bet · GI01KU36 · 1995-05-23 00:00:00 — Regeringen bör återkomma medett förslag med denna inriktning, och bör geregeringen detta till känna.I en partimotion 1994/95:Fi34 (mp) hemställs att riksdagenavslår regeringens förslag att anslå ytterligare 7,2 miljonerkronor till Europainformation m.m. Motivet för detta är deninriktning på skönmålning denna information uppvisat.Utskottets överväganden och förslagEtt centralt organ för EuropainformationInledningUtskottets överväganden och förslag baseras på den utredningsom redovisats i det föregående och de utredningar, bedömningaroch överväganden som skett inom förvaltningskontoroch som utskottet under hand tagit del av. Härutöver harutskottets kansli haft underhandskontakter med utredningsmannen,ambassadör , och haft överläggningar medstatssekreterare i Utrikesdepartementet.Behov av en central informationsfunktion, arbetsuppgifter m.m.Utskottet delar i allt väsentligt utredningens bedömningarbeträffande behovet av en central Europainformation, deuppgifter som organet föreslås få och de principer, strategieroch ambitionsnivåer efter vilka organet enligt utredningensmening bör arbeta. Beträffande frågan om huvudmannaskapetförordar utskottet i likhet med utredningen och motionärerna(mot. 1994/95:K325, c) som huvudman förEuropainformationen. Utskottet koncentrerar sig fortsättningsvispå tidpunkten för Europainformationens etablering i ,Europainformationens organisatoriska placering, resursbehovetoch finansieringen.Tidpunkten för etablerandet av Europainformationen i riksdagenNär det gäller tidpunkten, då Europainformationen skallupprättas i regi, finns två alternativ.Det ena alternativet är att sekretariatet förEuropainformation får fortsätta med sin verksamhet till eftervalet till på sammaorganisatoriska grund som , dvs. med UD som huvudman,och i samma lokaler som . tar enligt dettaalternativ över huvudmannaskapet /96 ellervid en tidigare tidpunkt som och regeringen kommeröverens om. förespråkar detta alternativ.Vad som talar för detta alternativ är bl.a. att fårerforderlig tid att göra en egen bedömning av verksamheten medutgångspunkt i möjligheterna till samverkan med andraverksamheter inom riksdagsförvaltningen, att utreda denlämpligaste organisatoriska placeringen och att rekryterapersonal, ordna lokaler och teknisk utrustning.Mot detta alternativ talar bl.a. den osäkerhet om framtidensom drabbar det nuvarande sekretariatet för Europainformationunder övergångstiden. Det kan nämligen antas att en del av dennapersonal kommer att bli övertalig.Det andra alternativet är att tar överhuvudmannaskap, finansiering och det operativa ansvaret den 1juli 1995. UD förespråkar detta alternativ.För detta alternativ talar att övergången sker i direktanslutning till riksdagsbeslutet.Mot detta alternativ talar bl.a. den korta tid som står tillriksdagsförvaltningens förfogande för att förbereda övergången.Enligt detta alternativ kommer också att få ta på sigett ansvar för avveckling eller omplacering av den personal viddet nuvarande sekretariatet som blir övertalig då verksamhetenupphör efter EU-valet i september.Enligt utskottets mening talar det mesta för att sekretariatetför Europainformation bör få fortsätta med sin verksamhet framtill och med valet till medUD som huvudman och finansiär. Utskottet anser det i fleraavseenden olämpligt att för övertar dennaverksamhet för att därefter lägga ned den. Övergången till dennya Europainformationen bör med denna uppläggning kunna göras påett smidigt och flexibelt sätt och somregeringen och kommer överens om, dock senast den 1januari 1996.Riksdagen får med denna uppläggning ett rimligt rådrum för attförbereda starten av Europainformationen vad avserpersonalrekrytering, lokalanskaffning, organisatoriskinplacering etc.Organisatorisk placering m.m.I utredningen betonas vikten av att Europainformationen får ensjälvständig ställning inom förvaltningsorganisation.Skälet till detta är behovet av att markera organets identitetoch integritet. Utskottet instämmer i denna bedömning.Detaljerna i Europainformationens placering i riksdagensförvaltningsorganisation m.m. bör enligt utskottets meningförvaltningsstyrelsen besluta om med beaktande av vadutredningen med instämmande av utskottet principiellt anfört.ResursbehovetDet förslag till organisation, verksamhetsinriktning ochbemanning som lämnas i utredningen för med sig kostnader på 8,2miljoner kronor . I denna summa ingår inte kostnader förlokaler, vaktmästeritjänster m.m.Vid en placering av Europainformationen i kan enligtförvaltningskontorets bedömning betydande samordningsfördelaroch synergieffekter vinnas. Flera av de föreslagna tjänsternaoch verksamheterna bedöms kunna repliera på befintlig verksamhetinom riksdagsförvaltningen. Enligt förvaltningskontoret torde dei utredningen beräknade kostnaderna för datatjänster ochtrycksaksproduktion till stor del kunna rymmas inom befintligaresursramar.Effekterna av dessa besparingar i förhållande tillutredningsförslaget beräknas till . Detinnebär att behov av nya medel förEuropainformationen kan beräknas till påårsbasis inledningsvis. Förvaltningskontoret framhåller att omdet visar sig att verksamheten kräver mer resurser än vad som nuberäknats, får förvaltningsstyrelsen återkomma till idenna