bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Regeringen konstaterar att budgetförsvagningar har uppkommit ellerbedöms uppkomma till följd av att nya utgiftsåtaganden ännu inte finansierats,överskridanden i innevarande års budget och på grund av riksdagsbehandlingen avföreslagna besparingsåtgärder m.m. Regeringen har därför bl.a. sett överbudgetbelastningen på samtliga större reservationsanslag och beslutat att somen besparing föra bort medel från vissa reservationsanslag inom bl.a.Miljödepartementets anslagsområde. Medel föreslås föras bort från följandeanslag: Åtgärder för att rena med , anslaget Bidragtill miljöarbete, med och anslaget Landskapsvårdmed 246 miljoner kronor.MotionernaI motion Fi32 (fp) hemställs att godkänner vad som förordats ommiljö och ekonomi (yrkande 4). Motionärerna anför att vår förmåga att ta ansvarför miljön är beroende av att vi har råd. En sund ekonomi och en sund miljö gårhand i hand. Det är tyvärr vanligt att miljömål som antas av inteuppfylls i verkligheten. Det beror enligt motionen på att formerna förbeslutsfattande är sådana att miljön kommer in alltför sent i beslutsprocessenoch tillmäts för liten betydelse. Motionärerna föreslår en kommission förmiljön som bör analysera hur man kan få en bättre överensstämmelse mellan måloch verklighet och hur konflikter mellan ekonomi och miljö kan lösas på bästasätt i en internationaliserad verklighet.I motion Fi34 (mp) anförs att den ekonomiska politik som förts har medförtatt en betydande miljöskuld har byggts upp under en lång följd av år (yrkande2). Miljöskulden är uttryck för både minskad tillgång på naturresurser ochframtida ökade kostnader. De beräkningar som gjorts av miljöskulden ligger påca 300 miljarder och den ökar med ca 5 miljarder . Vidare framhålls attföreslagna indragningar av reservationsmedel för innevarande budgetår inomMiljödepartementets område inte skall genomföras (yrkande 40). Motionärernaanser att dessa medel skall få behållas även under nästa budgetår.Utskottets övervägandenUtskottet instämmer i regeringens bedömning att tillväxten kan ge negativaeffekter på välfärden om den kommer till stånd med metoder som sliter på naturoch människor. Kostnaderna för att reparera miljöskadorna får inte öka. Klaragränser måste enligt utskottets mening finnas för att skydda miljön i vidbemärkelse, och för att bryta miljöskuldens ökning. Det är angeläget att inommiljöpolitiken öka användningen av ekonomiska styrmedel för att skapa enkorrekt prissättning på miljöförstöringen och på uttaget av naturresurser(jämför JoU16 s. 18). Kretsloppssamhället ger såväl miljövinster som möjlighettill nya företag och nya arbetstillfällen. Det anförda innebär att utskottet istor utsträckning delar de synpunkter som framförs i motion Fi34 yrkande 2.Utskottet har inhämtat att inom och Näringsdepartementetett arbete pågår för att inom regeringen utforma en strategi för miljövänligtillväxt. Målet med arbetet är att miljöhänsyn skall betraktas som en tillgång,en drivkraft för tillväxt i näringslivet. Många goda exempel visar attmiljöhänsyn är en resurs som kan tas tillvara. Svenskt miljökunnande ärgångbart också i den internationella konkurrensen.Utskottet delar de synpunkter som förs fram i motion Fi32 att det inte äracceptabelt att miljömål som antas av inte uppfylls i verkligheten.Orsaken kan vara att miljöfrågorna kommer in alltför sent i beslutsprocessenoch tillmäts för liten betydelse. Utskottet har ingen invändning mot vad somanförs i motionen när det gäller behovet av en analys av hur en bättreöverensstämmelse mellan mål och verklighet kan uppnås och hur konflikter mellanekonomi och miljö kan lösas på bästa sätt. När det gäller förslaget atttillkalla en kommission för miljön för denna analys vill utskottet emellertidframhålla att flera utredningar arbetar med liknande frågor. En parlamentariskutredning undersöker möjligheterna till en ökad miljörelatering avskattesystemet. Enligt direktiven (dir. 1994:11) skall