bet · GI01JoU13 · 1995-03-23 00:00:00 — Utskottet har tidigare (1994/95:JoU7), ianslutning till motionsyrkanden som syftar till enspecialdestinering, framhållit bl.a. att ökade statliga intäktergivetvis också ger staten ökade möjligheter att tillgodose olikaändamål på det jordbrukspolitiska området och att det bör finnasett samband mellan jordbrukets pålagor och de stödformer somåtergår till jordbruket. Utskottet förutsätter givetvis attregeringen vidtar åtgärder i enlighet med det tillkännagivandesom gjorts i ovan nämnda betänkande. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Jo202 yrkande 8, Jo238 yrkande 9 och Jo263yrkande 5.Enligt förordningen (1994:1715) om EG:s förordningar omjordbruksprodukter meddelas föreskrifter om hur jordbruksmarksom tagits ur produktion skall skötas på ett miljöanpassat sättav . Nationella miljöregler för träda inom ramenför EU:s arealbidragssystem finns i verkets föreskrifter omarealersättning till jordbrukare som odlarersättningsberättigade grödor och om foderareal (SJVFS 1995:21).Föreskrifter för hur utträde ur omställningsprogrammet skall skehar ännu inte utfärdats. Utskottet förutsätter att sådanaföreskrifter kommer att utfärdas utan dröjsmål. Mot bakgrund avdet anförda är utskottet inte berett att förorda något särskiltuttalande från sida. Motionerna Jo203 och Jo215avstyrks.Utskottet är inte berett att i detta sammanhang förorda enändring av skötsellagen i enlighet med vad som anförts i motionJo208. Därmed avstyrks motionen.När det gäller de i motion Jo238 yrkande 33 framfördasynpunkterna om den privata äganderätten vill utskottet erinraom att antog ett vilande lagförslag omändring i regeringsformen (1994/95:KU5, rskr. Ibestämmelsen i 2 kap. 18 § regeringsformen om rätt tillersättning vid expropriation eller annat sådant förfogandeinfördes en närmare precisering av det egendomsskydd som anges iden europeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna(). När det gäller frågan omintrångsersättningar m.m. kommer utskottet i ett vidaresammanhang att få anledning att återkomma till frågan, bl.a. isamband med behandling av förslag till miljöbalk. Motbakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion Jo238yrkande 33 lämnas utan någon vidare åtgärd.3. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. (A 1)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget A 1.4. (B 1)PropositionenStatens jordbruksverk är central förvaltningsmyndighet och harsom övergripande mål att verka för en positiv utveckling avjordbruksnäringen, trädgårdsnäringen och rennäringen på ett sättsom tar hänsyn till kraven på en god miljö, en god hushållningmed naturresurserna, ett gott djurskydd och en regionalutjämning av sysselsättning och välfärd. Verket har i uppgiftatt dels handlägga frågor kring den av beslutadeomställningen av jordbruket, dels följa utvecklingen inom sittområde med anledning av denna. framgår av förordningen (1991:375) med instruktion förStatens jordbruksverk.Regeringen anser att de övergripande målen förJordbruksverkets verksamhet kan behöva förändras till följd avEU-medlemskapet. Verkets instruktion kommer därför att omarbetasunder . årsredovisning för budgetåret1993/94 uppfyller de krav som ställs. Verket bör tills vidare fåbedriva den avgiftsfinansierade verksamheten i samma omfattningsom föregående budgetår. Regeringen beräknar de totalaresurserna för till244 . Verkets resurser kommer därmed i stort settatt vara oförändrade som en följd av EU-medlemskapet, eftersomman tidigare haft särskilda resurser för omställningsprogrammetenligt beslut. Medelsbehovet har beräknats medutgångspunkt i en real minskning av utgifterna om 5 %.MotionernaI motion Jo259 (m) yrkas att det under anslaget (B 1) anvisas ett i förhållande till regeringensförslag minskat anslag med (yrkande 2).Enligt motion Jo227 (c) bör för budgetåret1995/96 omfördelas inom ramen för anslaget B 1 till utvecklingav naturbruksskolorna som kunskapscentra. I motion Jo263 (kds)yrkas att regeringen instruerar att vidtaåtgärder för att stimulera jordbruket och trädgårdsnäringen bättre ekologisk anpassning (yrkande 11).Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelsanvisningunder anslaget B 1. Därmed avstyrks motion Jo259 yrkande 2.Utskottet har tidigare behandlat vissa förslag beträffandelantbruksskolornas roll i fortbildning och rådgivning m.m.(/94:JoU13). Naturbruks/lantbruksskolorna har genomtidigare beslut givits möjlighet att utveckla sin roll somförmedlare av kunskap till yrkesverksamma inom näringarna.Härvid har bl.a. framhållits att utbildningen inom jordbruk ochträdgårdsnäring till stor del utgörs av specialkurser och attdet är av stor betydelse att behoven av fortbildning ochkompetensutveckling tillgodoses. Anpassningen till EU och enframtida avreglering har ansetts medföra allt större krav på deaktiva näringsutövarnas företagsekonomiska kunskaper och därmedpå den undervisning som ges vid lantbruksskolorna. Det har fåttankomma på att i samråd med berörda myndigheteroch organisationer utforma ramarna för ifrågavarandeutbildningsprogram, villkoren för stödet samt fördelningen avför ändamålet tillgängliga medel. Utskottet vidhåller sin nuredovisade uppfattning beträffande det fortsatta arbetet med attutveckla lantbruks/naturbruksskolornas roll i fortbildning ochrådgivning. Såvitt utskottet kan bedöma innebär inte hellerregeringens förslag i denna del (under punkt B 4) någonförändring i förhållande till tidigare ställningstagande. bedömning är syftet med motion Jo227 med det anfördai allt väsentligt tillgodosett. Yrkandet påkallar således ingenytterligare åtgärd.Som framgår av propositionen har regeringen satt upp fleraverksamhetsmål för verksamhet. Bl.a. skallverket i enlighet med miljömålet för livsmedelspolitiken verkaför ett rikt och varierat odlingslandskap med en bevaradbiologisk mångfald. Jordbrukets miljöbelastning på grund avväxtnäringsläckage och bekämpningsmedelsanvändning skallminimeras. Vidare framhålls betydelsen av att odlingslandskapetsnatur- och kulturmiljövärden bevaras. Enligt utskottets meninghar , enligt sin gällande instruktion och enligtde av regeringen uppsatta verksamhetsmålen, att verka för enförbättrad ekologisk anpassning av jordbruks- ochträdgårdsnäringen. Därmed föreslår utskottet att motion Jo263yrkande 11 lämnas utan någon vidare åtgärd.5. Stöd till jordbrukets rationalisering, m.m. (B 2)PropositionenFrån anslaget betalas bidrag till yttre och inrerationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stödtill jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). Bidraglämnas också enligt förordningen (1987:606) om statligtregionalt stöd till jordbruks- och trädgårdsföretag. Därutöveranvänds anslaget för vissa speciella ändamål. På Jordfondenbokförs kostnaderna för länsstyrelsernas förvärv, överlåtelseroch förvaltning av jordfondsfastigheterna samt köpeskillingenför försålda fastigheter. Jordfondsfastigheterna skall användasfrämst för att främja en från allmän synpunkt lämplig utvecklingav företag inom jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen.Fastigheterna skall också användas för att främja bosättning ochsysselsättning i glesbygd. För /95 disponeras enrörlig kredit om för jordfondsändamål. Frånanslaget betalas också utgifter för att täcka förluster på grundav statlig garanti för lån till jordbrukets yttre och inrerationalisering, förvärv och drift av jordbruk, maskinhållninginom jordbruket, trädgårdsnäringens rationalisering m.m. ochrennäringens rationalisering m.m. samt regionalt stöd tilljordbruks- och trädgårdsföretag i norra föreslår att anslagen Bidrag till jordbruketsrationalisering, m.m., Markförvärv för jordbruketsrationalisering och Täckande av förluster på grund av statligkreditgaranti slås samman till ett nytt anslag, som benämns Stödtill jordbrukets rationalisering, m.m.Enligt regeringen bör bidragsramen för yttre rationaliseringvara . För