bet · GI01JuU17 · 1995-03-28 00:00:00 — Anslag till , m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omanslag till , m.m. för budgetåret1995/96 jämte ett antal motioner som väckts i år.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningoch avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats tio reservationer, varav fyra från(m), en från (c), två från (v) och tre från (kds) samtett särskilt yttrande från (m).ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1994/95:100 bilaga 3 () harregeringen föreslagit att riksdagentill Information och upplysning om ekonomisk brottslighet /96 anvisar ett reservationsanslag på (A 5, s. 18--19),till Bidrag till brottsförebyggande arbete för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på (A 6,s. 19),till för /96 anvisarett ramanslag på (G 5, s. 84--85). 1994/95:Ju601 av och andre vice talman () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stödinsatser till brottsoffren i lokalatrygghetsplaner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av kommunala brottsförebyggandetrygghetsplaner.1994/95:Ju801 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kriminalpolitikens allmänna riktlinjer vadgäller normbildning samt att förhindra och beivra brott ochstödja brottsoffer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om familjens och skolans ansvar samt socialkontroll i syfte att förebygga brott,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om brottsförebyggande arbete och om ettnationellt brottsförebyggande program.1994/95:Ju802 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om familjens ansvar för att förebygga brott,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skolans ansvar för att förebygga brott,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nationellt brottsförebyggande program.1994/95:Ju803 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om BRÅ:s arbete med framtids- ochomvärldsanalys.1994/95:Ju804 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett skyndsamt informationsprogramtill föräldrar och andra, som arbetar med barn och ungdom, ombetydelsen av att bygga upp en inre självkontroll hos barn ochungdom i brottspreventivt syfte.1994/95:Ju805 av m.fl. (v) vari yrkas2. att till för budgetåret1995/96 anslår mindre än vad regeringen föreslagitenligt vad i motionen anförts om överföring av kriminologiskforskning till universiteten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändrad inriktning av verksamhet.1994/95:Ju809 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samhällets insatser mot våld,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokala trygghetsplaner.1994/95:K410 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en bred mot våld.1994/95:Kr3 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att större vikt skall läggas påbrottsförebyggande åtgärder.1994/95:Kr4 av och () variyrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att brottsförebyggande projekt som fåttstöd genom utvärderas och följs upp för attsedan spridas. InledningInledningsvis vill utskottet anmärka att enligt riksdagensbeslut om ändring i riksdagsordningen (förs. 1993/94:TK2,1993/94:KU18, rskr. 425, 1994/95:KU2, rskr. 4, SFS 1994:1471)löper /96 fr.o.m. t.o.m. den 31december 1996.Information och upplysning om ekonomisk brottslighetRegeringen har föreslagit att till anslaget A 5.Information och upplysning om ekonomisk brottslighet anslår ettreservationsanslag på 1 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Bidrag till brottsförebyggande arbeteRegeringen har föreslagit att till anslaget A 6.Bidrag till brottsförebyggande arbete anslår ettreservationsanslag på 10 800 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning.Utskottet vill i sammanhanget understryka att ett brettbrottsförebyggande arbete har väsentliga beröringspunkter medbrottsofferinriktad verksamhet. Många