bet · GJ01NU9 · 1995-12-05 00:00:00 — Det får ansesönskvärt ur den svenska lagstiftningenssynpunkt att en verksamhet som skallomfattas av undantagsbestämmelser intefår alltför stor omfattning.Undantagsbestämmelserna innebär ju attverksamheten kommer att stå utanför dentillsyn och kontroll som banker ochkreditmarknadsbolag omfattas av.Den avgränsning som regeringenföreslår och som bl.a. innebär attverksamheten skall drivas av enekonomisk förening anser utskottetlämplig. Enligt utskottets bedömningbör den här typen av verksamhet intedrivas i form av en ideell förening.Huvudskälet är att en sådan föreningsställning som rättssubjekt är oklar.Osäkerhet skulle t.ex. kunna uppståbeträffande det ekonomiska ansvaret.Lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar reglerar verksamheten hosdessa föreningar, medan det inte finnsnågon motsvarande lag för ideellaföreningar. Att låta den aktuellaverksamheten få bedrivas i en form somsaknar juridisk status skulle kunnaorsaka rättsförluster för enskilda. Förövrigt kan inte de administrativa kravsom ställs på ekonomiska föreningartill följd av nyssnämnda lag ansesvara särskilt betungande.När det gäller frågeställningen imotion 1995/96:N10 (s) om huröverskottslikviditet får hanteras ärdet enligt utskottets uppfattningsjälvklart så att denöverskottslikviditet som kan uppståinom en fårplaceras på ett ekonomiskt fördelaktigtsätt. Något särskilt uttalande om dettaär inte erforderligt.Beträffande motionärernas kritik motkravet på annonsering hänvisas till vadsom redovisats i det föregåendeavsnittet om insättning av kundmedel.Som sades där innebär den aktuellabestämmelsen inget krav på annonsering,men om annonsering sker måste detlämnas information om attkontobehållningen inte omfattas avinsättningsgarantin.Vad slutligen gäller synpunkterna imotionen på avgränsningen av vad somskall avses med små spar- ochlåneföreningar vill utskottet anföraföljande. Att endast fysiska personertillåts som medlemmar och att antaletbegränsas till 1 000 medlemmarmotiveras som nämnts bl.a. av attbestämmelsen inte skall stå i strid medallmänhetsrekvisitet i EG:s förstabanksamordningsdirektiv.Om även juridiska personer skulletillåtas eller vid en höjning av dettillåtna medlemsantalet skulleverksamheten, som tidigare redovisats,kunna riskera att svälla ut i en sådanomfattning att den skulle kunna ansesrikta sig till allmänheten. Därmedskulle verksamheten enligt behöva följa de regler förkreditinstitut som gäller enligtbankrörelselagen och lagen omkreditmarknadsbolag.Enligt utskottets mening finns detockså rättssäkerhetsskäl för att enverksamhet, som kommer att stå utanförden tillsyn och kontroll som följer avde aktuella lagarna, inte bör tillåtasha alltför stor omfattning.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i här aktuell del ochavstyrker motion 1995/96:N10 (s) imotsvarande del.Finansiell verksamhet i föreningsformNy lag om medlemsbankerPropositionenI och med att föreningsbanksrörelsenöverförde sin verksamhet till ettbankaktiebolag finns det för närvarandeingen bank som driver verksamhet enligtföreningsbankslagen (1987:620),konstateras det i propositionen. Enligtregeringen bör möjligheten att bedrivabankverksamhet i ekonomisk föreningfinnas kvar. I propositionen föreslåsatt föreningsbankslagen skall upphävasoch ersättas av en ny lag ommedlemsbanker som i huvudsaköverensstämmer med den upphävda lagen.Riksdagen behandlade fråganom de kooperativa företagens ställningi förhållande till andraföretagsformer. Näringsutskottetuttryckte i det näringspolitiskabetänkandet 1993/94:NU15 sin positivasyn på den kooperativa företagsformen.Utskottet anförde att det är heltoacceptabelt om statsmakterna genomutformning av regelsystem sommissgynnar den kooperativaföretagsformen åstadkommer en styrningbort från denna företagsform. Riksdagenbiföll utskottets hemställan att genomett uttalande till regeringen klarläggaatt de kooperativa företagen skallbehandlas likvärdigt med andra företag.I en