budgetperioden /96 böranslagsposten föras upp med . Beträffandetäckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti föreslårregeringen att möjligheten att erhålla statliga kreditgarantierbegränsas till trädgårdsföretag. Behovet för jordbruksföretagenatt erhålla dessa kreditgarantier torde vara betydligt mindre dåjordbruksföretagen har lättare att erhålla vanliga banklån. Denföreslagna begränsningen i tillämpningen leder inte till någonomedelbar besparing, och de kostnader som uppstår på anslagethänför sig till redan beviljade garantier. bör föras upp med 60miljoner kronor. När det gäller markförvärv för jordbruketsrationalisering framhåller regeringen att jordfondsverksamhetenpå sikt bör avvecklas. bör disponibeltstatskapital minskas med . Därefter böravvecklingen fullföljas genom försäljning av befintligafastigheter. Det bör ankomma på regeringen att besluta om denregionala prioriteringen av verksamheten underavvecklingsperioden. Enligt regeringen föreligger inte längrenågot behov av rörlig kredit då likviditeten har förbättrats medanledning av försäljning av äldre fastigheter. Regeringenföreslår att godkänner vad som anförts om utnyttjandetav statlig kreditgaranti och avvecklingen av Jordfonden.Anslaget bör föras upp med totalt 67 500 000 kr.MotionernaEnligt motion Jo209 (s) är de statliga kreditgarantierna tilljordbruksföretag av stor betydelse för jordbruket, särskilt påGotland. Enligt motionären får lånemöjligheterna inte försämras.I motion Jo211 (s) framhålls att omarronderingen måstefortsätta. Detta är till gagn för både sysselsättning ochfastighetsstruktur, framför allt i glesbygd. Jordfonden bidraräven till att minska utarmningen av glesbygden. Enligt motionJo238 (m) yrkande 29 bör de genom en privatisering av Jordfondenfrigjorda medlen investeras i skyddsvärda områden där statenavser att ha ett långsiktigt ägande.Utskottets övervägandenUtskottet ansluter sig till regeringens bedömning när detgäller behovet av statlig kreditgaranti. Möjligheten att erhållasådan garanti bör begränsas till trädgårdsföretag. Behovet förjordbruksföretagen att erhålla dessa kreditgarantier torde varabetydligt mindre då jordbruksföretagen har lättare att erhållavanliga banklån. Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen godkänner vad regeringen anfört om utnyttjandet avstatlig kreditgaranti samt avslår motion Jo209.I likhet med regeringen anser utskottet attjordfondsverksamheten på bör avvecklas. Avvecklingenbör genomföras genom försäljning av befintliga fastigheter.Under avvecklingsperioden får det ankomma på regeringen attbesluta om den regionala prioriteringen av verksamheten.Utskottet föreslår att godkänner vad regeringen anförtom avvecklingen av Jordfonden. Därmed avstyrks motionerna Jo211och Jo238 yrkande 29.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ettförslagsanslag på 67 500 000 kr.6. Stöd till jordbrukets företagshälsovård (B 3)PropositionenAnslaget disponeras för företagshälsovård till jordbrukare.Regeringen föreslår att stödet till avbytarverksamhetenupphör. Förslaget innebär en besparing med 100 miljoner kronorunder 12 månader. Regeringen anser att den situation Sverigesekonomi befinner sig i inte medger att några subventioner förverksamheten lämnas under kommande budgetår. Under förevarandeanslag föreslås därmed att endast medel anvisas för bidrag tilljordbrukets företagshälsovård. Anslaget skall därförfortsättningsvis benämnas Stöd till jordbruketsföretagshälsovård. Enligt regeringen kan stödet beräknas uppgåtill . För budgetperioden /96 böranvisas ett förslagsanslag på 37 500 000 kr.MotionernaEnligt motionerna Jo202 (c) yrkande 13 och Jo274 (c) yrkande 3bör för budgetperioden anvisas tilllantbrukets avbytartjänst vilket innebär ett förslagsanslag påsammanlagt under B 3. Även i motionerna Jo206(mp) yrkande 1 och Jo210 (mp) yrkande 22 föreslås att det underanslaget B 3 anvisas eller förbudgetperioden till avbytartjänst. Enligtmotion Jo259 (m) bereds