kommittén utifrån ettsamhällsekonomiskt perspektiv analysera de miljöstyrande inslagen i nuvarandeskattelagstiftning och undersöka förutsättningarna för ökad miljörelatering avvårt skattesystem. , en kommitté för hållbar utveckling, hartillkallats för att medverka i arbetet med att utveckla, fördjupa och förankraAgenda 21 m.m. (dir. 1995:34). Miljövårdsberedningen har i uppdrag att iförsta hand ägna sig åt att integrera miljöarbetet med samhällets olikasektorer (dir. 1995:22). Med det anförda föreslår utskottet att motionernaFi32 yrkande 4 och Fi34 yrkande 2, till den del de inte kan ansestillgodosedda, lämnas utan någon vidare åtgärd.Utskottet delar regeringens bedömning att den budgetbelastning som nuidentifierats i budgetuppföljningen bör finansieras genom engångsvisabudgetförstärkande åtgärder. Utskottet finner förslaget att som en besparingföra bort medel från vissa reservationsanslag väl avvägt. Motion Fi34 yrkande40 avstyrks.Stockholm den 18 maj 1995På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), IngeCarlsson (s), (), (), (), AlfEriksson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. Bidrag till kalkningsverksamhetMaggi () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken till kalkningsverksamhet börjar med "I sig" och slutar med "28avstyrks." bort ha följande lydelse:Anslaget till kalkning har redan minskat med underkommande budgetår. Utskottet anser att den av regeringen föreslagna besparingenpå ytterligare inte går att förena med tidigare uttaladeambitioner att prioritera försurningsfrågorna. Kalkning av sjöar och vattendragär den enda kända metod som kan fördröja försurningens effekter. Kalkningär ett uppehållande försvar för de 14 000 sjöar och rinnandevatten som beräknas vara skadade. Dagens kalkningsprogram räcker endast till5 000 sjöar och utskottet kan därför inte acceptera regeringens förslag tillytterligare besparingar på anslaget Bidrag till kalkningsverksamhet. Utskottettillstyrker motion Fi33 yrkande 53 delvis. Övriga motioner avstyrks i den månde inte tillgodoses genom detta ställningstagande.2. Bidrag till kalkningsverksamhetGudrun () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken till kalkningsverksamhet börjar med "I sig" och slutar med "28avstyrks." bort ha följande lydelse:Att sjöar och vattendrag behöver kalkas är djupt beklagligt, men så längeförsurningen är ett av de största miljöproblemen är det nödvändigt. Utskottetanser att anslaget Bidrag till kalkningsverksamhet, i stället för att såsomregeringen har föreslagit minskas med , bör öka med sammabelopp. Utskottet tillstyrker således yrkande 42 i motion Fi34. Övriga motioneravstyrks i den mån de inte tillgodoses genom detta ställningstagande.3. MiljöforskningMaggi () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "29avstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet motsätter sig dock regeringens förslag till ytterligare besparingari miljöforskningsanslaget utan att redovisa konsekvenserna. Sverigesmiljöforskning är av internationellt hög kvalitet trots att den fåren relativt sett mindre andel av forskningsanslagen än andra länder, t.ex.Tyskland, eller . Utskottet tillstyrker motion Fi33 yrkande 53delvis. Övriga motioner avstyrks i den mån de inte tillgodoses genom dettaställningstagande.4. MiljöforskningGudrun () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "29avstyrks." bort ha följande lydelse:Forskning om miljö är av yttersta vikt för att finna smygande miljöproblemoch kunna ta fram sådant underlag att politiska beslut kan fattas. Ettexempel på detta är de nya miljögifterna, hormongifterna, som riskerar attstöra reproduktionen hos levande organismer inkl. människan. Andra exempel ärkådblödande granar och M74 på laxyngel och även på torskyngel. Utskottetanser att anslaget, i stället för att sänkas, bör öka med 62 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag. Utskottet tillstyrker därför motion Fi34yrkande 43. Övriga motioner avstyrks i den mån de inte