myndigheter ochorganisationer som arbetar brottsförebyggande har också enviktig brottsofferstödjande funktion. Det kan också i vissa fallvara lämpligt att inrikta det brottsförebyggande arbetet påstödåtgärder för brottsoffer eller presumtiva brottsoffer.Brottsförebyggande rådetInledningBrottsförebyggande rådet (BRÅ) inrättades . Avsiktenvar att rådet skulle fungera som ett samordnande aktions- ochinformationsorgan (prop. 1974:1, JuU10, rskr. Redan frånbörjan har dock vid rådet bedrivits en omfattande forskning. I1993 års forskningsproposition (prop. 1992/93:170) angavregeringen att BRÅ borde utvecklas till ett kvalificeratexpertorgan i kriminalpolitiska frågor under regeringen.Samtidigt skulle uppbyggnaden av den kriminalvetenskapligaforskningen vid universiteten intensifieras. Utskottet ochriksdagen instämde i regeringens uppfattning (1992/93:JuU30,rskr. 395).Den nya inriktningen av verksamheten framgår av BRÅ:sinstruktion (SFS 1993:669). Den innebär att BRÅ fått en delvisny roll i fråga om utvecklingsarbete, utvärdering och tillämpadforskning. BRÅ skall förutom att fokusera på utveckling ochutvärdering inom det kriminalpolitiska fältet även ifortsättningen sammanställa och förmedla för rådetsverksamhetsområde relevant information om kriminalvetenskapligforskning till myndigheter, andra organisationer och enskilda.En annan än mer betydelsefull uppgift är att under regeringenansvara för övergripande utredningar och analyser av samhälletssamlade resurser inom det kriminalpolitiska fältet och därigenomge underlag för statsmakternas kriminalpolitiska åtgärder.Enligt årsredovisningen för /94 har BRÅ:sverksamhet förskjutits från mer grundläggande, långsiktigforskning till mer tillämpad forskning, utvärdering, statistiskaöversikter och analyser samt kunskapssammanställningar.Tyngdpunkten ligger på sakområdena brottsprevention ochsamhällets reaktioner mot brott. Verksamheten har det senastebudgetåret dominerats av arbetet med den kriminalpolitiskaframtids- och omvärldsanalysen samt av de s.k. pilotprojektensom syftar till att utveckla modeller för lokaltbrottsförebyggande arbete. En undersökning om rättsmedvetandet iSverige pågår. Regeringen har också gett BRÅ i uppdrag att tafram underlag för ett nationellt brottsförebyggande program;till den frågan återkommer utskottet i det följande. Under detsenaste året har BRÅ vidare redovisat en utvärdering avförsöksverksamheten med samhällstjänst och har även i uppdragatt utvärdera och trafikbrottsreformer och 1991års ändringar om onykterhet till sjöss. Från harBRÅ fått beställaransvaret för den officiella statistiken inomrättsväsendet.I motion Ju805 (v) begärs en ändrad inriktning av BRÅ:sverksamhet. Denna bör, enligt motionärerna, inriktas på ett merafältnära arbete där BRÅ i samverkan med myndigheter på riks-,läns- och lokalnivå kan arbeta för att minska brottsligheten.BRÅ:s huvudinriktning bör vara att sedan sprida kunskap ochidéer till skolor och organisationer.Utskottet är för sin del inte berett att nu föreslå en ändringav den inriktning som BRÅ:s verksamhet fått. Utskottetdelar också regeringens bedömning att det övergripande målet fördet kommande budgetåret bör ligga fast. BRÅ skall såledesutvecklas till ett kvalificerat expertorgan med uppgift attarbeta med utveckling, utvärdering, tillämpad forskning ochinformation inom det kriminalpolitiska området. Utskottetavstyrker bifall till motion Ju805 i nu berörd del.MedelsanvisningenI budgetpropositionen föreslår regeringen att BRÅ /96 anvisas ett ramanslag på . Motbakgrund av vad som angavs forskningsproposition(prop. 1992/93:170) har beräknats att för nästa budgetår skall2 föras över från BRÅ:s anslag till anslaget E 3.Forskning under huvudtitel för attanvändas för stöd till kriminalvetenskaplig forskning.I motion Ju805 (v) begärs att anslaget till BRÅ minskas med 15miljoner kronor. I motionen anförs att den