockholm den 26 oktober 1995På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (), (), (), (), BarbroWesterholm (fp), (), (), (), () (), (v) och ().Reservationer1. Alternativ inom äldreomsorgen (mom. 1)(), (), () och BirgittaWichne (m) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 7 som börjar med "Äldreomsorgenär" och slutar med "yrkandena avstyrks. " bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de äldre måste få bestämma över sin vardag genomatt på lika villkor få välja mellan olika former av service, vård och boende.Alternativ äldrevård och äldreomsorg som uppfyller rimliga kvalitetskravskall ges rätt till samma stöd från det allmänna som motsvarande offentligtbedrivna verksamhet. utvärdering av Ädelreformen visarpå brister i vård och omsorg. Ädelreformen löste inte heller de organisato-riska problem som hängde samman med gränsdragningen mellan huvud-männen. Utskottet anser att finansieringsansvaret för äldrevården skallhållas samman och skiljas från verksamhetsansvaret.