tillgodoses genom dettaställningstagande.5. Övriga miljöfrågorGudrun () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken miljöfrågor börjar med "Utskottet delar" och slutar med "40avstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att den identifierade budgetbelastningen som beskrivs iregeringens proposition bör finansieras genom att reserverade medel förs bortfrån anslag under /95. De reserverade medlenpå de angivna anslagen bör i stället behållas under kommande budgetår.Utskottet tillstyrker motion Fi33 yrkande 40.Näringsutskottets yttrande1994/95:NU7yBilaga 15KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1994/95:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /96, m.m. (kompletteringspropositionen) jämte motioner, såvittpropositionen och motionerna rör näringsutskottets beredningsområde.Skrivelser har inkommit från bl.a. iSverige, Kooperativt Idécentrum i och Kooperativt Resurscentrum iTrollhättan.Finansutskottet har vidare till näringsutskottet överlämnat vissa förslag ikompletteringspropositionen. Det gäller förslag i bilagorna 4(), 7 () och 12 ()jämte motioner. Dessa delar behandlar utskottet i betänkande 1994/95:NU28.PropositionenNäringsutskottet behandlar i detta yttrande följande förslag tillriksdagsbeslut.Proposition 1994/95:150 bilaga 12I proposition 1994/95:150 bilaga 12 () framläggerregeringen förslag om ändrat anslag under tolfte huvudtiteln för budgetåret1995/96. Under här angivna rubriker föreslås följande:A 3. Främjande av kvinnors företagande (s. 15)att under tolfte huvudtitelns reservationsanslag Främjande avkvinnors företagande för /96 anvisar ett belopp som är50 lägre än vad som föreslagits i proposition 1994/95:100 bilaga13.A 4. Bidrag till tekniköverföring (s. 16)att under tolfte huvudtitelns reservationsanslag Bidrag tilltekniköverföring för /96 anvisar ett belopp som är 50 000 000kr lägre än vad som föreslagits i proposition 1994/95 bilaga 13.A 5. Investeringsfrämjande (s. 16)att under tolfte huvudtitelns reservationsanslagInvesteringsfrämjande för /96 anvisar ett belopp som är22 lägre än vad som föreslagits i proposition 1994/95:100 bilaga13.Proposition 1994/95:150 bilaga 13I proposition 1994/95:150 bilaga 13 () framläggerregeringen förslag om ändrat anslag under trettonde huvudtiteln för budgetåret1995/96. Under här angiven rubrik föreslåsE 2. Stöd till kooperativ utveckling (s. 3)att under trettonde huvudtitelns reservationsanslag Stöd tillkooperativ utveckling anvisar ett belopp som är lägre än vad somföreslagits i proposition 1994/95:100 bilaga 14.Proposition 1994/95:150 bilaga 14I proposition 1994/95:150 bilaga 14 () framläggerregeringen förslag om ändrat anslag under fjortonde huvudtiteln för budgetåret1995/96. Under här angiven rubrik föreslåsB 3. : Kärnsäkerhetsforskning (s. 2)att under fjortonde huvudtitelns ramanslag Statenskärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsforskning anvisar ett belopp som är7 lägre än vad som föreslagits i proposition 1994/95:100 bilaga15.MotionernaDe motioner som behandlas här är följande:1994/95:Fi32 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandena attriksdagen15. avslår förslaget att minska anslaget Främjande av kvinnors företagandemed till och i stället beslutar anslå250 ,31. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen förordats omförsäljning av statliga företag.1994/95:Fi33 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandena attriksdagen5. (delvis) hos regeringen begär förslag till ändring avföretagsbeskattningen enligt vad i motionen anförts,47. i enlighet med vad i motionen anförts hos regeringen begär förslagrörande huvudtitel,48. under tolfte huvudtiteln för /96 garanterar ett lån etanolanläggning enligt vad som anförts i motionen,49. under tolfte huvudtitelns reservationsanslag Främjande av kvinnorsföretagande för /96 avslår regeringens förslag om en minskningav anslaget med enligt vad som sägs i motionen,51. till Stöd till kooperativ utveckling (E 