bet · GJ01BoU1 · 1995-11-09 00:00:00 — Den sammanlagda tiden kan därmed som längst uppgå till 20 år.Dessa regler gäller generellt för alla typer av tillfälliga åtgärder.Förslaget i den nu aktuella motionen innebär att tillfälligt bygglov förvindkraftverk skall kunna lämnas än för andra byggnader.Utskottet vill mot bakgrund härav erinra om att systemet med bygglov förtillfälliga åtgärder tillkommit bl.a. för att övergångsvis möjliggöra en an-nan markanvändning än den som slutligen avsetts. Det innebär enligt ut-skottets mening att tiden för den tillfälliga användningen inte kan görasalltför lång. Om tillfällig användning medges för en period som är väsent-ligt längre än kommer det tillfälliga bygglovet enligt utskottets me-ning att i alltför hög grad att motsvara ett permanent bygglov. Utskottet ärmed hänvisning härtill inte berett förorda en förlängning av tiden förbygglov för tillfällig åtgärd i enlighet med förslaget i motion1994/95:Bo530 (s). Motionen avstyrks.Det är enligt motion 1994/95:Jo238 (m) yrkande 27, såvitt nu är i fråga,angeläget att underlätta boende på landsbygden. Regler och bestämmelserbör därför utformas så att de inte hindrar ett sådant boende. Den lagstad-gade huvudregeln skall enligt förslaget därför vara rätten att bygga pålandet. Endast starka skäl skall få hindra bebyggelse.Vid sin behandling av ett motsvarande yrkande under föregåenderiksmöte (bet. 1994/95:BoU2 s. 7) anförde utskottet att regler och be-stämmelser borde utformas så att de inte hindrar ett boende på landet.Utskottets ställningstagande i denna del står fast. Olika åtgärder har ocksåvidtagits för att underlätta ett sådant boende bl.a. avseende fastighets-bildningen samt plan- och bygglagstiftningen. Utskottet vill i detta sam-manhang framhålla de möjligheter som ger att utanbygglov göra om- och tillbyggnader utanför samlad bebyggelse. Det finnsenligt utskottets mening mot bakgrund härav en betydandefrihet för dem som bor utanför tätorterna när det gäller att utforma sinbostad och sitt boende. Utskottet är med hänvisning härtill inte berettförorda de långtgående förändringar i bygglagstiftningen som förordas iden nu aktuella motionen. Även vid byggande på landsbygden finns det ivissa situationer ett behov av att kunna väga den enskildes intresse av attgenomföra en byggnadsåtgärd mot de allmänna intressen som kan göra siggällande. Det är dessutom inte ovanligt att grannintressen behöver vägas inockså vid byggande utanför tätorterna. Denna samlade avvägning börenligt utskottets mening även fortsättningsvis ske genom planläggningeller vid bygglovsprövningen. Motion 1994/95:Jo238 (m) yrkande 27,såvitt nu är i fråga, avstyrks sålunda.Egenskapskrav på byggnaderKvalitetsdeklaration av bostäder samt producentansvar för byggprodukterKrav på att bostäder skall kvalitetsdeklareras ställs i fem motioner.Som en del i en motion med förslag som syftar till att motverka proble-men med astma och allergi förordas i motion 1994/95:Bo504 (kds) yrkan-de 13 att krav skall ställas på en funktions- och materialdeklaration avbyggnader och lägenheter vid ny- och ombyggnad. Enligt motionen bidrarsannolikt nytillkommande byggnads-, inrednings- och konsumentprodukteri vår inomhusmiljö till utvecklingen av överkänslighet hos befolkningen.Ett likalydande förslag förs även fram i motion 1994/95:So484 (kds) yr-kande 32 om folkhälsan.Bostäder borde enligt motion 1994/95:Bo514 (v) kvalitetsmärkas medett system som är begripligt och som gör det möjligt att jämföra olikabostäder. och miljövänliga bostäder med god information om bygg-nadsmaterial, byggsystem, miljöpåverkan m.m. skulle enligt motionen blimer eftertraktade och bidra till en positiv utveckling av våra boendemiljö-er. Enligt förslaget bör därför en utredning tillsättas med uppgift att läggafram förslag om en obligatorisk kvalitetsmärkning av bostäder.Det måste enligt motion 1994/95:Bo524 (c), såvitt nu är i fråga, beteck-nas som paradoxalt att det, när vi köper en burk kattmat, krävs varudekla-ration, medan vi när