reservation (m, fp, c, kds)anfördes att något uttalande avriksdagen i saken inte erfordrades.Vid bedömningen av om en vissassociationsform skall accepteras somgrund för bankverksamhet ärutgångspunkten att kravet på finansiellstabilitet inte får efterges, anförsdet i propositionen. De krav somansetts rimliga att ställa påfinansiell verksamhet - bl.a. regler omstartkapital, rörelsens bedrivande ochsärskilda regler om avsättning tillreservfond eller motsvarande - kanställas på föreningar i lika hög gradsom på aktiebolag, anser regeringen.De skäl som i olika sammanhang haranförts mot bedrivande avbankverksamhet i föreningsform gårhuvudsakligen ut på att aktiebolaget äröverlägset föreningen beträffandeförmågan att attrahera riskkapital,sägs det i propositionen. Regeringenanser att det i och för sig är riktigtatt aktiebolagsformen har fördelarframför föreningsformen när det gälleratt från en bredare allmänhet uppbringanytt riskkapital. Detta förhållandeanses emellertid inte kunna utgöra etttillräckligt skäl att kategorisktdiskriminera föreningsformen. Frågan omett företag är lämpat för en vissverksamhet bör, enligt regeringensmening, bedömas utifrån företagets egnaförutsättningar från fall till fall.Beträffande ägarprövningsreglererinras om att ijuni 1995 uppdrog åt justitierådetTorkel Gregow att göra en allmänöversyn av ägarprövningsreglerna i denfinansiella lagstiftningen, bl.a. medanledning av ett antaget EG-direktiv. Därvid skall reglerna för deföreslagna medlemsbankerna liksom förbankaktiebolagen övervägas. Med hänsyntill avfattningen avägarprövningsreglerna i det andrabanksamordningsdirektivet bör dessainförlivas redan i förevarandelagförslag, anför regeringen.I överensstämmelse med vad som gällerenligt sistnämnda EG-direktiv,innehåller såväl banklagstiftningen somlagen om kreditmarknadsbolagbestämmelser om krav på minstastartkapital. För bankaktiebolag gällerett krav på eget bundet kapital omminst 5 miljoner ecu. Minimikravet försparbanker är 1 miljon ecu. Regeringenföreslår att bankrörelse i medlemsbankskall tillåtas med ett lägstastartkapital om 1 miljon ecu (förnärvarande ca ) idet fall att balansomslutningen uppgårtill högst 100 miljoner kronor.Reglerna om kapitalbas ochkapitaltäckning enligt lagen(1994:2004) om kapitaltäckning ochstora exponeringar för kreditinstitutoch värdepappersbolag (den s.k.kapitaltäckningslagen) kommer att fåsamma tillämpning på medlemsbankernasom för övriga banker ochkreditinstitut, framhålls det ipropositionen. Kapitalbasen utgörs avsumman av primärt och supplementärtkapital. Med primärt kapital menas imedlemsbanker eget kapital med undantagför förlagsinsatser samt kapitalandeleni skatteutjämningsreserv ochperodiseringsfond. I det supplementärakapitalet får inräknas vissa förlagslånoch andra skuldförbindelser somuppfyller de i lagen angivna kraven.I 8 kap. 6 § föreningsbankslagen finnsbestämmelser om bankens reservfond.Till reservfonden skall avsättas minst25 % av den del av föreningsbankensnettovinst för året som inte går åt föratt täcka en balanserad förlust. Dessaregler gör att en föreningsbankansamlar medel i reservfonden ibetydligt större utsträckning än ettbankaktiebolag. Regeringen anser - ilikhet med vad har uttalat(bet. 1993/94:NU15) - att kooperativaföretag skall ges en likvärdigbehandling jämfört med andra företag.Mot den bakgrunden bör regeln omreservfondsavsättning ses över, anserregeringen; analysen bör inbegripa allaslags banker oavsett associationsform.I avvaktan på en sådan översyn föreslåsregeln i föreningsbankslagen föras övertill den nya lagen om medlemsbankerutan saklig ändring.Regeringen har tidigare under hösten1995 avlämnat proposition 1995/96:10med förslag till nya års- ochkoncernredovisningsregler för bl.a.banker och andra kreditinstitut samtvärdepappersbolag. Medlemsbanker kommerhärigenom i allt väsentligt attjämställas med andra banker vidtillämpningen av den nyaredovisningslagstiftningen, konstaterasdet. behandlar inom kortdenna proposition (bet. 1995/96:LU4).Regeringen anser att en ombildningfrån en associationsform till en annaninte onödigtvis bör försvåras. Enmedlemsbanks rörelse bör sålunda kunnaöverlåtas till en annan bank efterregeringens medgivande. Vidare bör enmedlemsbank kunna teckna aktier motapport av den egna rörelsen. I övrigtbör medlemsbankerna inordnas undersamma principer som gäller förekonomiska föreningar i allmänhet,anförs det.MotionernaI motion 1995/96:N10 (s) noteras medtillfredsställelse att möjligheterskapas för etablerandet av kooperativabanker i form av medlemsbank.Motionärerna framför dock synpunkterpå följande områden:Antal medlemmar (2 kap. 1 §):Motionärerna anser att en höjning avminimiantalet från föreslagna tre tillexempelvis tjugo bör övervägas.Inskränkningar i inträdesrätt (3 kap.1 §): Motionärerna föreslår att detbör övervägas huruvida det som sägs ispecialmotiveringen om att den aktuellabestämmelsen kan tänkas få särskiltintresse för banker som bedriver sinverksamhet utifrån olika ideologiskautgångspunkter, t.ex. miljömässigaeller religiösa, bör tas in i lagen.Reservfonden vid medlemsavgång (4 kap.1 §): Motionärerna anser att det ärtveksamt att behöva begränsa utdelningberäknad på insatskapitalet tilldiskonto plus . Dehänvisar till att iskattelagstiftningen betraktasstatslåneräntan plus 6 procentenhetersom normal utdelning.Avsättning till reservfonden (8 kap. 6'): avsättning till reservfondentorde vara för mycket, anförmotionärerna. De menar att omavsättningskravet skulle sättas tillsamma procentsats ibankaktiebolagslagen (1987:618), enligtvilken gäller, skulle en vissformell likabehandling uppstå. Det ärändå, enligt motionärerna, en skillnadi det att ägarna till ett noteratbankaktiebolag kommer i åtnjutande avett bra resultat via priset på aktien,medan i en medlemsbank resultatet blirhelt inlåst .I två motioner från allmännamotionstiden - 1994/95:N297 (s) och1994/95:N292 (v) - begärs attriksdagen skall anmoda regeringen attlägga fram förslag om införande av enlag om andelsbanker liknande det somBetaltjänstutredningen presenterade. förstnämnda motionen anförs att ettlägre eget kapital än vad utredningenföreslog bör kunna accepteras. Imotion 1994/95:N292 (v) erinras om attdet i den finansiella lagstiftningenför närvarande saknas möjlighet attbedriva finansiell verksamhet iekonomisk förening. Med hänsyn till detintresse som finns för finansiellverksamhet i kooperativ form bör detenligt motionärerna införas möjlighetatt bedriva sådan verksamhet iassociationsformen ekonomisk förening.Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar regeringens förslagom en ny lag om medlemsbanker. Ettviktigt inslag i näringspolitiken är,enligt utskottets mening, att allaföretagsformer skall behandlas lika.Det är företagets förutsättningar attdriva bankverksamhet - och inte dessassociationsform - som bör avgöra omtillstånd skall beviljas.Beträffande önskemålet i motion1995/96:N10 (s) om ett högreminimiantal avseende medlemmar villutskottet hänvisa till att det ispecialmotiveringen (s. 150) sägs attbestämmelsen om att minsta antaletmedlemmar skall vara tre innebär enanpassning till lagen om ekonomiskaföreningar. Där sägs vidare att enmedlemsbank med få medlemmar givetvis ivisst avseende är sårbar om en medlemmed stor kapitalinsats lämnar banken.För att en medlemsbank med få medlemmarskall kunna godtas måste därför normaltkrävas att stadgarna är så utformadeatt bankens fortlevnad inte hotas ihändelse av en eller flera medlemmarsavgång.När det gäller synpunkten i den nämndamotionen om att det behövs preciseringi lagtexten avseende inskränkningar iinträdesrätten för medlemmar noterarutskottet att den aktuella paragrafen istort sett överensstämmer med vad somstadgas i föreningsbankslagen. Avspecialmotiveringen framgår vidaretydligt i vilka fall bestämmelsen kanvara tillämplig, dvs. i fall då en bankbedriver sin verksamhet utifrån olikaideologiska utgångspunkter, t.ex.miljömässiga eller religiösa.Vad sedan gäller motionärernastveksamhet i fråga om reglerna förreservfond vill utskottet framhålla attdet, som tidigare nämnts, sägs ipropositionen att regeln omreservfondsavsättningar skall ses över.