2) anvisar utövervad regeringen föreslår,53. (delvis) att i enlighet med vad i motionen anförts, underavsnittet om , anvisar ett belopp som är 75 000 000 krhögre än regeringens.1994/95:Fi34 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena attriksdagen34. avslår regeringens förslag att minska anslaget Främjande av kvinnorsföretagande och i stället anslår på anslaget för budgetåret1995/96,35. avslår regeringens förslag till Bidrag till tekniköverföring och istället helt ersätter detta med ett anslag till Bidrag till ökadenergieffektivitet och förnybara energikällor i enlighet med vad som anförts imotionen och till det sistnämnda anslaget anslår /96,36. som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförtsangående förslaget till Bidrag för ökad energieffektivitet och förnybaraenergikällor,37. avslår regeringens förslag om minskning av anslaget tillInvesteringsfrämjande och i stället anslår på anslagetför /96,38. avslår regeringens förslag att minska anslaget till Stöd till kooperativutveckling och i stället höjer anslaget till /96.1994/95:Fi35 av m.fl. (kds) såvitt gäller yrkandena attriksdagen22. till anslaget Främjande av kvinnors företagande anvisar ,dvs. utöver vad regeringen föreslagit,25. till anslaget Stöd till kooperativ utveckling anslår 1 000 000 krutöver regeringens förslag, dvs. 9 750 000 kr.1994/95:Fi49 av () såvitt gäller yrkandet (3) att riksdagenavslår regeringens förslag att minska stöd till kooperativ utveckling med 1miljon kronor.NäringsutskottetNäringspolitikens inriktningI det inledande avsnittet till bilaga ikompletteringspropositionen lämnas under rubriken för tillväxten redovisning av insatserna på ett antal -- enligt regeringens bedömning --strategiskt viktiga områden. Dessa områden är följande: småföretagspolitiken,teknisk förnyelse, forskningspolitik, exportkrediter, energiförsörjning,bostadsfrågor och EU. Något förslag framläggs dock inte i detta avsnitt.Inte heller någon motion innehåller något specifikt yrkande rörandenäringspolitikens inriktning. I Moderata samlingspartiets partimotion1994/95:Fi31 finns ett avsnitt (4.2) om näringspolitik. Även Kristdemokraternaspartimotion 1994/95:Fi35 innehåller ett särskilt avsnitt (4.4) som behandlarnäringspolitik. I övriga här aktuella partimotioner -- 1994/95:Fi32 (fp),1994/95:Fi33 (v) och 1994/95:Fi34 (mp) -- tas sådana frågor upp i de allmännaresonemangen om den ekonomiska politiken.Näringsutskottet har i sitt betänkande 1994/95:NU18 om näringspolitikingående behandlat frågan om näringspolitikens inriktning. Därvid anfördenäringsutskottet att näringspolitiken måste inriktas på att underlättaframväxten av nya och tillväxten av befintliga småföretag. Vikten av sunda ochfasta spelregler för näringslivet framhölls. För att upprätthålla välfärden iframtiden krävs en ekologiskt uthållig tillväxt, sade utskottet vidare.I en gemensam reservation från företrädarna för de tidigareregeringspartierna (m, c, fp, kds) hänvisades till den näringspolitik som denförra regeringen bedrev; denna politik, som borde fullföljas, hade tillsyfte att genom generella insatser skapa goda förutsättningar för produktivainvesteringar och produktivt arbete i och därigenom en hög och stabilekonomisk tillväxt. Näringspolitiken skall inriktas på att ange de ramar inomvilka företagen fritt skall få verka. Vidare anfördes i den nämndareservationen att det är av avgörande betydelse att näringslivet geslångsiktigt fasta planeringsförutsättningar och att detaljstyrning ochbyråkratiska inslag avskaffas.I en annan reservation (v) föreslogs att regeringen skulle anmodas att lämnaförslag till hur medel från miljöavgifter skall kunna fonderas för att skapaarbetsplatser i nya, miljövänliga verksamheter. I en ytterligare reservation(mp) begärdes förslag från regeringen om hur företagens kretsloppsanpassningskall kunna främjas.Näringsutskottet går här vidare inte in i denna fråga utan hänvisar tillvad företrädare för resp. parti anfört i nyssnämnda