det gäller bostäder har praktiskt taget obefintligakunskaper om ingående material och dess miljöeffekter. Enligt motionenbör därför regeringen förelägga ett förslag om varudeklarationinom byggsektorn.I motion 1994/95:A807 (c) om kvinnors livsvillkor anförs att boendetsutformning och bebyggelsestrukturen har stor betydelse för möjligheternatill bättre och effektivare resursanvändning i kretsloppssamhället. För attskärpa kraven i miljöarbetet bör därför kvalitetskrav på bostäder införas -yrkande 5.Förslag om kvalitetsdeklaration av bostäder behandlades senast av riks-dagen under föregående (bet. 1994/95:BoU2 s. 11). Utskottet ochriksdagen uttryckte härvid uppfattningen att varudeklaration av bostäderkunde vara en åtgärd som underlättar jämförelser mellan olika bostäderoch därigenom bidra till att skapa bättre bostäder och bostadsmiljöer.Starka skäl talade enligt utskottets mening därför för att ett system förkvalitetsdeklaration av bostäder borde utvecklas. Utskottet förutsatte sam-tidigt att regeringen skulle ta de initiativ som erfordrades för att ett ut-vecklingsarbete med denna inriktning skulle komma till stånd.Vad utskottet tidigare anfört om vikten av att ett system med kvalitets-deklaration av bostäder utvecklas och införs äger inte bara fortsatt utanockså förstärkt giltighet. Enligt utskottets mening bör därför åtgärder nuvidtas så att ett utvecklingsarbete som kan leda till en kvalitetsdeklarationav bostäder kan påbörjas. Arbetet bör enligt utskottets meningbedrivas så att ett system med kvalitetsmärkning kan komma i praktisktbruk . Vad utskottet nu med anledning av motionerna1994/95:Bo504 (kds) yrkande 13, 1994/95:Bo514 (v), 1994/95:Bo524 (c),såvitt nu är i fråga, 1994/95:A807 (c) yrkande 5 samt 1994/95:So484 (kds)yrkande 32 anfört om kvalitetsdeklaration av bostäder bör somsin mening ge regeringen till känna.I två motionsyrkanden förs fram krav på ett utökat producentansvar in-om byggsektorn.Som en del i strävandena att öka återvinningen i byggverksamhetenhemställs i motion 1994/95:Bo215 (v) yrkande 2 att regeringen skall läggafram ett förslag om hur ett producentansvar inom byggnadssektorn skallutvecklas.En ökad återvinning och återbruk av byggmaterial ger enligt motion1994/95:Bo524 (c), såvitt nu är i fråga, förutom de miljömässiga effekter-na också betydande sysselsättningseffekter. Det är enligt motionen därförviktigt att vi tar ytterligare ett steg mot kretsloppssamhället genom attinföra ett producentansvar inom byggsektorn.Frågan om återanvändning och återvinning har fått enallt större aktualitet inom byggsektorn. Ett viktigt steg i denna utvecklingär enligt utskottets mening att ett producentansvar för byggprodukterinförs. Ett sådant ansvar är en förutsättning för att få till stånd ett meralångsiktigt hållbart byggande än . Redan i den s.k. kretsloppsproposi-tionen (prop. 1992/93:180) nämndes också byggnadsmaterial som envarugrupp där producentansvar skulle komma attövervägas. Den av regeringen tillsatta Kretsloppsdelegationen har därefterinlett ett arbete med denna inriktning. Som ett led i arbetet har delegatio-nen hos beställt ett underlag att tjäna som stöd till ett förslag tillfrivilligt åtagande eller som underlag för en förordning gällande produ-centansvar för bygg- och rivningsmaterial. har i rapporten för byggvaror - kretsloppsanpassad rivning redovisat ett sådantförslag. Förslaget ingår i det underlagsmaterial som utgör grund förKretsloppsdelegationens pågående överväganden i frågan. Delegationenavser också att avge ett betänkande med anledning härav den 1 april 1996.Resultatet av pågående arbete bör enligt utskottets mening avvaktas.Motionerna 1994/95:Bo215 (v) yrkande 2 och 1994/95:Bo524 (c), såvittnu är i fråga, avstyrks med hänvisning härtill. Utskottet finner det ocksånaturligt att något avvakta effekterna av det förslag om hanteringen avrivningsmaterial inom ramen för PBL som utskottet behandlat ovan.Krav vid vedeldning m.m.Med rätt teknik, utrustning och bränsle är vedeldning enligt