bet · GI01KU43 · 1995-05-23 00:00:00 — Som medlem bör således dela med sig avsin erfarenhet av den betydelse som tryckfrihets- ochoffentlighetsprinciperna har för ett fritt samhällsskick och medkraft driva frågorna om öppenhet inom gemenskapensinstitutioner.Utrikesutskottet (bet. 1994/95:UU5) tog inte upp denna fråga isin behandling av propositionen.MotionernaEnligt motion 1994/95:K205 av m.fl. (mp)bör inom EU verka för att alla beslut ochbeslutsunderlag skall offentliggöras. Ett envist hävdande av densvenska offentlighetsprincipen och vikten av att EU anpassar sigtill svenska traditioner bör vara ett huvudmål för den svenskaEU-politiken. Svenska ministrar och tjänstemän skall ocksåregelmässigt offentliggöra hur man röstat och agerat iunionssammanhang. Dessa ståndpunkter bör ge regeringentill känna (yrkandena 1--3).Enligt motion 1994/95:K218 av m.fl. (v) präglasEU:s struktur och uppbyggnad av slutenhet och det styrs tillstor del av ämbetsmän, jurister och diplomater, vilka dessutomtill övervägande delen är män. EU-systemets beslutsformer ärdessutom komplicerade och juridiskt snåriga. Detta avskärmarfolken från systemet och ökar utrymmet för lobbyister, vilkatill övervägande del domineras av det europeiska storkapitalet.Sverige bör enligt motionen arbeta för att EU demokratiseras.Det kräver bland annat full insyn i lagstiftningsprocessen ochoffentlighet i EU:s förvaltning. Sedan de slutliga förslagenlagts måste en tidsperiod gå till dess attbeslutet tas. Detta för att möjliggöra en offentlig debatt omförslagen och hur de olika ministrarna skall rösta. Vad somanförts i motionen om den internationella öppenhet som börprägla EU bör ges regeringen till känna (yrkande 2).I motion 1994/95:K224 av m.fl. (kds) framhållsatt öppenheten inom EU måste öka och vidareutvecklas. Fler öppnadiskussioner och öppna omröstningar i rådet är ett positivt stegpå vägen. Det är inte lika angeläget att kräva offentlighet närdet gäller förberedelsearbetet inom Coreper. Medlemsstaterna börenligt motionen själva avgöra om och när deras förberedelser ochståndpunkter skall bli offentliga. I ett uttalande tillregeringen bör ge till känna vad som anförs i motionenom att verka för ökad öppenhet inom EU och i hanteringen avEU-ärenden i (yrkande 3).Enligt motion 1994/95:U503 av m.fl. (fp) anserFolkpartiet liberalerna att , tillsammans med likasinnademedlemsländer, skall verka för ökad öppenhet och större insyn iEU:s organ och i EU:s beslutsprocess. I motionen framhålls attarbetet med ökad offentlighet redan har inletts i EU. Sverigesuppgift som medlem blir att driva på och understödja dettaarbete. Ett led i detta är att bidra med svenska erfarenheter avbl.a. en unikt långvarig tradition på det tryckfrihetsrättsligaområdet. Detta bör uttala till regeringen (yrkande11).Utskottets bedömningEnligt utskottets mening är en ökad öppenhet i arbetet i EU:sinstitutioner en förutsättning för att medlemskapet i EU skallkunna förankras hos svenska folket. Som utskottet tidigareuttalat bör som medlem dela med sig av sin erfarenhet avden betydelse som tryckfrihets- och offentlighetsprinciperna harför ett fritt samhällsskick och med kraft driva frågorna omöppenhet inom gemenskapens institutioner.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att frågan omallmänhetens rätt till insyn numera är en viktig fråga inomunionen. Det är också, som utskottet tidigare konstaterat,otvetydigt så att unionen rör sig i riktning mot ökad öppenhet.Utskottet vill peka på att tagit ett viktigtinitiativ till ökad öppenhet i ministerrådets arbete. Det danskainitiativet har tre delar. Den första innebär ett krav på fleröppna rådsdebatter. Detta skall åstadkommas genom att rådetövergår från enhällighet till enkel majoritet när det gällerbeslut om öppenhet. Det andra inslaget är att avskaffamöjligheten att hemlighålla omröstningsresultaten i rådet. Dentredje delen innebär att rådsprotokollen alltid skalloffentliggöras när det gäller rådets lagstiftande verksamhet.Sverige har fullt ut stött det danska initiativet och dessutomframfört ett tilläggsförslag som går ut på att det sistautkastet till rådsbeslut i lagstiftningsärenden skalloffentliggöras innan rådet beslutar.Statsrådet har vidare i ettsvar på en interpellation av () om insyn iEU-organisationen meddelat att frågan om öppenhet i EU är enprioriterad fråga som kommer att lyftas fram från svensk sidainför regeringskonferensen. Han nämnde också att en konferens omöppenhet förbereds inom . Bland de inbjudnatill konferensen som skall äga rum kommer detatt finnas företrädare från alla EU:s medlemsländer och frångemenskapens institutioner.Utskottet vidhåller sin mening att regeringen kraftfullt börverka för en ökad öppenhet i EU:s institutioner. Viktigainitiativ i den riktningen har, som framgått, också tagitsfrån dansk sida med svenskt understöd. I avvaktan på resultatetav dessa framstötar finner utskottet det inte motiverat attriksdagen gör något uttalande till regeringen i frågan.