kriminologiskaforskningen bör koncentreras till universitet och högskolor.I den ovan nämnda forskningspropositionen anfördes bl.a. atttyngdpunkten och därmed resurserna vad avser grundforskningenborde koncentreras till universitet och högskolor, och för attge den samlade forskningen på det kriminalvetenskapliga områdetbättre förutsättningar att utvecklas på ett positivt sätt bordeen del av resurserna för BRÅ föras övertill Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet.Utskottet och delade regeringens ståndpunkt(1992/93:JuU30, rskr. 395).Utskottet, som i konsekvens härmed godtar regeringens nuföreliggande förslag till överföring av medel till anslaget förforskning under huvudtitel för nästabudgetår, godtar även i övrigt regeringens förslag tillmedelsberäkning för BRÅ. Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion Ju805 i nu behandlad del.Inriktningen av kriminalpolitikenI budgetpropositionen (s. 6--8) anger regeringen grunderna förinriktningen av kriminalpolitiken. Målet för verksamheten är attminska brottsligheten. Regeringen redovisar bl.a. sin syn påinriktningen av verksamheten vid polisen och kriminalvården,frågor som utskottet behandlar i annat sammanhang (se1994/95:JuU14 och 1994/95:JuU16).När det gäller inriktningen av kriminalpolitiken är det enligtvad som anförs fyra frågor som kommer att ägnas särskilduppmärksamhet , nämligendet brottsförebyggande arbetet,kampen mot narkotikabrottsligheten,en kraftsamling mot våldet,kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Utskottet vill när det gäller det kriminalpolitiska arbetetsom helhet anföra följande. Utskottet kan i likhet medregeringen konstatera att straffsystemet är av stor betydelseför samhällets förmåga att upprätthålla respekten för givnanormer och regler. Men för att uppnå målet för detkriminalpolitiska arbetet -- att minska brottsligheten -- måsteockså den allmänna politiken ha en inriktning som leder tillsocial trygghet, en rättvis fördelning och ett människovänligtsamhälle, dvs. till ett samhälle som vilar på solidaritetmänniskor emellan. En ekonomisk politik och en familjepolitiksom syftar till att minska klyftorna i samhället och andraåtgärder som motverkar segregation och utslagning är därför avstörsta betydelse. Eftersom brottsligt beteende ofta grundläggstidigt är det särskilt viktigt att det på alla områden skapasförutsättningar för barn och unga att växa upp och utvecklastill mogna, trygga och ansvarskännande individer. Att på dettasätt skapa bättre levnadsvillkor, inte minst för barn ochungdomar, är naturligtvis i första hand en allmän välfärds- ochrättvisefråga, och därmed något som främst ankommer på andra änJustitiedepartementet och dess myndigheter. Exempelvis ärsamhällets förmåga att motverka alkohol- och narkotikamissbrukcentral i det kriminalpolitiska arbetet. Likaså är den allmännanormbildningen -- bl.a. genom en diskussion kring etik och moral-- betydelsefull. Men givetvis har också rättsväsendet härviktiga uppgifter. För att i praktiken uppnå detkriminalpolitiska målet är det direkt brottsförebyggande arbetesom polisen svarar för av avgörande betydelse, men naturligtvisär också de insatser som görs inom kriminalvården och på andrahåll inom rättsväsendet viktiga.Utskottet vill avslutningsvis särskilt understryka att fråganom att minska brottsligheten och öka människors trygghet mot attutsättas för brott är en central uppgift för rättsväsendet. Ettaktivt och offensivt brottsförebyggande arbete är en avgörandeförutsättning för möjligheterna att minska brottsligheten.Kampen mot våld, narkotika och ekonomisk brottslighet måsteprioriteras och intensifieras, och brottsoffrens ställning börstärkas.Utskottet kan alltså ställa sig bakom den av regeringen ibudgetpropositionen aviserade inriktningen av den framtidakriminalpolitiken, och utskottet avstyrker bifall till motionJu801 där en kriminalpolitik med en delvis