bet · GJ01LU2 · 1995-11-14 00:00:00 — De ändringar som föreslås skulle enligt utredningen kunna bli ettsteg på vägen mot ett nytt system med - om inte precis familjedomstolar -någon form för samordnad behandling av samtliga frågor som kan upp-komma vid skilsmässa eller separation.Vårdnadstvistutredningens betänkande är , som tidigare redovisats,föremål för remissbehandling. Remisstiden går ut den 15 januari 1996.Utskottet kan inte finna annat än att de förslag som Vårdnadstvistutred-ningen lagt fram ligger helt i linje med önskemålen i motionerna 1994/95:L410, 1994/95:L413, 1994/95:Ju809 och 1994/95:A802. Enligt utskottetsmening bör resultatet av det fortsatta beredningsarbetet avvaktas. Någratillkännagivanden eller andra åtgärder från sida kan därför inteanses påkallade.I två motioner - 1994/95:Ju807 (yrkande 9) av m.fl.(mp) och 1994/95:Ju624 (yrkande 1) av m.fl. (mp) - begärsförslag till lagstiftning som innebär att gemensam vårdnad och umgänges-rätt skall kunna upphävas och inte komma i fråga i fall då en förälder gjortsig skyldig till misshandel och sexuella övergrepp m.m.Inte heller dessa motioner bör, enligt utskottets mening, medföra någonriksdagens vidare åtgärd. Utgångspunkten i om vårdnad ochumgänge är att alla beslut skall fattas efter vad som är bäst för barnet.Nuvarande bestämmelser innebär givetvis också möjligheter att vid behovändra vårdnads- och umgängesavgöranden. Av 6 kap. 7 § FB framgår attom en förälder vid utövandet av vårdnaden om ett barn gör sig skyldig tillmissbruk eller försummelse eller i övrigt brister i omsorgen om barnet påett sätt som medför bestående fara för barnets hälsa eller utveckling, rättenskall besluta om ändring i vårdnaden. Står barnet under båda föräldrarnasvårdnad och gäller bristerna i omsorgen om barnet en av dem skall rättenanförtro vårdnaden åt den andra föräldern ensam. Brister också denne iomsorgen om barnet skall rätten flytta över över vårdnaden till en eller tvåsärskilt förordnade förmyndare. Står barnet under endast en föräldersvårdnad skall rätten vid bristande omsorg flytta över vårdnaden till denandra föräldern eller, om det är lämpligare, till en eller två särskilt förord-nade förmyndare. Frågor om ändring i vårdnaden kan prövas på talan avsocialnämnden eller en av föräldrarna. När det gäller umgänge framgår av6 kap. 15 § FB att rätten vid beslut om umgänge skall beakta risken för attbarnet i samband med utövande av umgänge utsätts för övergrepp, olovligtbortförs eller kvarhålls eller annars far illa.Med det anförda kan utskottet inte finna annat än att syftet med motio-nerna får anses tillgodosett redan genom gällande rätt. Motionerna1994/95:Ju624 yrkande 1 och 1994/95:Ju807 yrkande 9 bör därför avstyr-kas.Kostnader för umgänge med barnEnligt 7 kap. 2 § FB skall föräldrar fullgöra sin underhållsskyldighet ge-nom att betala underhållsbidrag till barnet, om föräldern inte har vårdna-den om barnet. Detsamma gäller om vårdnaden om barnet är gemensammed den andra föräldern, men barnet endast varaktigt bor tillsammans medden andra föräldern. Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal.När en umgängesberättigad förälder är bosatt på annan ort än barnet kanutövandet av umgängesrätten vara förenat med särskilda kostnader. FBinnehåller inte några bestämmelser som reglerar föräldrarnas inbördesansvar för umgängeskostnader. I rättspraxis har sådana kostnader beaktatsi samband med fastställande av underhållsbidrag (se rättsfallet NJA 1992s. I mål om umgänge har uttalat att särskilda villkorför umgänget kan föreskrivas för var umgänget skall påbörjas respektiveavslutas eller vem av föräldrarna som skall svara för reskostnader ochandra utgifter i samband med umgänget (se rättsfallet NJA 1990 s. 219).Något särskilt offentligt stöd för umgängeskostnader finns inte. I vissutsträckning finns dock rätt till socialbidrag för sådana kostnader. Enförälder som är skyldig att betala underhållsbidrag har emellertid rätt tillavdrag (s.k. umgängesavdrag) på bidraget, om