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1994/95:K205 yrkandena 1--3 (mp), K218 yrkande 2 (v), K224yrkande 3 (kds) och U503 yrkande 11 (fp).Svenska språkets ställning inom EUBakgrundI enlighet med anslutningsakt är svenska språketsåsom officiella språk ett av de officiella EU-språken.Detta betyder att inte bara alla rättsakter och officielladokument måste finnas i en svensk version, utan också attskriftväxling och muntliga kommunikationer i officiellasammanhang får ske på svenska.Riksdagens tidigare ställningstagandeEnligt propositionen om medlemskap i (prop. 1994/95:19) utgör den omständigheten attmedlemsländernas officiella språk också är officiella språk inomEU ett uttryck för EU:s demokratiska förhållningssätt. Avnaturliga skäl är emellertid de mindre språkens ställning i EUi praktiken svagare än de språk som talas och förstås av ettstörre antal människor. Det är mot den bakgrunden angeläget attdet svenska språket aktivt uttnyttjas i umgänget med EU:sinstitutioner så att rätten att använda det egna språket hållslevande.Kulturutskottet (KrU3y) anslöt sig till bedömningarna ipropositionen. Utskottet tillade bl.a. att då det gäller dendemokratiska aspekten på språkanvändningen inom EU är detsärskilt angeläget att rätten för svenska folkvaldarepresentanter att uttrycka sig på sitt modersmål hävdas. Dennarätt måste med kraft hävdas redan från tidpunkten för Sverigesinträde i EU. Det är också enligt kulturutskottets meningviktigt att enskilda personer och företag håller på rätten attfå kommunicera med EU:s institutioner på sitt modersmål.Kulturutskottet hade dessutom synpunkter på språkfrågan frånkulturella utgångspunkter.Utrikesutskottet (bet. UU5 s. 31), som instämde i vadkulturutskottet anfört beträffande det svenska språketsställning, framhöll att det var av betydande värde att detsvenska språket används av företrädare för vårt land i olikaEU-sammanhang. En strävan bör vara att hävda det språketsställning inom ramen för vedertagen praxis.MotionenEnligt motion 1994/95:U502 yrkande 16 (mp) bör i ettuttalande till regeringen ge till känna att inom EU börarbeta för att hävda svenskans ställning som likaberättigatEU-språk och motsätta sig varje förslag om att inskränka antaletarbetsspråk som föreslagits av Frankrike.InterpellationssvarStatsrådet svarade påinterpellation 1994/95:94 av () om svenska somEU-språk. hade frågat statsrådet vilka initiativ somregeringen avsåg att ta till förmån för svenskan som EU-språk.Statsrådet slog först fast att svenskan i och med Sverigesmedlemskap är officiellt språk i Europeiska unionen och därmedformellt jämställt med de övriga tio EU-språken. Inför Sverigesfortsatta strävanden efter större öppenhet och djuparedemokratisk förankring av EU-samarbetet är enligt statsrådetspråkfrågan väsentlig. Regeringen fäster därför den största viktvid frågan -- det gäller både tolkning och översättning.Statsrådet ansåg det vidare angeläget att den rätt att användasitt modersmål som finns också aktivt utnyttjas av svenskarepresentanter.Han konstaterade att det måste få ta någon tid innan ett nyttEU-språks ställning som arbetsspråk blir lika starkt som de inomEU redan etablerade språken. Situationen under de förstamånaderna hade inte varit helt tillfredsställande. Rekryteringenav tolkar hade varit ett särskilt problem.Regeringens initiativ hade enligt statsrådet bl.a. varitföljande. utformades en första vägledning till stödför departementens och EU-representationens agerande ispråkfrågan, som innehöll en redogörelse för den svenskahållningen i frågan m.m. beslöt vidare regeringenatt ge Översättningsdelegationen möjlighet att på uppdragsbasisutföra översättningsarbete åt EU-institutionerna. Regeringen harockså vidtagit åtgärder för att komma till rätta med bristen påkvalificerade översättare och tolkar. Fr.o.m. höstterminen 1995inrättar regeringen en tolkskola i Sverige förlagd tillStockholms universitet.