betänkande.Främjande av kvinnors företagandeRiksdagen beslöt -- på initiativ av arbetsmarknadsutskottet ochefter förslag av finansutskottet -- om införande av särskilda företagarlån tillkvinnor (bet. 1993/94:FiU20). Kammarkollegiet förde över ett belopppå till Industri- och nyföretagarfonden från ett särskiltanslag som kollegiet disponerar för ändamålet.Lån beviljas normalt med högst eller, om det finns särskildaskäl, med högst , vilket får utgöra högst av kapitalbehovet.Rörelsen skall vara helägd av en eller flera kvinnor och kan drivas somaktiebolag, handelsbolag, enskild firma eller kooperativ.Nyligen har på regeringens förslag beslutat att anslå 200 miljonerkronor till det aktuella stödet för /96 (prop. 1994/95:100 bil.13, bet. anförde (s. 44) att en viktig åtgärd inomnäringspolitiken är att särskilt stödja kvinnors företagande och fann ökningenav det aktuella anslaget motiverad.I en reservation (m) föreslogs ett lägre anslag -- , medandet i en annan reservation (fp) pläderades för en höjning till 250 miljonerkronor. Ytterligare åtgärder för att främja kvinnors företagande förordadesvidare i en reservation (c).Som angavs i budgetpropositionen finns det en betydande efterfrågan på låntill kvinnliga företagare, sägs det i kompletteringspropositionen. Nyaarbetstillfällen skapas till en mycket låg kostnad för staten. Genom enfortsatt verksamhet kan staten på ett effektivt sätt stödja företagande blandkvinnor, anför regeringen. Nivån på verksamheten bör dock med anledning av detstatsfinansiella läget och behovet av att begränsa statens utgifter kunna varanågot lägre för /96 än vad som angavs i budgetpropositionen.Regeringen förordar därför att anvisas för att finansieraverksamhet med lån till kvinnliga företagare. Detta innebär sålunda 50 miljonerkronor mindre än vad som föreslogs i budgetpropositionen. regionala bolag bör enligt förslagen i budgetpropositionen besluta om låni de enskilda fallen.Regeringens förslag avvisas i fyra partimotioner.Det aktuella stödet har visat sig mycket effektivt, anförs det i motion1994/95:Fi32 (fp). Därför avvisas regeringens förslag till minskning avanslaget och en ökning till föreslås i stället.Intresset bland kvinnor för företagande har ökat starkt ,påpekas det i motion 1994/95:Fi33 (v). Regering och riksdag har svarat upp motdet här intresset och höjt anslaget till , konstaterarmotionärerna. De motsätter sig regeringens förslag att ta tillbaka en del avden beslutade höjningen av anslaget.Det är direkt olämpligt att spara på det nu berörda anslaget, ansermotionärerna bakom motion 1994/95:Fi34 (mp). De menar att stödet är viktigt urbl.a. jämställdhetssynpunkt och föreslår att anslaget bibehålls på 200 miljonerkronor.Till de åtgärder som fordras för att få till stånd många nya företag hör attutnyttja den potential som finns bland kvinnorna, anförs det i motion1994/95:Fi35 (kds). Det råder en stor efterfrågan på lån till kvinnligaföretagare, säger motionärerna. De menar att regeringens förslag till en25-procentig neddragning av anslaget är både förvånande och beklagansvärt ochföreslår att anslaget skall bibehållas på nivån om 200 miljoner kronor.Näringsutskottet vidhåller sin uppfattning, som kom till uttryck i detnäringspolitiska betänkandet 1994/95:NU18 (s. 44), att stöd till kvinnorsföretagande är en viktig uppgift inom näringspolitiken. Med hänvisning till detstatsfinansiella läget ställer sig näringsutskottet dock bakom regeringensförslag att det aktuella anslaget skall minskas.Näringsutskottet föreslår emellertid en något större minskning än regeringen-- en minskning med till . Denna nivå påanslaget innebär ändå en kraftig ökning jämfört med innevarande budgetår. Denytterligare besparingen på föreslås för att finansiera detbibehållande av anslagsnivån beträffande stödet till kooperativ utveckling somnäringsutskottet förordar (se vidare i det följande). Om det visar sig attefterfrågan på anslagsmedel avseende stöd till kvinnors företagande överstigertillgången