motion1994/95:Bo205 (fp) en bekväm, miljöriktig och ekonomisk uppvärmnings-form. Enligt motionen är dock vedeldning i realiteten en tilltagande miljö-fara med negativa konsekvenser på många områden. Det anges därför varanödvändigt att komma till rätta med vedeldningens hälso- och miljöfaror.Lagstiftningen på området måste enligt motionens yrkande 1 därför sesöver med syfte att ge kommunerna effektiva styrmedel.Ett luftföroreningsproblem som kommit i fokus är enligtmotionerna 1994/95:Bo504 (kds) yrkande 16 och 1994/95:So484 (kds)yrkande 35 vedeldning med pannor som inte är miljögodkända. I framförallt tätt bebyggda områden kan luften enligt motionerna bli mycket ohälso-sam om många eldar med dåliga pannor. En på statlig nivå fastställd normför typgodkända vedpannor bör enligt motionsförslagen därför införas.Även i motion 1994/95:So500 (mp) hävdas att vedeldning på ett felak-tigt sätt och i olämpliga pannor är ett problem i många tätbebyggda områ-den. I motionens yrkande 10 ställs därför krav på att regler för godtagbarvedeldning skall införas.Med anledning av vad som i motionerna anförts om krav på vedeldningm.m. vill utskottet anföra följande.Vedeldning i pannor och andra mindre anläggningar svarar för enoproportionerligt stor andel av utsläppen av bl.a. kolväten. Många kom-muner har också betydande problem med luftföroreningar från småskaligvedeldning. Regeringen har mot bakgrund härav i proposition 1994/95:119för redovisat åtgärder för att minska utsläppen från småskaligvedeldning. De åtgärder som därefter vidtagits är följande.I hälsoskyddsförordningen (1983:616) har införts en bestämmelse somger kommunen rätt att meddela tillfälligt förbud mot eldning med vissafasta bränslen inom särskilt angivna områden - 11 §. I anslutning härtillhar dessutom fått i uppdrag att senast den 31 december1996 redovisa hur kommunerna har använt denna rätt och att utreda beho-vet av att ge kommunerna ytterligare möjlighet att vidta åtgärder mot små-skalig eldning med fasta bränslen.Härutöver har tillsammans med och Boverketfått i uppdrag att utarbeta nya föreskrifter med skärpta krav på utsläpp frånpannor, kaminer och andra anordningar för småskalig eldning med fastabränslen. skall därtill överväga möjligheterna till funk-tionskontroll av anläggningarnas miljöprestanda.Som framgår av framställningen ovan har en rad insatser för att kommatill rätta med de problem som kan uppkomma vid småskalig vedeldningredan initierats. Dessa insatser omfattar i allt väsentligt vad som förordats imotionerna 1994/95:Bo205 (fp) yrkande 1, 1994/95:Bo504 (kds) yrkande16, 1994/95:So484 (kds) yrkande 35 och 1994/95:So500 (mp) yrkande 10.Åtgärder från med anledning av motionerna kan därför inte nuanses erforderliga.Krav på brandvarnare m.m.I motionerna 1994/95:Bo508 (s) yrkande 1 och 1994/95:Bo537 (s) föror-das att det i byggreglerna skall ställas krav på obligatorisk installation avbrandvarnare. Gemensamt för motionerna är att i dem framhålls värdet avväl fungerande brandvarnare både när det gäller att rädda liv och att mins-ka de materiella skadorna.I avvaktan på att tvingande bestämmelser om brandvarnare träder i kraftföreslås dessutom i den förstnämnda motionens yrkande 2 att en intensivinformationskampanj om vikten och värdet av att installera brandvarnareskall genomföras.Utskottet delar vad som i motionerna anförts om att väl fungerandebrandvarnare medverkar både till att spara liv och till att begränsa demateriella skadorna om brand utbryter. Det finns därför såväl ur den en-skildes som ur samhällets synpunkt starka skäl som talar för att våra bostä-der bör förses med effektiva brandvarnare. I en betydande del av bostäder-na har också brandvarnare satts upp på frivillig väg. Undersökningar visaratt av hushållen har installerat brandvarnare. Före-komsten av brandvarnare är väsentligt högre i småhus än i flerbostadshus.Frågan om installation av brandvarnare har utretts av vid tvåtillfällen . Senast uppdrog regering-en åt att undersöka om den ökade brandsäkerhet som ett