fråga.Kostnaderna för att driva verksamheten vid sekretariatet förEuropainformation har beräknats till5,. I dessa beräkningar har beaktats behovet avpersonalförstärkningar med hänsyn till det förestående valettill hösten 1995.Det sammanlagda reursbehovet för 1 juli1995--uppgår sålunda till 9,9 miljoner kronor.Enligt utskottets mening förefaller de redovisadeberäkningarna av resursbehovet rimliga med hänsyn till deuppgifter sekretariatet för Europainformation respektive det nyaorganet för Europainformation i har att ombesörja.FinansieringenEnligt utskottets mening bör UD:s behov av medel för attproducera Europainformation m.m., behovet av medel för denfortsatta driften av sekretariatet för Europainformation ochriksdagens behov av medel för att etablera en centralEuropainformation i ses som en helhet.Utrikesdepartementet har i budgetpropositionen respektivekompletteringspropositionen hemställt att anslårtotalt för Europainformation m.m. /96. Beräkningarna är enligt ett kompletterandematerial som utskottet under hand fått från UD inte preciseradevad gäller kostnaderna för de enskilda ändamålen. mening är det rimligt att en del av de medel UDbegärt används till att finansiera verksamheten vidsekretariatet för Europainformation , dåverksamheten enligt utskottets tidigare förslag avses bedrivasmed regeringen som huvudman. Kostnaderna beräknas till 5,5miljoner kronor.Riksdagens förvaltningsstyrelse har i budgetpropositionenföreslagit att avsätts för ettinformationskontor för Europainformation inom . Det börframhållas att den beräkning som ligger till grund för förslagetär gjord innan den noggrannare utredningen av resursbehovetföretagits. Som visats ovan beräknas kostnader föratt driva Europainformationen uppgå till 4,4 miljonerkronor. De medel som saknas, , bör riksdagensförvaltningskontor enligt utskottets mening kunna mobiliseragenom omfördelning inom det nuvarande anslaget till riksdagensförvaltningskostnader. Utskottet utgår från att deprioriteringar som därvid görs inte behöver drabba befintligverksamhet. Som nämnts tidigare får förvaltningsstyrelsenåterkomma till i finansieringsfrågan, om den planeradeverksamheten kräver mer resurser än vad som kan beräknas.Övriga frågor med anknytning till EuropainformationenSom framgått ovan har ibudgetpropositionen respektive kompletteringspropositionenönskat disponera sammanlagt för anslaget E6 Europainformation m.m. Av den specifikation som UD lämnat tillutskottet framgår att departementet planerar att ge ut diverseskrifter, genomföra seminarier, upprätta databaser samtförstärka personalen. Kostnaderna för att åstadkomma dettaberäknas till ca på årsbasis.Vid närmare granskning finner utskottet att flera av deverksamheter som UD planerar, bl.a. utgivning av skrifter ochupprättande av databaser, förefaller att ligga inomansvarsområdet för sekretariatet för Europainformation eller dennya Europainformationen i . Även behovet av andraplanerade åtgärder, bl.a. särskild anställdinformationspersonal, kan enligt utskottets mening ifrågasättas.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vikten av att ensamordning sker av verksamheterna i UD, i sekretariatet förEuropainformation och i den nya Europainformationen i riksdagenså att dubbelarbete undviks.Genom den finansiella konstruktion, som utskottet föreslagit idet föregående vad avser driften av sekretariatet förEuropainformation , reduceras de medelsom UD kan använda för sin Europainformation med 5,5 miljonerkronor till . Utskottet utgår från att dennasumma är tillräcklig för att driva den verksamhet somdepartementet planerat, med inskränkningar på de områden somutskottet pekat ut.I en partimotion (v) begärs att medel i storleksordningen 7,2miljoner kronor ur anslaget för informationsinsatser omEuropafrågor skall tillföras politiska partier samt folkrörelse-och folkbildningsorganisationer. Som redovisats i det föregåendehar offentliga medel i betydande omfattning avsatts för olikainformationsändamål inför EU-valet och införregeringskonferensen . Med hänsyn härtill avstyrks motionen.I en partimotion (mp) hemställs att avslårregeringens förslag om att anslå ytterligare 7,2 miljoner kronortill Europainformation m.m. Som visats i det föregående finnsbehov av bl.a. de medel för olika centrala aktiviteter på vilkamotionärerna yrkat avslag. En betydande del av de medel somnämnts ovan och för vilka utskottet föreslagit en vissomfördelning avses användas till information till allmänheten.Med hänvisning till detta avstyrks motionen. beträffande anslag till Europainformation m.m.att med anledning av proposition 1994/95:100bilaga 4 E 6 och proposition 1994/95:150 bilaga 4 E 6 ochmed avslag på motionerna 1994/95:Fi33 yrkande 16 och1994/95:Fi34 yrkande 12 till Europainformation m.m. /96 under tredje huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,2. beträffande ett informationskontor förEuropainformationatt med anledning av proposition 1994/95:100bilaga 16 A 3 och motion 1994/95:K325 tillRiksdagens förvaltningskostnader för /96under femtonde huvudtiteln anslår utöver detramanslag på som tidigare beslutatom.Stockholm den 23 maj 1995På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (m), BirgittaHambraeus (c), (), (), BarbroHietala (), (), (),(), (), () och ().