förutsätter näringsutskottet att regeringen återkommer tillriksdagen i denna fråga. Med det sagda avstyrks de fyra här aktuellamotionerna, 1994/95:Fi32 (fp), 1994/95:Fi33 (v), 1994/95:Fi34 (mp) och1994/95:Fi35 (kds), i berörda delar.Bidrag till tekniköverföringRiksdagen beslöt -- på regeringens förslag -- om ett nytt,engångsvis anslag på för uppbyggnad av ett nätverk förtekniköverföring till små och medelstora företag (prop. 1994/95:100 bil. 13,bet. NU18).Under en treårsperiod avses staten bygga upp ett nätverk för tekniköverföringbestående av specialister och förmedlare för att stärka kunskapsförsörjningentill små och medelstora företag. Systemet syftar till att etablera samverkanmellan ett stort antal aktörer, t.ex. de regionala utvecklingsbolagen inomramen för , regionala högskolor och teknikcentrum samtdet nuvarande utbudet av specialistkompetens vid myndigheter (bl.a. Närings-och teknikutvecklingsverket -- och --PRV), universitet, högskolor och industriforskningsinstitut. skall isamverkan med ha huvudansvaret för att bygga upp det föreslagna nätverket.Näringsutskottet anförde i betänkandet 1994/95:NU18 (s. 47) att det ärmycket angeläget att det skapas system som kan underlätta för småföretagen attfå del av kunskap och teknikutveckling. I en reservation (m, fp) avvisadesförslaget med hänvisning till bl.a. de teknikbrostiftelser som inrättats påförslag av den tidigare regeringen. I en annan reservation (mp) förordades attmedel från det aktuella anslaget skulle kunna användas för uppbyggnad avnärfonder.Med anledning av det statsfinansiella läget och behovet av att begränsastatens utgifter föreslår regeringen nu ett belopp som är 50 miljoner kronorlägre än vad som föreslogs i budgetpropositionen. Den föreslagna verksamhetenbör kunna byggas upp i mindre skala och med lägre ambitionsnivå och ändå fåtill resultat att företagens förmåga till förnyelse kan stärkas, anserregeringen.Regeringens förslag om att det aktuella anslaget skall sänkas med 50 miljonerkronor avvisas i motion 1994/95:Fi34 (mp). Motionärerna anser att bidraget tilltekniköverföring kan avskaffas och i stället ersättas med ett nytt anslag,Bidrag till ökad energieffektivitet och förnybara energikällor.Näringsutskottet tillstyrker regeringens förslag att minska det nya,engångsvisa anslaget Bidrag till tekniköverföring med ochatt det därmed skall anvisas för nästa budgetår. Somanfördes i det näringspolitiska betänkandet 1994/95:NU18 (s. 47) är detmycket angeläget att det skapas system som kan underlätta för småföretagen attfå del av kunskap och teknikutveckling. delar emellertidregeringens bedömning att den aktuella verksamheten bör kunna byggas upp imindre skala, men ändå kunna få avsedd effekt.I det nämnda betänkandet anförde näringsutskottet att de av den tidigareregeringen inrättade teknikbrostiftelserna kan ha en roll att spela ianslutning till det föreslagna nätverket. De kan dock inte ersätta detta, utanfår snarare ses som kanaler som nätverket kan utnyttja för att få tillgång tillhögskole- och universitetsmiljön.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet propositionen i berörd del. Avdet sagda följer att det berörda yrkandet i motion 1994/95:Fi34 (mp) avstyrks.Stöd till kooperativ utvecklingPå förslag av regeringen beslöt att för budgetåret1995/96 anvisa ett anslag på för stöd till kooperativutveckling (prop. 1994/95:100 bil. 14, bet. I reservationer förordadesbåde lägre (m) -- -- och högre (mp) -- 19,5 miljonerkronor -- anslag.Föreskrifter om stödet finns i förordningen (1993:569) om statsbidrag tillkooperativ utveckling. Statsbidrag kan ges för dels kostnadsfri information ochrådgivning till allmänheten om kooperativt företagande, dels kooperativaprojekt. Merparten av stödet går till de 20 lokala kooperativa utvecklings-centrum (LKU) som finns geografiskt spridda i landet. LKU tillhandahållerinformation om de kooperativa företagsformerna samt ger stöd och råd till demsom vill starta kooperativa småföretag.