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens och motionärens uppfattning ombetydelsen av att hävda svenskans ställning som arbetsspråk inomEU. Utskottet förutsätter därför att regeringen ävenfortsättningsvis bevakar svenskans ställning som arbetsspråkinom EU och vidtar de åtgärder som behövs. Någottillkännagivande från är enligt utskottet inteerforderligt. Motion 1994/95:U502 yrkande 16 (mp) avstyrks. beträffande medverkan i förberedelsearbetetinför 1996att som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. beträffande EU:s institutionella uppbyggnad ochutvecklingatt avslår motionerna 1994/95:K218 yrkande 1,1994/95:K224 yrkandena 1, 2, 4 och 5, 1994/95:U502 yrkandena 18och 19 samt 1994/95:U503 yrkande 1,res. 1 (fp)res. 2 (v, mp)3. beträffande insynen i EU:s institutioneratt avslår motionerna 1994/95:K205 yrkandena 1--3,1994/95:K218 yrkande 2, 1994/95:K224 yrkande 3 samt 1994/95:U503yrkande 11,4. beträffande svenska språkets ställning inom EUatt avslår motion 1994/95:U502 yrkande 16.Stockholm den 23 maj 1995På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (m), BirgittaHambraeus (c), (), (), BarbroHietala (), (), (),(), (), () och (). EU:s institutionella uppbyggnad och utveckling (mom. 2)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Enligt utskottets" och på s. 14 slutar med "yrkande1 (fp)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det angeläget att demokratin i EUfördjupas genom att parlamentet ges en starkare ställning ochtydligare kontrollerande funktion. På lång sikt bör man strävaefter att ministerrådets lagstiftande befogenheter efter handöverförs till ett parlament med två kamrar. Den första kammarenskulle ersätta dagens ministerråd och bli en kanal förmedlemsregeringarnas vilja, som i en parlamentarisk demokratisjälvklart måste vara förankrad i det nationella parlamentet.Den andra kammaren skulle svara mot dagens direktvaldaEuropaparlament men med utvidgade funktioner.Vad utskottet anfört om ställning bör medbifall till motion 1994/95:U503 yrkande 1 (fp) geregeringen till känna. Motionerna 1994/95:K218 yrkande 1 (v),K224 yrkandena 1, 2, 4 och 5 (kds) samt U502 yrkandena 18 och 19(mp) bör avslås.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande EU:s institutionella uppbyggnad ochutvecklingatt med bifall till motion 1994/95:U503 yrkande 1och med avslag på motionerna 1994/95:218 yrkande 1, 1994/95:K224yrkandena 1, 2, 4 och 5 samt 1994/95:U502 yrkandena 18 och 19som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. EU:s institutionella uppbyggnad och utveckling (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Enligt utskottets" och på s. 14 slutar med "yrkande1 (fp)" bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion U502 (mp) bör strävan vara att minskaEU:s inflytande generellt. Därför bör begära hosregeringen en lista med konkreta EU-regler som kan upphävas. Ensådan lista bör också omfatta EU-projekt som bättre omhändertasav internationella organisationer med bredare medlemskrets änEU. Vidare bör regeringen slå vakt om de mindre staternasställning inom EU. bör med veto motsätta sig allaförändringar av EU:s beslutsprocess som inskränker småstaternasinflytande.Enligt utskottets mening måste målsättning vidregeringskonferensen vara att förhindra enöverenskommelse mellan medlemsländerna som innebär enytterligare utveckling i överstatlig riktning. Skullemedlemsländerna komma överens om att upprätta en gemensamförsvarspolitik och armé, fullt ut förverkliga den ekonomiskaoch monetära unionen, göra majoritetsomröstningar tillhuvudsaklig beslutsregel i ministerrådet, öka de stora ländernasmakt, avskaffa medlemsländernas vetorätt vid traktatsändringar,öka makt på de nationella parlamentensbekostnad eller införa en gemensam EU-polis inträder enligtutskottet en ny situation. bör med bifall till motion1994/95:K218 (v) uttala att en sådan utveckling kräver en nyfolkomröstning.Motionerna 1994/95:K224 yrkandena 1, 2, 4 och 5 (kds) samtU503 yrkande 1 (fp) bör avslås.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande EU:s institutionella uppbyggnad ochutvecklingatt med bifall till motionerna 1994/95:K218 yrkande1 samt 1994/95:U502 yrkandena 18 och 19 och med avslag påmotionerna 1994/95:K224 yrkandena 1, 2, 4 och 5 samt1994/95:U503 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.