obliga-toriskt krav på brandvarnare skulle medföra kan uppnås genom en ökadförekomst av frivilligt installerade brandvarnare. Resultatet av detta upp-drag har redovisats i en skrivelse till regeringen. I skrivelsen föror-dar att det vid nybyggnad skall ställas krav på installation avnätanslutna brandvarnare. Däremot föreslås inte något obligatorium i frågaom den befintliga bebyggelsen. Förslaget bereds inomregeringskansliet.Trots att vi har brandvarnare installerade i betydande delar av bo-stadsbeståndet är detta enligt utskottets mening inte tillräckligt. Det fårdärför förutsättas att regeringen vidtar ytterligare åtgärder i huvudsakenligt det förslag som bereds inom regeringens kansli. Ett tillkännagi-vande i enlighet med förslagen i motionerna 1994/95:Bo508 (s) och1994/95:Bo537 (s) kan därför inte anses erforderligt, varför de avstyrks.Krav på säkerhet vid brunnarDet är enligt motion 1994/95:Bo528 (s) angeläget att samhället med olikamedel försöker förhindra barnolyckor. Enligt motionen står dock dagvat-tenbrunnarna fortfarande för alltför många olyckor och olyckstillbud blandbarn. Även om det finns två typer av säkra brunnslock är detta enligtmotionen inte tillräckligt. Också med säkra lock kan slarv eller skador ledatill att brunnar blir oskyddade. Det finns enligt motionen mot bakgrundhärav anledning att överväga införandet av ett nytt regelsystem och atttillskapa en tillsynsorganisation.Med anledning av vad som i motionen förordats om krav på säkerhet vidbrunnar vill utskottet anföra följande.Barn har av naturliga skäl inte samma möjlighet eller förmåga som vux-na att skydda sig mot skador och olycksfall. Det är enligt utskottets meningdärför särskilt viktigt att åtgärder vidtas för att skydda barn mot de riskersom möter dem i boendemiljön och ute i samhället i övrigt. De risker sombl.a. brunnar, bassänger och andra sådana anläggningar innebär har motbakgrund härav också kommit att uppmärksammas alltmer. Inte minstgäller detta den potentiella fara som brunnar med bristfälliga säkerhetsan-ordningar utgör.I byggreglerna har det ställts krav på att brunnar och bas-sänger på tomtmark skall ha ett tillfredsställande skydd mot barnolycksfall.Fullt ut är dessa regler dock bara tillämpliga vid nybyggnad. Utanförtomtmark och vid ombyggnad kan kraven hävdas endast i begränsad om-fattning.I samband med att den tidigare ordningsstadgan ersattes med enny ordningslag (1993:1617) uppmärksammades frågan om säkerheten vidbrunnar. I propositionen med förslag till ny ordningslag anfördes sålundaatt det närmast fick anses självklart att vidta de lagstiftningsåtgärder somvar möjliga till skydd mot bl.a. brunnsolyckor. Med hänvisning härtillfördes det i lagen in allmänna säkerhetskrav på bl.a. brunnar. Kraven kanhävdas oavsett var en brunn är belägen. Bestämmelserna i ordningslagen -3 kap. 5 § - innebär att brunnar, bassänger och liknande anläggningar skallvara försedda med de säkerhetsanordningar som behövs med hänsyn tillderas belägenhet och utförande. En sådan anordning skall vara utformad såatt den ger ett tillräckligt skydd mot olyckor med barn. Ansvarig för atterforderliga säkerhetsanordningar vidtas är normalt fastighetens ägare. Förtillsynen svarar polisen, som också äger rätt att besluta om de säkerhetsåt-gärder som skall vidtas vid en särskild anläggning.Sammanfattningsvis innebär den nuvarande ordningen att allmänna kravpå säkerhet vid brunnar m.m. ställs i ordningslagen. Dessa krav gäller föralla brunnar. För brunnar på tomtmark gäller dessutom de säkerhetskravsom ställs upp i byggregler. De krav som ställs i ordningslagenär mer långtgående än de krav som följde av bestämmelserna i den gamlaordningsstadgan. Det innebär att det finns bättre förutsättningar äntidigare att hävda kravet på barnsäkerhet för alla brunnar. Med avseendepå att ordningslagen endast varit i kraft kan detenligt utskottets mening vara svårt att nu bedöma om dessa regler svararmot de mycket höga krav på barnsäkerhet vid brunnar som enligt utskottetsmening bör