Översynen skall omfatta allabankkategorier. Frågan är kopplad tilldet primära kapitalets funktion somriskkapital vid en ansträngdkapitaltäckningssituation.Reservfondsfrågan kommer enligt uppgiftockså att uppmärksammas av Utredningenav de kooperativa företagsformernasställning i förhållande till andraföretagsformer - särskild utredareAnita Harriman (C 1994:05). Frågan ominsatsräntans beräkning, som också tasupp i motionen, är relaterad tillbestämmelserna i lagen om ekonomiskaföreningar.Kraven i de båda motionerna1994/95:N297 (s) och 1994/95:N292 (v)från allmänna motionstiden om införandeav en lag om andelsbanker ärtillgodosedda med regeringens förslag.Ett förslag till ändring avregeringens förslag till ny lag ommedlemsbanker har senare framlagts iproposition 1995/96:104 om skattereglermed anledning av nyaårsredovisningslagar, m.m.Näringsutskottet har övertagit dettalagförslag från skatteutskottet. Vidarehar näringsutskottet övertagit ettlagförslag av lagutskottet. Det gällerförslag om en ändring iföreningsbankslagen som framlagts iproposition 1995/96:10 om års- ochkoncernredovisning. Detta senareförslag saknar aktualitet, eftersomföreningsbankslagen upphävs omriksdagen fattar beslut om lagen ommedlemsbanker. Näringsutskottetsamordnar förslagen i föreliggandebetänkande.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionerna /96:74 och1995/96:104 i berörda delar ochavstyrker de tre här aktuellamotionerna i motsvarande delar.Finansieringsverksamhet i ekonomiskföreningEtt företag som vill bedrivatillståndspliktigfinansieringsverksamhet utan attsamtidigt bedriva inlåningsverksamhetbehöver inte ansöka om bankoktroj, menmåste i stället ha tillstånd enligtlagen om kreditmarknadsbolag.Regeringen menar att de skäl som talarför att bankverksamhet skall få drivasi den ekonomiska föreningens form görsig gällande i lika hög gradbeträffande finansieringsverksamhet somkräver tillstånd enligtkreditmarknadsbolagslagen. Riksdagenbeslöt (prop. 1993/94:216,bet. NU27) att rörelseskall bedrivas i aktiebolag, men attom så önskar och vissakapitaltäckningskrav är uppfyllda, fårinstitutet efter den 1 januari 1998driva verksamheten i ekonomiskförening.Mot bakgrund av det sagda anserregeringen att möjligheten att bedrivatillståndspliktigfinansieringsverksamhet utan inslag avinlåningsrörelse bör görasassociationsneutral. Detta börlämpligen åstadkommas genom att lagenom kreditmarknadsbolag görs tillämpligäven på ekonomiska föreningar.Regeringen lägger trots detta inte nufram något förslag till lag-ändring avföljande skäl. Betaltjänstutredningenhar inte haft möjlighet att beakta de iproposition 1995/96:10 framlagdaförslagen om nya års- ochkoncernredovisningsregler för bl.a.banker och andra kreditinstitut samtvärdepappersbolag, sägs det. Vidberedningen av dessa förslag har inteheller en associationsneutrallagstiftning omkreditmarknadsverksamhet förelegat.Regeringen ämnar återkommatill med förslag beträffandefinansieringsverksamhet i denekonomiska föreningens form. Somtidigare redovisats föreslår regeringenemellertid nu ett undantag ikreditmarknadsbolagslagen som möjliggörför vissa mindre ekonomiska föreningaratt bedriva sparlåneverksamhet.Kreditmarknadsbolagslagen börskyndsamt namnändras till lagen omkreditmarknadsföretag och öppnas förverksamhet i form av ekonomiskförening, anförs det i motion1995/96:N10 (s). Motionärerna ärbesvikna på att regeringen inte nulägger fram något sådant förslag. Ävenom regeringen har för avsikt attsnarast återkomma med förslag i fråganär det enligt motionärerna olyckligt,inte minst ur informationssynpunkt ochur pedagogisk synpunkt, att frågan intebehandlas med lagen ommedlemsbanker. Motionärerna menar attskälen till fördröjningen inte verkarsärskilt starka. Det torde ha varitmöjligt att genomföra förändringen nuoch