inom förnärvarande frågan om vilka åtgärder som behöver vidtas för attbygga vidare på och upprätthålla en bra företagshälsovård.Lantbrukets företagshälsovård bör tas upp i samband med attföretagshälsovården belyses i sin helhet. Mot bakgrund härav börutgiften för jordbrukets företagshälsovård upphöra och anslagetavvecklas (yrkande 3). Beträffande avbytarverksamheten yrkas attett nytt anslag för detta ändamål sätts upp med 150 miljonerkronor för budgetperioden (yrkande 4). Enligt motion Jo261 (v)yrkande 3 bör anvisas till avbytarverksamhetenunder punkt B 3. Härigenom ges tid att söka andra lösningar.Stödet till avbytartjänsten skall enligt motionerna Jo263 (kds)yrkande 10 och Fi216 (kds) yrkande 19 (delvis) finnas kvar. 200miljoner kronor utöver regeringens förslag bör anvisas under B 3för detta ändamål.I flera motioner framförs synpunkter beträffande behovet avoch formerna för den framtida avbytarverksamheten. I motionernaJo202 (c) yrkande 12 och Jo212 (c) framhålls att borttagandet avsubventionerna minskar lantbrukarnas möjligheter att utnyttjaavbytartjänsten. Vidare innebär det ökad arbetslöshet i områdenmed få alternativ till sysselsättning. Avbytartjänsten bidrartill att stärka de ekonomiska förutsättningarna i lantbruket ochpå landsbygden. Enligt motion Jo240 (c) yrkande 6 bör anslagettill avbytartjänsten bibehållas. Stödet kan ej ersättas med EU:sregionalstöd. Även i motionerna Jo272 (c) yrkande 1 och Jo273(c) yrkande 3 framhålls att villkoren för avbytartjänsten intefår försämras. Enligt motionerna Jo210 (mp) yrkande 23 ochJo206 (mp) yrkande 2 bör näringen överta halva kostnaden föravbytarverksamheten. Frågan om när och på vilket sätt detta kangenomföras bör skyndsamt utredas. I sistnämnda motion framhållsbl.a. att avbytarverksamheten ger möjlighet till ledighet för ca8 000 mjölkbönder och att den innebär sysselsättning för ca1 700 avbytare. Detta har stor betydelse i glesbygd (yrkande3). Enligt motion Jo221 (m) bör EU:s medel för mål 6 kunnautnyttjas för fortsatt avbytarverksamhet inom mål 6-området. Imotion Jo236 (m) yrkande 1 framhålls att subventioner böravvecklas successivt under /96 så att näringenhinner anpassa sig. Stödet bör utformas på ett sådant sätt attnya företag ges möjlighet att verka på lika villkor som denredan i dag etablerade avbytartjänsten (yrkande 2). Vidare börmöjligheterna att utnyttja EU:s startstöd prövas (yrkande 3).Enligt motion Jo238 (m) yrkande 11 bör stödet tillavbytartjänsten avtrappas fram så attavbytartjänsten hinner hitta nya former. Enligt motion Jo254 (s)bör lantbruks- och avbytarservicen byggas ut. Om verksamhetenskaffade sig en volym av s.k. fullbetalda tjänster skulleEU:s introduktionsbidrag med successiv avtrappning kunnaanvändas. I motion Jo266 (s) framhålls avbytarverksamhetensstora regionalpolitiska betydelse. Andra former för finansieringbör redovisas innan avveckling sker. Enligt motion Jo269 (s)delvis är det angeläget att avbytarverksamheten får fortsätta.Avtrappningen av stödet måste göras långsammare. Enligt motionJo270 (fp) yrkande 3 bör regeringens förslag analyseras innan enavveckling genomförs.Utskottets övervägandenI samband med det livsmedelspolitiska beslutet (prop.1989/90:146, JoU25, rskr. 327) framhölls att avbytarverksamhetenfrån social synpunkt var så väsentlig att den skulle finansierasmed statliga medel. Möjligheterna att överföra ansvarettill jordbruksnäringen borde dock övervägas. Den 14 mars 1991bemyndigade regeringen chefen för atttillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda denframtida finansieringen av vissa sociala åtgärder förjordbrukare. Utredningen överlämnade sitt betänkande(SOU 1993:25) Sociala åtgärder för jordbrukare. Utredningen fannatt staten även fortsättningsvis skulle lämna ett stöd så attförutsättningarna för en rikstäckande avbytarverksamhet kundeupprätthållas. Subventionsgraden till verksamheten föreslogsdock minska.I november 1994 redovisade regeringen sin syn på