ställas. Ytterligare erfarenheter av de nya reglerna bör enligtutskottets mening sålunda vinnas.Det bör dock noteras att reglerna i sig inte utgör någon garanti för attbarnolycksfall kan undvikas. En ytterligare förutsättning är naturligtvis attreglerna verkligen efterlevs. Det fordrar bl.a. att de krav som följer avreglerna är kända för dem som har ansvaret för anläggningarna. Utskottethar i anslutning härtill noterat att genom regleringsbrevet /96 fått i uppdrag att genomföra informationsinsatser vadgäller barnsäkerhet i det befintliga fastighetsbeståndet. Det får enligt ut-skottets mening förutsättas att frågor om barnsäkerhet vid brunnar kommeratt uppmärksammas i detta sammanhang.Med avseende på att ordningslagens bestämmelser om säkerhet vidbrunnar m.m. endast varit i kraft och till de in-formationsinsatser som kommer att genomföra bör ytterligareöverväganden i hithörande frågor kunna anstå i avvaktan på att ytterligareerfarenheter vinns. I den mån motion 1994/95:Bo528 (s) inte kan ansestillgodosedd med det anförda avstyrks den av utskottet.Övriga frågor om egenskapskravSom ett led i strävan att motverka astma och allergi resp. förbättra folkhäl-san förs i motionerna 1994/95:Bo504 (kds) yrkande 8 och 1994/95:So484(kds) yrkande 27 krav på att inom EU skall verka för strängarekrav på byggnads- och inredningsmaterial.Det grundläggande EU-direktivet på byggområdet är byggproduktdirek-tivet. Direktivet omfattar både byggnader och anläggningar och syftar tillatt främja och underlätta fri handel med byggprodukter som uppfyller etteller flera av de sex väsentliga krav som ställas upp i direktivet. Kravenavser i huvudsak att värna hälsa och säkerhet. Som en del i det fortsattaarbetet med byggproduktdirektivet driver bl.a. frågan om att bygg-produkter skall förses med tillverkardeklarationer. Om möjligt skall dess-utom emissioner från farliga ämnen anges. Avsikten är att hela byggnaderhärigenom skall kunna innehållsdeklareras. Det är utskottets be-dömning att hittillsvarande ståndpunkt står väl i överensstämmelse medvad som i motionerna 1994/95:Bo504 (kds) yrkande 8 samt1994/95:So484 (kds) yrkande 27 förordats om agerande i EU ifråga om kraven på byggnadsmaterial m.m. Ett bifall till motionsyrkandenakan mot bakgrund härav inte anses fylla något reellt syfte, varför de av-styrks.En av principerna för ett uthålligt samhälle är enligt motion1994/95:Jo605 (kds) att bästa tillgängliga teknik skall användas. Medhänvisning härtill och till behovet av att hushålla med vattenresursernaföreslås i motionens yrkande 5 att krav på snålspolande toaletter skallställas vid ny- och ombyggnad.Även om vi i på de flesta orter har god tillgång till bra färskvat-ten är det naturligtvis viktigt att hushålla med detta vatten. Detta har ocksåkommit till uttryck i bygglagstiftningen. I lagen (1994:847) om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk stadgas sålunda att byggnadsverk skalluppfylla väsentliga tekniska egenskapskrav bl.a. i fråga om hushållningmed vatten - 2 §. Varken i lagen eller i de med stöd av lagen utfärdadebyggreglerna har dock föreskrivits vilken eller vilka tekniska lösningarsom skall väljas för att kravet skall anses vara uppfyllt. Utskottet är inteheller berett att förorda en specifik teknisk lösning i enlighet med motio-nens förslag. Kravet på hushållning med vatten bör enligt utskottets me-ning även fortsättningsvis uttryckas som ett funktionskrav. Vad i motion1994/95:Jo605 (kds) yrkande 5 förordats om krav på snålspolande toalet-ter vid nybyggnad m.m. avstyrks sålunda.Källsortering av sopor i hemmen kan enligt motion 1994/95:Jo688 (mp)yrkande 15 försvåras av utrymmesbrist och av andra praktiska skäl. Enligtmotionen bör därför byggreglerna ses över så att krav ställs på att källsor-tering skall underlättas vid nybyggnad av bostäder liksom vid uppförandeav skolor, servicehem m.m.Det har i byggreglerna ställts krav på att utrymmenoch anordningar för avfallshantering skall vara så utformade att källsorte-ring av sopor underlättas. I