återkomma i redovisningsfrågan,eftersom det i princip dröjer ett årtills nästa årsredovisning skallupprättas, anförs det.Utskottet delar regeringens ståndpunktatt alla företag - oberoende avassociationsform - bör ges möjlighetatt bedriva tillståndspliktigfinansieringsverksamhet utan inslag avinlåningsrörelse. Regeringen börsnarast återkomma med förslag sommöjliggör detta.Utskottet kan däremot inte instämma ivad som sägs i motion 1995/96:N10 (s) i denna del. Att regeringen,som anförs i motionen, nu skulle hakunnat lämna förslag om ändring i lagenom kreditmarknadsbolag och senareåterkommit i redovisningsfrågan hadeinte varit ett lämpligttillvägagångssätt. Ett företag somstartar verksamhet bör redan vidinledningen av verksamhetsåret vetavilka redovisningsregler som kommer attgälla. Dessa regler påverkar bl.a.företagets rapporteringsrutiner och ADB-system, och ändringar i dessa kan varamycket kostnadskrävande.Med det anförda avstyrker utskottetden nämnda motionen i här aktuell del.Banktjänster genom ombudI propositionen föreslås vidare utökademöjligheter för banker att distribuerabanktjänster genom ombud.Sedan ett antal år får - för atttillgodose behovet av service iglesbygd - enklare banktjänster, främstolika former av kontantuttag,tillhandahållas i andra lokaler änbankens egna. Förutsättningen är attbanken har erhållit tillstånd förverksamheten av regeringen eller,efter regeringens bemyndigande,Finansinspektionen.Regeringen föreslår nu att denhuvudprincip som har gällt, menhittills varit oreglerad, och som harinneburit att en banks verksamhet skalltillhandahållas i bankens lokaler ochav bankens egen personal, skalllagfästas. Banktjänster som avser uttagfrån konto utan bankbok föreslås dockkunna tillhandahållas även på annatsätt.Vidare föreslås en utvidgning avmöjligheten att erbjuda banktjänstergenom ombud. Möjligheten att låta ombudtillhandahålla vissa banktjänster iandra lokaler än bankens egna föreslåssålunda kunna medges även på andraorter än i glesbygd och mindre orter.Om en bank erbjuder banktjänster genomombud skall banken vara huvudansvarigför verksamheten mot kunden.Enklare banktjänster, dvs.insättning på bankkonto, uttag frånkonto med bankbok samtbetalningsförmedling, skall bankenenligt regeringens förslag eftertillstånd kunna tillhandahålla i andralokaler än bankens egna och med annanpersonal än bankens. Tillstånd attbedriva denna typ av verksamhet skallges av och endast fåbeviljas om verksamheten bedöms kunnabedrivas under kontrollerade former ochmed betryggande säkerhet. Tillstånd atttillhandahålla banktjänster genom ombudfår beviljas den bank som ansöker omsådant tillstånd, varvid tillståndetskall ges generellt till banken förtillhandahållande av enklarebanktjänster hos ombud.Regeringen föreslår slutligen att enbank skall kunna få särskilt tillståndatt tillhandahålla andra merkvalificerade banktjänster änkontotjänster och betalningsförmedlinghos ett eller flera särskilt angivnaombud. Kraven för tillstånd för dessatjänster ställs högre än förkontotjänster och betalningsförmedling.Förslaget om utökade möjligheter förbanker att distribuera banktjänstergenom ombud har inte föranlett någramotioner.Utskottet finner de förslag somregeringen framlägger välmotiverade.För konsumenterna är det en fördel attkunna få banktjänster utförda på annatsätt än i en banks egna lokaler.Samtidigt är det viktigt att det interåder någon tvekan om att det är bankensom är huvudansvarig för verksamhetenmot kunden. Med detta tillstyrkerutskottet propositionen i denna del.Icke-finansiella bankägareRegeringen föreslår i propositionenäven vidgade möjligheter för icke-finansiella företag att äga banker.De nu gällande bestämmelserna rörandefinansiella koncerner trädde i kraftden (prop. 1992/93:89,bet. Förbudet för ettbankaktiebolag att ingå som ettdotterbolag i en koncern i vilkenmoderföretaget inte är ett finansielltföretag togs då bort. Det krävs docksynnerliga skäl för att en sådankoncern skall tillåtas.Bestämmelserna om