annan inriktningförespråkas.Insatser mot våldetI två motioner tas upp frågan om särskilda insatser motvåldet. Här yrkas i motion Ju809 (c) att de brottsförebyggandeinsatserna måste prioriteras. I motion K410 (fp) begärs att dettillsätts en bred mot våld.Alltsedan år 1950, från vilket år uppgifter om antaletpolisanmälda brott finns att tillgå, och fram till början av1990-talet har antalet anmälda brott ökat. Trots att det underde skett en minskning ligger den anmäldabrottsligheten på en nivå som är alltför hög. Den totalavåldsbrottsligheten har dessutom ökat stadigt även . Särskilt allvarlig är utvecklingen avden grova våldsbrottsligheten. En annan allvarlig typ av brottsom fått alltmer uppmärksamhet är hotmot vittnen, målsägande, åklagare och polispersonal som delvissystematiskt framförts av mer eller mindre löst organiseradegrupper i de fall någon tillhörande gruppen misstänks för brott.Regeringen anför i budgetpropositionen att uppgiften att kommatill rätta med våldsbrottsligheten kommer att vara central underde kommande åren. Enligt regeringen krävs det nu en kraftsamlingför att engagera allmänheten i kampen mot den fara förrättsstaten som våldsbrottsligheten utgör. Enligt regeringenmåste kampen mot våldet föras på flera plan, och insatser krävshär av statsmakterna, t.ex. i form av skärpningar avvapenlagstiftningen och ökade insatser mot rånbrottsligheten.Här måste, anförs det, vidtas åtgärder för att påtagligt minskasåväl tillgången på illegala vapen som möjligheten att uppträdabeväpnad bland andra människor. Det yttersta målet bör, enligtregeringen, vara att skapa ett så vapenfritt samhälle att endastlegitim hantering av vapen förekommer. Emellertid är, anförregeringen, den enskilda människans engagemang den viktigastebeståndsdelen i kampen mot våldet, och statsmakternas kanskefrämsta uppgift i detta sammanhang är därför att på olika sättunderlätta för folkrörelserna, skolan, fritidsförvaltningar ochliknande att samordna sina insatser mot våldskulturen och våldeti samhället över huvud taget. Enligt regeringen krävs särskildainsatser mot barn- och ungdomsvåld och våldsbrott riktade motkvinnor, och den förändrade inriktningen av polisens arbete motnärpolisverksamhet borde ge goda förutsättningar för detta. Härpekas på att centrala frågor i arbetet inomKvinnovåldskommissionen och utgörsamlade åtgärder mot kvinnovåldet och bekämpande avprostitutionen. Här pekas vidare på att skärpningar avlagstiftningen angående sexualbrott mot barn antagits underhösten 1994 (se prop. 1994/95:2, JuU5, rskr. 58), och att enöversyn av bestämmelserna om sexualbrott i kommeräga att rum. Vidare anmärks att direktiv till en utredning omsamlade åtgärder mot barnpornografi beslutats (dir.1994:117).I sammanhanget bör också anmärkas att det inomregeringskansliet tillsatts en statsrådsgrupp som ansvarar församordningen av dessa insatser. Som ett led i det arbetet skallnu en kartläggning ske av samhällets samlade insatser motvåldet.När det gäller regeringens aviserade åtgärder mot förekomstenav illegala vapen i samhället kan följande noteras.Vapenlagsutredningen redovisade sitt betänkande(SOU 1994:4) Vapenlagen och EG. Utredningen har haft i uppdragbl.a. att göra en språklig och systematisk modernisering avregelverket samt att föreslå de ändringar som föranleds av ettmedlemskap i . Betänkandet har remissbehandlats och bereds förnärvarande inom . harinte haft som huvuduppgift att se över vapenlagstiftningen frånen brottsförebyggande synpunkt. En sådan översyn företogs senastav vapenutredning, vilken bl.a. ledde fram till deskärpta krav på förvaring av skjutvapen som trädde i kraft den 1juli 1992. Regeringen har för avsikt att inom ramen förarbetet med att motverka våldet i samhället se över frågan omhuruvida vapenlagstiftningen i tillräcklig utsträckning är ägnadatt motverka att vapen kommer till användning vid brott. Härskall utvärderas de åtgärder som genomfördes påförslag av vapenlagsutredningen. I det sammanhangetskall också den slutliga utvärderingen av lagen (1988:254) omförbud beträffande knivar och andra farliga föremål ske (jfrbet. 