han eller hon haft barnethos sig av minst fem hela dygn. Avdraget ären fyrtiondel av underhållsbidraget för som barnet vistas hosföräldern. Om det finns särskilda skäl kan domstolen bestämma andravillkor för denna avdragsrätt (7 kap. 11 § FB). Föräldrarna kan också själ-va avtala om andra villkor.Frågor som gäller kostnader för umgängesresor tas upp i två motioner. Imotion 1994/95:L402 betonar och (bådac) vikten av att barn har kontakt med båda föräldrarna. Om avståndet mel-lan föräldrarnas bostadsorter är långt kan det viktiga umgänget försvårasoch i vissa fall omöjliggöras på grund av höga resekostnader. Enligt mo-tionärernas mening är det orimligt att ekonomiska skäl skall lägga hinder ivägen för en bra kontakt med båda föräldrarna, och det är därför påkallatmed en snar lösning. I motionen yrkas tillkännagivande härom.Gudrun m.fl. (v) anför i motion 1994/95:So618 att det behövsen rad insatser för att umgängesrätten skall fungera. att barn som skall umgås med en förälder som inte bor på samma ortsom barnet skall vara berättigat till bidrag till umgängesresor. I motionenyrkas att skall begära förslag härom (yrkande 6).Frågor om kostnader för umgängesresor har behandlats av åt-skilliga gånger tidigare med anledning av motioner med samma syften somde nu aktuella. ansåg utskottet (bet. 1990/91:LU13) attregeringen skyndsamt borde ta upp frågan till närmare övervägande ochdärefter återkomma med förslag till . Vad utskottet sålunda an-förde med anledning av de då aktuella motionerna gavs regeringen tillkänna (rskr. När spörsmålet behandlades (bet.1993/94:LU19) hänvisade utskottet till att regeringen tillkallat ensärskild utredare i vars uppdrag ingick att undersöka om bestämmelsernaom underhåll kan utformas så att ansvaret för umgängeskostnaderna kanfördelas mellan föräldrarna. Utskottet fann med hänsyn härtill inte erfor-derligt att gjorde något nytt tillkännagivande i saken och av-styrkte därför bifall till de då aktuella motionerna.Den utredning som utskottet hänvisade har avslutatsitt arbete. överlämnade Underhållsbidrags- och bidragsför-skottsutredningen -93 sitt betänkande (SOU 1995:26) Underhållsbidragoch bidragsförskott. I betänkandet föreslås bl.a. en regel om att föräldrarnaskall dela på de resekostnader som uppstår i samband med att barnet träf-far en förälder som bor på en annan ort än barnet. Kostnaderna skall iprincip delas lika mellan föräldrarna efter deras ekonomiska förmåga.Avsikten är att föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga skall utnyttjasbättre än . Något förslag om stöd från det allmänna till resekostnaderläggs däremot inte fram. Utredningen föreslår vidare att reglerna om um-gängesavdrag ändras så att det inte längre skall krävas att barnet har vistatshos den bidragsskyldige i fem hela dygn i en följd. I stället skall varjedygns vistelse räcka för ett umgängesavdrag under förutsättning att barnethar vistats hos den bidragsansvarige i minst sex hela dygn under en kalen-dermånad. Utredningens tanke är att avdragen skall komma dem till godosom bäst behöver dem och att de skall vara utformade så att de uppmuntrartill ett vardagsumgänge i stället för till umgänge endast under längre sam-manhängande perioder. Betänkandet har varit föremål för remissbehand-ling.Mot bakgrund av vad som redovisats kan utskottet konstatera att det nuföreligger ett färdigt förslag till lösning av de fortfarande angelägna frå-gorna om umgängeskostnader som tas upp i motionerna. Enligt utskottetsmening bör resultatet av det fortsatta beredningsarbetet av utredningsför-slaget avvaktas. Utskottet förutsätter att arbetet bedrivs med erforderligskyndsamhet. Något ytterligare tillkännagivande i saken kan inte anseserforderligt.Utskottet avstyrker med det anförda bifall till motionerna1994/95:L402 och 1994/95:So618 yrkande 6.Sekretesskydd för barnI motion 1994/95:L405 anför Skånberg (kds) att sekretesslagstift-ningen bör ändras så att umgängesföräldern har rätt att få ta del i sitt barnsskolgång och besöka sitt