byggregler stadgas sålunda att ut-rymmen för avfallshantering skall vara anpassade såväl till avfallets mängdoch sammansättning som till hanteringssystem och till hur ofta avfallethämtas. Utrymmena skall vidare utformas så att olika typer av avfall kanförvaras och hämtas var för sig. Dessutom skall avfall som kan återvinnasliksom skrymmande avfall kunna förvaras och tas om hand särskilt. Vad imotion 1994/95:Jo688 (mp) yrkande 15 förordats är således redan tillgo-dosett. Motionen avstyrks.En stor del av energianvändningen går enligt motion 1994/95:N451 (s)till uppvärmning, ventilation och belysning. Byggreglerna bör enligt mo-tionens yrkande 8, såvitt nu är i fråga, därför ses över i avsikt att görabyggnader mer energieffektiva.Enligt lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverkskall byggnadsverk uppfylla väsentliga tekniska egenskapskrav bl.a. i frågaom energihushållning och värmeisolering - 2 §. I byggreglerstadgas vidare att byggnader skall vara utformade så att energibehovetbegränsas genom låga värmeförluster, effektiv värmeanvändning ocheffektiv elanvändning. Kort uttryckt ger sålunda byggreglerna uttryck föratt byggnader skall vara energieffektiva. Vilken konkret nivå detta kravinnebär är naturligtvis beroende av vad som är tekniskt och ekonomisktmöjligt . För att kraven skall svara mot en övertiden rimlig nivå fordras alltså att de anpassas till bl.a. den tekniska ut-vecklingen. Det är därför nödvändigt att kraven löpande följs upp och sesöver. Det får dock förutsättas att detta görs utan någon särskildabegäran härom. Ansvaret för detta åvilar i första hand regeringen ochBoverket. Ett tillkännagivande om en särskild översyn av kraven på bygg-naders energieffektivitet kan därmed inte anses erforderligt. Motion1994/95:N451 (s) yrkande 8, såvitt nu är i fråga, avstyrks.Plan- och byggfrågor i övrigtSom ett led i strävandena att återbefolka landsbygden förs i motion1994/95:Bo523 (c) fram förslag som syftar till att ge plan- och markfrå-gorna en förstärkt roll i regionalpolitiken. I motionens yrkande 1 begärs ettriksdagens tillkännagivande om vikten av markanvändningsfrågor ochfastighetsbildning i regionalpolitiken. Framför allt anges detta gälla nöd-vändigheten av att i översiktsplaner också beakta behovet av markreserverför företagande och boende i landsbygdsområden. Den kommunala över-siktsplaneringen bör enligt motionens yrkande 2 dessutom förstärkas ge-nom att ges i uppdrag att leda arbete med en mobiliserandeöversiktsplanering. Målet bör härvid vara att planeringen skall motverkafunktionsuppdelningar för att i stället skapa sammanhang och integrationav verksamheter som arbete och boende. Slutligen begärs i motionensyrkande 3 att den förda regionalpolitiken skall utvärderas medavseende på markanvändningsfrågorna.Även om det inte primärt kan anses vara en fråga för bostadsutskottet attbedöma den närmare inriktningen av regionalpolitiken delar utskottetuppfattningen att den fysiska planeringens roll i regionalpolitiken börlyftas fram. Genom en förutseende fysisk planering skapas bl.a. förutsätt-ningar för att samhällsutbyggnaden skall kunna ske i den takt och i deformer som utvecklingen kräver. Inte minst gäller detta översiktsplanering-en som anger de övergripande förutsättningarna för bl.a. markanvändning-en i hela kommunen. Det innebär enligt utskottets mening att regionalpoli-tiska överväganden måste fullt ut beaktas i planprocessen.I takt med att erfarenheter vinns av den fysiska planeringen enligt plan-och bygglagen förbättras och förfinas naturligtvis planinstrumenten. Detingår också i uppgifter att initiera och stödja utvecklingen aveffektiva och ändamålsenliga besluts- och planeringsprocesser inom denfysiska planeringen. Verket ger som en del i detta arbete fortlöpande utmetodsammanställningar m.m. för planeringens genomförande. Samman-taget finns det enligt utskottets mening sålunda goda förutsättningar för attden fysiska planeringen skall kunna ges en mera framträdande roll i regio-nalpolitiken.