bet · GI01JoU13 · 1995-03-23 00:00:00 — Underanslaget Konsument- och marknadsföringsåtgärder inomlivsmedelsområdet anslås för budgetperioden.Utskottet anser att detta anslag bör förstärkas. Den ekologiskaproduktionen kontrolleras av KRAV, en ekonomisk föreningmed producenter, handel och miljöorganisationer som medlemmar.Den kontrollerar hela produktionen från fält och ladugårdar viaförädlingen till butikerna. Verksamheten har varit mycketframgångsrik. I och med den förväntade ökningen av antaletekologiska lantbrukare, både på växt- och djursidan, finns i dagbehov av ekonomisk förstärkning. Verksamheten har under desenaste åren fått minskade anslag, vilket lett till att den brottas med ekonomiska problem. Utskottet anser attytterligare medel bör tillföras KRAV.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo210 yrkandena1--4, 7 och 8 bör ges regeringen till känna. Motionerna Jo202yrkande 11 delvis, Jo213 delvis, Jo228, Jo246 yrkande 3 delvisoch Jo251 yrkandena 1 delvis, 2 och 4--7 avstyrks i den mån deinte kan anses tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följandelydelse:43. beträffande vissa frågor i övrigt om ekologisktjordbrukatt med anledning av motion 1994/95:Jo210 yrkandena1--4, 7 och 8 samt med avslag på motionerna 1994/95:Jo202yrkande 11 delvis, 1994/95:Jo213 delvis, 1994/95:Jo228,1994/95:Jo246 yrkande 3 delvis samt 1994/95:Jo251 yrkandena 1delvis, 2 och 4--7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,35. Differentierad arealersättning (mom. 46), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 56börjar med "har" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse:Riksdagen har -- -- -- (=utskottet) -- -- -- markensavkastning. Det tidigare förslaget om endast tre klasser förutbetalning av arealstöd leder till snedvridnakapitaliseringseffekter, orättvis fördelning och felaktigakonkurrensförhållanden, inte minst gentemot omvärlden. Antaletklasser för areala ersättningar bör vara elva såsom föreslogs iden tidigare regeringens EU-proposition (prop. 1994/95:19). anfört med anledning av motionerna Jo223 yrkande 1 ochJo238 yrkandena 7 och 25 delvis bör ges regeringen till känna.Motionerna Jo246 yrkande 6, Jo262 yrkande 1 och Jo263 yrkande 8avstyrks.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse:46. beträffande differentierad arealersättningatt med anledning av motionerna 1994/95:Jo223yrkande 1 och 1994/95:Jo238 yrkandena 7 och 25 delvis samt medavslag på motionerna 1994/95:Jo246 yrkande 6, 1994/95:Jo262yrkande 1 och 1994/95:Jo263 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,36. Differentierad arealersättning (mom. 46)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 56börjar med "har" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse:Jordbrukarna i har i enlighet med reglerna i EU:sgemensamma jordbrukspolitik (CAP) rätt till arealbidrag förspannmålsodling och vissa andra grödor. Bidraget är enkompensation för det lägre spannmåls- och oljeväxtpris somföljde av den minskade prisregleringen när CAP-reformengenomfördes. förhandlade sig till ett arealbidraggrundat på en skördenivå motsvarande ett genomsnitt för landetom ca spannmål per hektar. Enligt regelverket är detsedan sak att besluta om antalet nivåer förarealersättningen. Avkastningen per hektar varierar starktmellan områden med olika jordar och klimat. Genom olikabidragsnivåer i olika områden ges en rättvis kompensation tillspannmålsodlarna. I proposition 1994/95:19 föreslogs 11ersättningsnivåer, vilka på ett rättvist sätt skulle spegla denverkliga produktionen inom de olika avkastningsområdena iSverige. tidigare beslut om endast 3 regioner ochskillnaderna mellan nivåerna speglar enligt utskottets meninginte den verkliga skillnaden i avkastning som råder i Sverige.En minskning från 11 till 3 områden ger en väsentligt minskadkonkurrenskraft i många av de spannmålsproducerande områdena. Iområden mindre lämpade för spannmålsodling finns risken attdjurhållning med vall och tillhörande bete konkurreras ut av enspannmålsodling för avsaluproduktion. För att bibehållalivsmedelspriserna, vårt öppna landskap och vårkonkurrensförmåga i en framtida mer marknadsstyrdjordbruksproduktion måste svenskt jordbruk ges möjlighet attkonkurrera på lika villkor med jämförbara regioner i andraEU-länder. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo246yrkande 6 bör ges regeringen till känna. Motionerna Jo223yrkande 1, Jo238 yrkandena 7 och 25 delvis, Jo262 yrkande 1 ochJo263 yrkande 8 avstyrks i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse:46. beträffande differentierad arealersättningatt med anledning av motion 1994/95:Jo246 yrkande 6och med avslag på motionerna 1994/95:Jo223 yrkande 1,1994/95:Jo238 yrkandena 7 och 25 delvis, 1994/95:Jo262 yrkande 1och 1994/95:Jo263 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,37. Differentierad arealersättning (mom. 46)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 56börjar med "har" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse:Riksdagen har tidigare beslutat att arealersättningen skalldifferentieras med utgångspunkt från tre ersättningsnivåer.Utskottet har inte funnit anledning till ändratställningstagande i denna fråga. Därmed avstyrks motionernaJo223 yrkande 1, Jo238 yrkandena 7 och 25 delvis, Jo246 yrkande6, Jo262 yrkande 1 och Jo263 yrkande 8.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse:46. beträffande differentierad arealersättningatt avslår motionerna 1994/95:Jo223 yrkande 1,1994/95:Jo238 yrkandena 7 och 25 delvis, 1994/95:Jo246 yrkande6, 1994/95:Jo262 yrkande 1 och 1994/95:Jo263 yrkande 8,38. Fördelning av mjölkkvoter (mom. 53)(), (), (), EvaEriksson (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 58börjar med "Som framhålls" och slutar med "och Jo258" bort haföljande lydelse:För att begränsa problemen med kapitaliseringseffekter bör enfri handel med mjölkkvoter eftersträvas. gällande beslut attomsätta mjölkkvoter genom administrativa åtgärder leder enligtutskottets mening till negativa effekter på fastighetsmarknadenoch blir sannolikt även dyrare för statskassan. Svenskt jordbrukär belastat med väsentligt högre politisktbeslutade kostnader än våra närmaste konkurrentländer, ochytterligare höjningar är föreslagna. Utskottet kräver att enkonsekvent analys tas fram kring hur ingreppen påverkarmarkvärdena i olika delar av landet.Utskottet vill i detta sammanhang även uppmärksamma vissasnedvridande effekter för de redan etableradeekomjölkproducenterna när det gäller fördelning av mjölkkvoter.Genom att ekomjölkproducenterna har en lägre produktion per kojämfört med konventionell produktion blir kvoten inledningsvisbetydligt lägre. Om en producent däremot går över frånkonventionell produktion till produktion av ekomjölk utgår manvid kvotfördelning från hans tidigare betydligt högreproduktion. Producenten får därmed ett betydligt bättreutgångsläge än den redan etablerade ekoproducenten. Dennadrabbas också genom förhållandet att kalvarna iekomjölksbesättningen måste födas upp med egen ekomjölk.Utgångskvoten blir därigenom än lägre. Dessa problem bör beaktasvid fördelning av ekomjölkkvoter. En sätt att uppnå störstamöjliga rättvisa vore att basera kvotfördelningen inomekomjölkens produktion på antalet båsplatser multiplicerat medgenomsnittsproduktionen per ko i mjölkkontrollen. Genom dettaskulle ekomjölkproducenterna även få möjlighet att öka sinproduktion.