barn i skolan, likaså att vid sjukhusvistelse ha rättatt bli underrättad om barnets sjukdom och behandling. Blir barnet förmålför sociala myndigheters ingripande bör även umgängesföräldern ha rätt attbli upplyst om sitt barns brottsliga förehavanden. I motionen yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ändring av sekretesslagstiftningen vad gäller umgängesföräldrar(yrkande 1).Som tidigare redovisats infördes (prop. 1990/91:8, bet.LU13) en särskild regel i 6 kap. 15 § FB av innebörd att vårdnadshavarenskall vara skyldig att lämna umgängesföräldern bl.a. sådana upplysningarom barnet som kan främja umgänget, såvida inte särskilda skäl talar emotdet.Utskottet har vid åtskilliga tillfällen, (bet. 1992/93:LU22), behandlat motionsyrkanden om att båda föräldrarna, oberoende avom de är vårdnadshavare eller inte, bör vara jämställda i sekretessamman-hang. Utskottet framhöll därvid att det informationsbehov som en um-gängesberättigad förälder kan ha om sitt barn i allmänhet torde kunnatillgodoses genom att vårdnadshavaren i enlighet med vad som föreskrivs i6 kap. 15 § FB ger den information som bestämmelsen förutsätter. När detgäller bestämmelserna i sekretesslagstiftningen underströk utskottet attdessa regler kommit till för att skydda barnet och att inte ens vårdnadsha-varen har en oinskränkt rätt att få ta del av alla sekretessbelagda uppgifterom barnet. Vidare erinrade utskottet om att det är viktigt att umgängesför-äldern hålls underrättad om barnets förhållanden och anförde att bestäm-melsen i 6 kap. 15 § FB tar sikte på upplysningar om förhållanden som påett mera ingripande sätt påverkar barnets nuvarande eller framtida situa-tion. Det kan exempelvis vara fråga om barnets hälsa, skolgång, uppe-hållsort, feriearbete eller särskilda fritidsintressen. Genom denna bestäm-melse har, anförde utskottet, skyldigheten för vårdnadshavaren att lämnaupplysningar om barnet till umgängesföräldern tydligt markerats. Utskottetkonstaterade även att bestämmelsen varit i kraft och enligtutskottets mening borde en utvärdering komma till stånd. Det förutsattesfrån utskottets sida att regeringen vid lämpligt tillfälle tar initiativ härtilVårdnadstvistutredningen har i sitt betänkande varit inne på frågan omen eventuell ändring av lagstiftningen som gäller upplysningar om barnet.Utredningen har emellertid gjort den bedömningen att någon ytterligarebestämmelse utöver den som finns i 6 kap. 15 § FB om rätten för en föräl-der som barnet inte bor tillsammans med att få upplysningar om barnet intebör införas. Utredningens förslag beträffande gemensam vårdnad, boendeoch umgänge kommer, anför utredningen, att medföra att ännu fler barn änför närvarande kommer att stå under båda föräldrarnas vårdnad. Som enföljd av detta kommer de föräldrar som inte har samma möjlighet att fåinformation beträffande sitt barn som vårdnadshavare att bli färre. De fall ivilka vårdnaden om barnet inte kommer att bli gemensam kan enligt ut-redningen antas vara sådana att konflikten mellan föräldrarna är så djupgå-ende att en informationsmöjlighet skulle kunna komma att missbrukas ochanvändas i annat syfte än det tänkta. Detta skulle enligt utredningens be-dömning i sin tur leda till processer där såväl vårdnadshavaren som social-nämnden tvingas vidta åtgärder för att begränsa den inte vårdnadshavandeförälderns rätt att få information om barnet. Med hänsyn härtill och tillriksdagens tidigare ställningstaganden har stan-nat för att inte föreslå någon ytterligare reglering. Utredningen pekar ocksåpå vissa svårigheter att göra en utvärdering av bestämmelsen i 6 kap. 15 §FB. Dels är det svårt att få kännedom om hur bestämmelsen rent faktiskttillämpas, dels är bedömningen av vad som är sådana viktiga uppgifter attde skall lämnas rent subjektiv. Enligt utredningens uppfattning bör enutvärdering av bestämmelsen anstå till efter det att utredningens förslag iövrigt genomförts.Mot bakgrund av det anförda saknas enligt utskottet mening anledningför att ta initiativ till några åtgärder i denna fråga. Utskottetavstyrker således bifall till motion 1994/95:L405 yrkande 1.Olovligt bortförande av barn i internationella förhållandenMed olovligt bortförande av barn i internationella förhållanden avsesframför allt fall då en förälder utan lov för med sig sitt barn till ett annatland. Hit hör också fall då en förälder olovligen håller kvar barnet i ettannat land efter utgången av en umgängestid eller efter det att en domstolbestämt att den andra föräldern skall ha vårdnaden om barnet. I båda fallenär ändamålet att hindra den andra föräldern från att ha vårdnaden om bar-net eller att utöva umgängesrätt.År 1980 tillkom två konventioner, och , i syfte att få till stånd ett internationellt samarbete för attmotverka olovliga bortföranden och kvarhållanden av barn i internationellaförhållanden. Enligt konventionerna skall ett beslut om vårdnad i barnetshemland normalt verkställas, och barnet skall enligt huvudregeln flyttasdit. Med barn avses i båda konventionerna den som är . Sverigehar anslutit sig till de båda konventionerna, och dessa har införlivats medsvensk rätt genom lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet avutländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn. FörSveriges del är konventionerna i kraft gentemot ett 40-tal länder.I motion 1994/95:L404 begär och (båda m) att skall vidta vissa åtgärder i syfte att förhindraoch beivra olovliga bortföranden av barn från till andra länder. Imotionen yrkas tillkännagivanden om att ytterligare internationella avtalbör komma till stånd vad gäller utlämnande av kidnappade barn (yrkande1). Vidare yrkas att hos regeringen skall begära förslag till lag-stiftning som gör det möjligt att utvisa den förälder, som kidnappat sittbarn, men som inte bor tillsammans med barnet utan överlåtit vårdnadentill andra (yrkande 2). Därutöver vill motionärerna ha till stånd ett tillkän-nagivande från sida som går ut på ökad utbildning och infor-mation till sociala myndigheter så att de kan ta till vara oroliga mödrarsoch barns intressen när det gäller frågor om olovliga bortföranden av barn(yrkande 3).Frågor om olovligt bortförande av barn behandlades ingående av utskot-tet varvid bl.a. anordnades en offentlig utskottsutfrågning. Vidutfrågningen deltog företrädare för , , , , , Länsrät-ten i , , , Räddabarnen, , Bortrövade barns förening, Riksorganisationenför kvinnojourer i , , Söndagsför-äldrarnas i och Organisationen . Vad somframkom vid utfrågningen finns i relevanta delar redovisat i betänkandet1992/93:LU22. I betänkandet behandlades också motioner med liknandeyrkanden som de nu aktuella. Utskottet konstaterade därvid att problemetmed bortföranden av barn i internationella förhållanden inte alltid kanlösas genom internationella överenskommelser. Sådana överenskommelserinnebär, anförde utskottet, att vi från svensk sida måste vara beredda atterkänna och verkställa andra länders domar och beslut rörande vårdnadoch umgänge, även om de grundats på en rättsordning som är helt främ-mande för svenska värderingar. En ordning som innebär att vi från svensksida skulle vara skyldiga att medverka till att verkställa domar som enligtsvenskt synsätt är klart olämpliga för barnet kan, anförde utskottet, intekomma i fråga. Utskottet konstaterade vidare att arbete pågick inom rege-ringskansliet med att på detta viktiga område få till stånd ytterligare inter-nationella överenskommelser, där sådana utgör en lämplig lösning. Ävenfrågan om stöd till de föräldrar vars barn olovligen bortförts konstateradesvara föremål för uppmärksamhet i olika sammanhang, bl.a. inom Social-styrelsen. I övrigt hänvisade utskottet dels till ett i ärendet tillstyrkt förstill ändring av 6 kap. 15 § FB varigenom en uttrycklig bestämmelse inför-des om att domstolen när den bedömer en umgängesfråga skall beaktarisken för att barnet olovligen bortförs, dels till en då beslutadskärpning av fängelsestraffet för egenmäktighet med barn. Riksdagenföljde utskottet och avslog motionen. När