1989/90:JuU35).Försvarsministern har vidare tillsatt en arbetsgrupprörande säkerheten kring militära skjutvapen m.m. Arbetsgruppenhar till uppgift att arbeta fram ett underlag för regeringensställningstaganden till behovet av ytterligare åtgärder för attförbättra säkerheten vid förvaring, transport och handhavande avmilitära skjutvapen m.m. Arbetsgruppen skall redovisa sittarbete i en rapport senast den 30 juni 1995.Även chefen för har tagit initiativtill ett särskilt arbete med avseende på säkerheten kringmilitära skjutvapen.Den redan nämnda har avlämnatsitt huvudbetänkande (SOU 1995:15) Könshandeln där enkriminalisering av prostitution föreslås. Betänkandet skall nuremissbehandlas. avser att avlämna sittslutbetänkande vid halvårsskiftet.När det gäller den under detta avsnitt inledningsvis upptagnafrågan om hot mot vittnen och målsägande m.fl. kan upplysas attRiksåklagaren givit en särskild utredare i uppdrag att se övervissa aktuella frågor kring säkerhet och skydd för vittnen m.m.Uppdraget skall redovisas vid utgången av maj månad 1995.Här bör också nämnas att regeringen tillkallat en kommitté(dir. 1994:157) med uppgift att genomföra en ungdomskampanj motfrämlingsfientlighet och rasism --1996: Kommitténskall därvid utgöra nationell kommitté för de svenska insatsernai samband med ungdomskampanj mot rasism,främlingsfientlighet, antisemitism och intolerans. Kommitténshuvuduppgift skall vara att initiera, leda och samordna densvenska ungdomskampanjen. Den nu tillkallade kommittén inleddesitt arbete , då i arbetsgruppens form.Regeringen har också tillsatt en särskild utredare som skallse över användningen av TV-kameror i brottsförebyggande syfte(dir. 1995:18). I direktiven sägs att utgångspunkten föruppdraget är att rätten att använda övervakningskameror börutvidgas i sådana fall där intresset av att bekämpa brott ochatt förhindra olyckor eller tillgodose därmed jämförliga ändamålväger särskilt tungt. Utredningsarbetet skall vara avslutat föreutgången av maj månad 1996. Vidare pågår inomJustitiedepartementet en översyn av regler omhemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning i belysning avden ytterst snabba tekniska utveckling som äger rum påteleområdet och av att telemarknaden har öppnats för fleroperatörer genom den nya telelagen (1993:597).När det gäller polisens arbete föreslås också i åretsbudgetproposition att bl.a. bekämpningen av våldsbrotten även ifortsättningen skall prioriteras. Både utredningar av våldsbrottoch brottsförebyggande åtgärder måste vidtas, anges det. Somexempel på ett brottsförebyggande arbete som inte baraförhindrar brott utan också skapar trygghet anges synligövervakning på tider och platser där riskerna för våldsbrott ärstora. Ett problemorienterat arbetssätt bör också, anförs detvidare, kunna ge förbättrade möjligheter härvidlag.Inledningsvis vill utskottet i likhet med motionärernauttrycka sin oro över våldet i samhället. Frågan har också underden varit föremål för stor uppmärksamhet i denallmänna debatten och har även debatterats i (seRiksdagens snabbprotokoll 1994/95:58). Även enligt utskottetsuppfattning måste en central uppgift varaatt komma till rätta med våldsbrottsligheten. Detta arbetemåste, som regeringen anför, föras på flera plan, och resultatetär beroende av framgång när det gäller att bekämpa arbetslöshet,bostadssegregation och annat som bidrar till att föra in barnoch ungdomar i riskzonen för att utveckla ett kriminelltbeteende. Utskottet vill särskilt uppmärksamma sambandet mellanvåld och alkohol och andra droger.Utskottet, som delar regeringens uppfattning att enkraftsamling mot våldet bör ske, vill också framhålla att denkriminologiska