denekonomiska politikens inriktning (prop.1994/95:25). Med hänsyn till det ekonomiska läget förklaraderegeringen bl.a. att subventionerna till avbytarverksamhetenborde upphöra genom en avtrappning med början från den 1 juli1995. En besparing på föreslogs /96. Det förutsattes i detta sammanhang attnäringen kollektivt skulle ta ett ansvar för att upprätthållaavbytarverksamheten. Ett förslag i enlighet härmed aviseradestill kommande budgetproposition.Utskottet vill för sin del anföra följande. Som framhållitstidigare är avbytarverksamheten väsentlig från social synpunkt.Den ger lantbrukarna social trygghet och avbytarna värdefullaarbetstillfällen, särskilt i glesbygd. ekonomiskasituation är emellertid så allvarlig att subventionerna tillavbytarverksamheten bör minska. Ett belopp på 100 miljonerkronor bör beräknas för verksamheten. Detta innebär att150 bör anvisas till avbytarverksamheten förbudgetperioden. Anslaget bör tills vidare behålla beteckningenstöd till avbytarverksamhet m.m. I övrigt tillstyrker utskottetregeringens förslag under denna punkt. Utskottet föreslårsåledes med anledning av regeringens förslag och motionernaFi216 yrkande 19 (delvis), Jo202 yrkande 13, Jo206 yrkande 1,Jo210 yrkande 22, Jo259 yrkande 4, Jo261 yrkande 3, Jo263yrkande 10 och Jo274 yrkande 3 att det till stöd tillavbytarverksamheten och jordbrukets företagshälsovård /96 anvisas . Därmed avstyrksmotion Jo259 yrkande 3.När det gäller den framtida avbytarverksamheten erinrarutskottet om att i januari 1995tillkallat en särskild utredningsman som bl.a. skall undersökamöjligheterna till EU-finansiering samt stimulera till ochundanröja hinder för nya former av avbytarverksamhet. En rapportskall enligt uppgift redovisas . Utskottet anserdet lämpligt att avvakta resultatet av den fortsattaberedningen i denna fråga och föreslår att motionerna Jo202yrkande 12, Jo206 yrkandena 2 och 3, Jo210 yrkande 23, Jo212,Jo221, Jo236 yrkandena 1, 2 och 3, Jo238 yrkande 11, Jo240yrkande 6, Jo254, Jo266, Jo269 delvis, Jo270 yrkande 3, Jo272yrkande 1 och Jo273 yrkande 3 lämnas utan någon riksdagensvidare åtgärd.7. Rådgivning och utbildning (B 4)PropositionenFrån anslaget utbetalas medel för informations-, rådgivnings-,utbildnings- och utvecklingsinsatser för att underlättajordbrukets omställning och för landskapsvård som ett led iomställningen av jordbruket.Jordbruket står inför stora förändringar i och med Sverigesmedlemskap i . Enligt regeringen kommer en väl fungeranderådgivning och utbildning såväl som inledandeinformationsinsatser att spela en stor roll för det svenskajordbrukets möjligheter att klara dessa förändringar. Mot dennabakgrund föreslår regeringen att anslaget bör finnas kvar /96 och föras upp med . Medlen börliksom i huvudsak disponeras av länsstyrelserna.Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i en real minskningom 5 %.MotionernaEnligt motion Jo210 (mp) yrkande 27 bör anvisasför rådgivning och utbildning (B 4). Härav skall 75 000 000 krgå till att förstärka rådgivning för ekologisk odling. I motionJo259 (m) yrkas att anslaget för rådgivning och utbildning (B 4)slopas. Den nya utvecklingen inom jordbruket gör att det intelängre är befogat att ha kvar anslaget somursprungligen var tänkt (yrkande 5).I fyra motioner uppmärksammas maskinringarnas verksamhet. Imotion Jo219 (kds) framhålls behovet av fortsatt stöd och imotionerna Jo231 (s) och Jo250 (s) betonas maskinringarnasbetydelse i ett framtida svenskt lantbruk. Enligt motionärernaligger det i statsmakternas intresse att uppmuntra verksamheten,och stöd bör därför utgå under uppbyggnadsskedet. Även enligtmotion Jo275 (c) bör startstöd utgå under uppbyggnadsskedet.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under anslaget B 4 och tillstyrker därförregeringens förslag. Därmed avstyrks motionerna Jo210 yrkande27 och Jo259 yrkande 5.Kostnadseffektiviteten i det svenska jordbruket har alltmerkommit att sammanhänga med hur kapitalkostnaderna hanteras. Ettrationellt utnyttjande av maskinerna spelar därmed en alltstörre roll. Maskinringarna ger samverkansfördelar och storamöjligheter att väsentligt reducera kapitalkostnaderna. mening ligger det i både statsmakternas och näringensintresse att underlätta och uppmuntra bildandet av maskinringar.Stöd till maskinringsverksamheten har tidigare utgått frånanslaget Rådgivning och utbildning. Enligt vad utskottet erfaritundersöker möjligheterna tillmedfinansiering från EG:s budget. Utskottet förutsätter attregeringen uppmärksammar maskinringarnas betydelse för detsvenska jordbruket och gör det möjligt för dessa att komma iåtnjutande av tillgängliga generella stöd. Med det anfördaföreslår utskottet att motionerna Jo219, Jo231, Jo250 och Jo275lämnas utan någon vidare åtgärd.8. Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. (B 5)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget B 5.9. Stöd till sockerbruket på m.m. (B 6)PropositionenUnder detta anslag anvisas Stöd till sockerproduktionen påGotland.Regeringen fortsätter att driva frågan om en regionalfördelning av sockerkvoten för att nå en överenskommelse med EUi denna fråga. Mot bakgrund av uttalande förändrasförutsättningarna för det övergångsvisa stödet till fortsattsockerproduktion på . Med hänvisning till pågåendeöverläggningar med som sålunda tar sikte påfortsatt sockerproduktion på bör anslaget kunna användasockså för andra åtgärder än stöd till sockerbruket. Åtgärdernaskall dock syfta till fortsatt sockerproduktion på Gotland.Regeringen bedömer att medel från EG:s strukturfonderi ett längre perspektiv bör kunna användas för att stödjasockerproduktionen på . Enligt regeringen bör anslagetföras upp med 12 500 000 kr.MotionernaI motionerna Jo205 och Jo210 yrkande 16 (båda mp) framhållsbetydelsen av en fortsatt sockertillverkning på . För attsäkerställa denna produktion bör anvisas . Enligtmotion Jo264 (s) bör bettransportstödet till betodlarna isydöstra ses över.Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen kommer regeringen att fortsättadriva frågan om en regional fördelning av sockerkvoten. Pågåendeöverläggningar med bör enligt utskottets meningsålunda ta sikte på bibehållen sockerproduktion på Gotland.Utskottet delar regeringens uppfattning när det gällermöjligheterna att använda anslaget för andra åtgärder ägnade attfrämja den fortsatta sockerproduktionen. Med det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslag om medelsanvisning.Därmed avstyrks motionerna Jo205 och Jo210 yrkande 16.Utskottet är inte berett att föreslå något uttalande frånriksdagens sida med anledning av det i motion Jo264 framfördakravet på förlängning av transportstödet till betodlarna isydöstra . Nationellt stöd inklusive transportstöd tordei princip ej vara förenligt med annat änövergångsvis. Strukturstöd inom livsmedelssektorn (B 7) och FrånEG-budgeten finansierat strukturstöd (B 8)PropositionenUnder anslaget bör medel anslås för de av EG:s horisontellastrukturstöd som avser att införa. De stöd som börutnyttjas är startstöd till yngre jordbrukare enligtförordningen (EEG) nr 2328/91. Vidare bör stöd lämnas tillbearbetning och avsättning av jord- och skogsprodukter enligtförordningarna (EEG) nr 866/90 och nr 867/90.När det gäller startstöd till yngre jordbrukare framhållerregeringen bl.a. att yngre jordbrukare anses mer öppna förförändringar och att ett startstöd därmed kan främja denanpassning och effektivisering som jordbruket är i behov av.Inte minst under anpassningen till de förändrade förutsättningarför jordbruksföretagande som följer av ett svenskt EU-inträdetorde denna stödform vara viktig. Enligt regeringen bör stödetriktas till jordbrukare i och i skogs- och mellanbygd.Stöd bör också kunna lämnas till trädgårds- ochrennäringsföretag.Totalt beräknas kostnaderna för stöden till 108miljoner kronor, varav EG förutsätts finansiera 69 miljonerkronor. För /96 föreslår regeringen ettförslagsanslag på .