liknande motionsyrkanden be-handlades ånyo hänvisade utskottet till sina tidigare ställnings-taganden. Också avslogs yrkandena på utskottets hemställan(bet. 1993/94:LU19).Enligt vad utskottet nu inhämtat har arbetet med att få till stånd ytterliga-re internationella avtal gett resultat. träffades ett bilate-ralt avtal mellan och . Enligt avtalet skall upprättas enkonsultativ kommission bestående av företrädare för Justitie- eller Utri-kesministerierna i var och en av de båda staterna. Kommissionen skall ha iuppdrag att bl.a. verka för respekt för den rätt som tillkommer det barnsom är skilt från den ena eller båda föräldrarna att regelbundet upprätthållaett personligt förhållande till och direkt kontakt med båda föräldrarna,utom då detta stider mot barnets bästa. Vidare skall kommissionen under-lätta umgängesrätt för den förälder som inte har vårdnaden om barnet.Kommissionen får dessutom föreläggas individuella fall för att underlättauppgörelser i godo. Arbetet med att få till stånd ytterligare bilaterala över-enskommelser med andra länder fortsätter.I sammanhanget vill utskottet också hänvisa till det arbete som undersenare år utförts av och som publicerats i rapportenOlovligt bortförd - Om bort- och hitförda barn i vårdnads- och umgänges-konflikter. Rapporten innehåller bl.a. en kartläggning av barn som i sam-band med en vårdnadskonflikt förts från eller till . I rapportenredovisas vilka faktorer som leder till att föräldrar olovligen bortför sinabarn. Vidare belyses vilka insatser som kan göra för attförhindra att bortförande sker. Rapporten är också avsedd att inspirera ochutveckla arbetet med att ge stöd och hjälp till drabbade barn och föräldrar.Vidare vill utskottet peka på att i sitt före-nämnda betänkande framlagt förslag till en ny bestämmelse i FB om till-stånd till barns utlandsvistelse. Utredningens förslag innebär att en vård-nadshavare inte får ta med sig barnet utomlands för längre sammanhäng-ande tid än utan tillstånd av en förälder som inte är vårdnadsha-vare. Ett sådant tillstånd skall dock fordras endast om det finns ett regleratumgänge mellan barnet och föräldern. Motsätter sig den förälder som inteär vårdnadshavare att vårdnadshavaren tar med sig barnet utomlands kanrätten på talan av vårdnadshavaren lämna tillstånd till utlandsvistelsen.Utredningen konstaterar att den yttersta konsekvensen av att en vårdnads-havare utan tillstånd för ett barn ut ur landet kan bli att vårdnaden börföras över till den förälder som alltjämt är bosatt i . Som tidigarenämnts är betänkande nu föremål för remissbe-handling.Utskottet förutsätter att man från regeringens sida fortsätter arbetet medatt få till stånd ytterligare internationella överenskommelser, där sådanautgör en lämplig lösning, samt att det arbete som utförtkommer att ge resultat.Enligt utskottets mening finns det mot denna bakgrund inte skäl förriksdagen att nu ta några ytterligare initiativ när det gäller olovliga bortfö-randen av barn i internationella förhållanden. Utskottet avstyrker därförbifall till motion 1994/95:L404.Ytterligare reformarbeteI motion 1994/95:L407 yrkar m.fl. (v) att hosregeringen skall begära förslag till en barnbalk med ett samlat regelsystemtill barns skydd och stöd. I en sådan balk bör, enligt motionärernas me-ning, ingå om barnets rättigheter, regler om umgänge,vårdnad, barns hälsa och säkerhet samt ett regelsystem till skydd för barnsom utsätts för fysiska och psykiska övergrepp.Som utskottet konstaterat har FB under de åren varitföremål för en fortlöpande reformering med strävanden mot ett allt störrehänsynstagande till barnets intressen och barnets bästa. Som ett led i dettaarbete tillsattes en parlamentarisk utredning - Utredningen ombarnens rätt - med uppdrag att överväga olika åtgärder för att stärka bar-nets rättsliga ställning. Utredningen skulle enligt sina direktiv kartläggaproblemområdet och ange i vilka ämnen lagändringar borde komma ifråga. Utredningen bedrev sitt arbete fram . Under den tioårs-period