att det krävssynnerliga skäl för att ett icke-finansiellt företag skall få varamoderföretag till en bank fördes in i 7kap. 11 § bankrörelselagen, dvs. ianslutning till reglerna omägarprövning. Det angavs ipropositionen att de möjligheter sombestämmelserna om ägar-prövning ger attförhindra ett obehörigt utnyttjande aven ställning som stark ägare samtförekomsten av den s.k.banksmittobestämmelsen minskarbetänkligheterna att tillåta att enbank ingår som dotterföretag i en icke-finansiell koncern.Banksmittobestämmelsen, som finns i 1kap. 11 § bankrörelselagen, innebäratt om en bank ingår i en koncern skallbankrörelselagens bestämmelser om banksrörelse och om tillsyn över bank gällai tillämpliga delar för övriga företagi koncernen.Sedan de nu gällande bestämmelserna omfinansiella koncerner trädde i kraftden har villkoren förbankernas verksamhet påverkats i olikaavseenden, sägs det i propositionen. Enserie lagändringar, senast genominförlivandet av EG:s bådabanksamordningsdirektiv, har sålundagjort det möjligt för utländska bankeratt etablera inte endast dotterbankerutan även filialer samt att drivagränsöverskridande verksamhet iSverige.Ägarreglerna varierar relativt mycketmellan olika länder, påpekas det vidarei propositionen. Flera länder i främstEuropa har inga principiella förbud moticke-finansiella ägare till banker. Ivissa länder krävs dock tillstånd föratt inneha kontrollposter. I andraländer finns absoluta gränser för icke-finansiella företags ägarandelar ibanker. Utan att bilden är entydigöverväger antalet länder med merliberala regler, konstateras det ipropositionen.Regeringen anför följande skäl för enliberalisering av reglerna om ägande avbanker: (1) en liberalisering tordemedverka till ökad mångfald ochkonkurrens på marknaden, (2) starkaägare kan utöva en ansvarsfull ochstyrande ägarroll, (3) enliberalisering kan främja en ökadtillgång till kapital, (4) tillkomst aven ny kategori banker med smalareaffärskoncept underlättas, vilketinnebär ökad konkurrens samt bättreservice och valfrihet för kunderna.Regeringen anger också skäl mot enliberalisering av reglerna, nämligen(1) risk för intressekonflikter ochmaktmissbruk samt (2) risk för attbanken smittas av problem i andra delarav företagsgruppen.Sammantaget anser regeringen att detfinns starka skäl för att derestriktiva regler som ännu gäller föricke-finansiella företags bankägandeskall liberaliseras och likställas medreglerna för övriga ägarkategorier. Deprincipiella skälen mot ett icke-finansiellt ägande anses ha minskat ityngd, som det sägs varasvårt att peka på negativainternationella erfarenheter av ettsådant ägande.Möjligheterna till entillfredsställande insyn i icke-finansiella företag i egenskap avdominerande ägare till en bank är enannan omständighet av stor betydelse,anförs det i propositionen. Ett villkorbör härvid vara att koncernens strukturoch ägarförhållanden är så överskådligaatt tillsyn avbanken inte förhindras. Det är också avstörsta vikt att inspektionen harmöjlighet att ingripa och förhindra attett sådant svåröverskådligtkoncernförhållande uppstår, heter detvidare.EG antog ett direktiv sombl.a. tar sikte på att förhindrauppkomsten av svåröverskådligakoncernstrukturer som kan försvåratillsynen över en bank - det s.k. BCCI-direktivet. Detta direktiv innehållerregler som syftar till förstärkttillsyn över koncerner och finansiellaföretagsgrupper. Det förutsätts idirektivet att tillsynsmyndigheten kanåterkalla ett givet tillstånd omkoncernstrukturen blir svåröverskådligur tillsynssynpunkt.Det är givetvis väsentligt attFinansinspektionen har möjlighet attingripa och förhindra att en bankkommer att ingå i en företagsgrupp somär så svåröverskådlig att en effektivtillsyn inte kan bedrivas, anserregeringen och menar att den principenbör komma till klart uttryck ilagstiftningen. Regeringen har, somtidigare nämnts, gett justitierådetTorkel Gregow i uppdrag att göra enallmän översyn av ägarprövningsreglernai den finansiella lagstiftningen.