forskningen har visat att många unga människorsom fastnar i missbruk och kriminalitet har vuxit upp i familjerdär viktiga fostrande inslag har saknats. Det är en gemensamuppgift att stödja barn och föräldrar i familjer där föräldrarnainte rår med sin svåra uppgift. Familjen har avgörande betydelsedå det gäller att förhindra unga människor att begå brott.Föräldrarna måste alltid ha huvudansvaret för att barn ochungdomar lär sig att känna respekt för andra människor. Bästasättet att förebygga brottslighet är att barn och ungdomar redani unga år får lära sig att ta ansvar för sig själva och sinamedmänniskor. Som föräldrar eller i annan vuxenroll har alla enskyldighet att dels fungera som goda förebilder för de unga,dels "lägga sig i" så fort det upptäcks att unga i vår närhetsignalerar att de är på väg att spåra ur. Utskottet har särskiltnoterat regeringens avsikt att polisen genom bl.a. särskildabrottsförebyggande insatser skall försöka förhindravåldsbrottslighet och skapa trygghet i samhället. Utskottet villi sammanhanget uttala att försök med frivillig föräldrasamverkanför att hindra ungdomar från att ägna sig åt fylleri,förstörelse och våld också är av mycket stort värde. Aktioner avslaget "farsor och morsor på stan" är värda uppmuntran och stöd.Mot bakgrund av de aviserade åtgärderna från regeringens sidasaknas det enligt utskottets uppfattning anledning för riksdagenatt göra några sådana uttalanden som eftersträvas i motion Ju809om olika brottsförebyggande insatser mot våldet. Inte helleranser utskottet det nödvändigt att det tillsätts en kommissionmot våldet, vilket eftersträvas i motion K410. Motionernaavstyrks.Kriminalpolitisk framtids- och omvärldsanalysI motion Ju803 begärs att arbetet inom BRÅ med enkriminalpolitisk framtids- och omvärldsanalys skall fåfortsätta.Enligt ett regeringsuppdrag har BRÅ i samverkan medRikspolisstyrelsen och utarbetat enframtids- och omvärldsanalys avseende det kriminalpolitiskaverksamhetsområdet fram . Målet föranalysen var att ta fram ett underlag för fortsatta övervägandeninom när det gäller reformarbetet inomkriminalpolitikens område. Analysen tog särskilt sikte på denförväntade brottsutvecklingen och den utveckling som till följdbl.a. härav kan förutses när det gäller arbetsbelastningen inomrättsväsendet. Mot denna bakgrund har gjorts en bedömning avvilka krav som kommer att ställas på kriminalpolitiken för attkunna uppnå det övergripande målet att minska brottsligheten ochöka tryggheten i samhället.BRÅ redovisade uppdraget . Därefter erhöll BRÅett uppföljningsuppdrag bl.a. med avseende på brottslighetensframtida utveckling och struktur. Uppdraget, som ingick i detövergripande arbetet med ett nationellt brottsförebyggandeprogram, har redovisats till regeringen. I sinanslagsframställning anför BRÅ att framtids- ochomvärldsanalysen även i övrigt kontinuerligt bör följas upp ocharbetet med denna planeras fortsätta inom BRÅ med fördjupadestudier i olika delar.Enligt vad utskottet erfarit från finns detinget som hindrar att BRÅ på eget initiativ utför ett sådantuppföljningsarbete. Motion Ju803 får därmed anses tillgodosedd.Nationellt brottsförebyggande programI motionerna Ju801 (m) och Ju802 (m) begärs att ett förslagtill nationellt brottsförebyggande program läggs fram förriksdagen möjligt.BRÅ:s slutsats av arbetet med den ovan nämndakriminalpolitiska framtids- och omvärldsanalysen blev att detkrävs en nationell brottspreventiv strategi som samordnarrättsväsendets brottsförebyggande arbete med detbrottsförebyggande arbete som sker inom andra samhällssektorersom skolan, , frivilligorganisationer m.fl. EnligtBRÅ borde en nationell strategi läggas fast av regering ochriksdag och innefatta bl.a. frågor om huvudmannaskap för denbrottsförebyggande verksamheten, lokala brottsförebyggandeprogram, en årlig förbättrad brottsofferundersökning samtförbättringar av brottsstatistiken.