Utredningen om barnens rätt arbetade avgav utredningen betänkan-dena (SOU 1978:10) Om förbud mot aga, (SOU 1979:63) Om föräldra-ansvar m.m. och (SOU 1987:7) Barnets rätt 3 Om barn i vårdnadstvister -talerätt för barn m.m. Utredningens förslag har i väsentliga delar lett tilllagstiftning. Sålunda bygger bl.a. en del av de ändringar i FB som genom-fördes på förslag som ursprungligen lagts fram av Utredning-en om barnens rätt. Också de i detta ärende förordade ändringarna somgäller barns rätt att komma till tals har sin upprinnelse i förslag från dennautredning. Utredningens förslag om den underåriges sekretesskydd i för-hållande till vårdnadshavaren genomfördes genom en ändring isekretesslagen (prop. 1988/89:67, bet. Förslag från utredningenom en kontaktperson för underåriga har föranlett en ändring i StjL(prop. 1992/93:129, bet. Barn som fyllt har numera rätt attäven mot vårdnadshavarens vilja få en kontaktperson utsedd av social-nämnden.Den 1 juli 1993 trädde en lag om i kraft (prop.1992/93:173, bet. har till uppgift att bevakafrågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. Ombuds-mannen skall särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningarsamt deras tillämpning stämmer överens med åtaganden enligtFN-konventionen om barnets rättigheter. Om i sinverksamhet får kännedom om att någon som är misshandlas ihemmet eller om det i annat fall måste antas att socialnämnden behöveringripa till en underårigs skydd skall genast göraanmälan därom till nämnden. Enligt vad som upplyses i förevarande pro-position övervägs inom frågan om rätttill socialt bistånd för eget boende mot vårdnadshavarens vilja.Lagstiftningsarbetet på detta angelägna område har ingalunda avstannat.Som tidigare redovisats har lagt framolika förslag till ytterligare ändringar i FB med syftet att sätta barnets bästi centrum. Vidare har Underhållsbidrags- och bidragsförskottsutredningeni föreslagit regler i syfte att lösa de problem som kanuppkomma när det gäller kostnader för umgängesresor.Utskottet kan mot denna bakgrund inte finna att det fö-religger något behov av ytterligare översynsarbete av regelsystemet. Påsamma sätt som utskottet gjort tidigare när liknande motioner behandlats(bet. 1991/92:LU30) utgår utskottet från att man från regeringens sidaföljer den fortsatta utvecklingen på området och vid behov föranstaltar omde åtgärder som kan vara påkallade i syfte att ytterligare stärka barnensställning.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1994/95:L407. beträffande barns rätt att komma till talsatt med avslag på motionerna 1994/95:L50 yrkandena 1och 3 samt 1994/95:L51 yrkande 1 antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i , dels lag om ändring i namn-lagen (1982:670),res.1 (v, mp)2. beträffande sociala målatt dels avslår motionerna 1994/95:L50 yrkande 2 och1994/95:L51 yrkande 2, dels antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård avunga,res.2 (v, mp)3. beträffande övrigt lagförslagatt antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1994:1117) om registrerat partnerskap,4. beträffande ansökningar om offentligt biträdeatt avslår motion 1994/95:L51 yrkande 3,5. beträffande utbildning av domareatt avslår motion 1994/95:L51 yrkande 4,6. beträffande gemensam vårdnadatt avslår motionerna 1994/95:L410, 1994/95:L413,1994/95:Ju809 yrkande 4 och 1994/95:A802 yrkande 14,res.3 (c)7. beträffande upphävande av vårdnad och umgängeatt avslår motionerna 1994/95:Ju624 yrkande 1 och1994/95:Ju807 yrkande 9,8. beträffande kostnader för umgänge med barnatt avslår motionerna 1994/95:L402 och 1994/95:So618yrkande 6,res.4 (v)9. beträffande sekretesskydd för barnatt avslår motion 1994/95:L405 yrkande 1,10. beträffande olovliga bortföranden av barnatt avslår motion 1994/95:L404,11. beträffande ytterligare reformarbeteatt avslår motion 1994/95:L407.res.5 (v)den 14 november 1995På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), KarinOlsson (s), (), (m), (),(), (), (),(), (), de () och ().Reservationer1.