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo238 yrkande25 delvis och Jo243 bör ges regeringen till känna. MotionernaJo220, Jo248, Jo252 och Jo258 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 53 bort ha följandelydelse:53. beträffande fördelning av mjölkkvoteratt med anledning av motionerna 1994/95:Jo238yrkande 25 delvis och 1994/95:Jo243 samt med avslag påmotionerna 1994/95:Jo220, 1994/95:Jo248, 1994/95:Jo252 och1994/95:Jo258 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,39. Mjölkkvoter och arrenden (mom. 54)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 58börjar med "Fördelningen av" och slutar med "berörda motioner"bort ha följande lydelse:När det gäller fördelningen av värdet av mjölkkvoter mellanjordägare och arrendator vill utskottet framhålla följande.Det naturliga vore att den arrendator som väljer att upphöra medmjölkproduktion också får en rättmätig del av ersättningen förden mjölkkvot vederbörande förvaltat. För arrendatorer sombedrivit mjölkproduktion borde rimligen helaersättningen tillfalla arrendatorn. Det är värt att notera attdetta inte medför några kostnader för samhället utan endast enökad rättvisa för dem som av olika skäl inte äger sin gård, menändå vill ha möjlighet att bedriva jordbruk. Regeringen bör få iuppdrag att se över detta och komma med enhetliga regler somgaranterar rätten för arrendatorer att få skälig ersättning förmjölkkvoterna. Vad utskottet anfört med anledning av motionJo229 bör ges regeringen till känna. Motion Jo242 kan därmedanses tillgodosedd utan någon vidare åtgärd.dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följandelydelse:54. beträffande mjölkkvoter och arrendenatt med anledning av motion 1994/95:Jo229 och medavslag på motion 1994/95:Jo242 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,40. (mom. 56), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 61börjar med "Utskottet delar" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Som anförs i motion Jo259 har regeringen i ett inledandeavsnitt i bilaga 10 av budgetpropositionen aviserat mycketkraftiga neddragningar av administrationen . Mot denbakgrunden är det knappast lämpligt att nu höja anslaget tillFiskeriverket. Utskottet delar motionärernas åsikt att det nukrävs att ett rationaliseringsarbete sätts i gång för att göraen rejäl besparing under nästa budgetår. Verksamheten inomFiskeriverket bör ta nya former, och en sammanslagning medJordbruksverket bör övervägas. Utskottet tillstyrker såledesmotion Jo259 yrkande 10. Härigenom tillgodoses i vissutsträckning övriga motioner som förordat en minskning avverkets resurser.dels att utskottets hemställan under 56 bort ha följandelydelse:56. beträffande Fiskeriverketatt med anledning av regeringens förslag,med bifall till motion 1994/95:Jo259 yrkande 10 och medanledning av motionerna 1994/95:Jo402 yrkande 8 och1994/95:Jo416 yrkande 6 till för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på ,41. (mom. 69)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 67börjar med "Regeringen har" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Som anförs i motion Jo507 har ett ansvar att bevaraden del av den biologiska mångfalden som representeras av detraditionella växtsorterna och det genetiska arvet. Riksdagenbör anslå medel för att se till att våra traditionellaköksväxtsorter blir sortgodkända och att nu verkar föratt en motsvarande verksamhet startas inom hela EUliksom inom ramen för det svenska arbetet inom FN. börmed anledning av motion Jo210 yrkande 33 anslå 4 miljoner kronorför sortgodkännande av traditionella köksväxtsorter, totalt under anslaget. Härigenom tillgodoses även motionJo507 yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 69 bort ha följandelydelse:69. beträffande Statens växtsortnämndatt med anledning av regeringens förslag ochmotionerna 1994/95:Jo210 yrkande 33 och 1994/95:Jo507 yrkande 1till för /96 anvisarett ramanslag på ,42. Miljöförbättrande åtgärder (mom. 70), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 68börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 4" bort haföljande lydelse:I det föregående har föreslagits (res. 24) att genomett bättre utnyttjande av EU:s miljöstöd till jordbruket satsarbetydligt större resurser än vad regeringen föreslagit påmiljöåtgärder inom jordbruket. Det åtgärdsprogram som detsvenska jordbruket därmed går in i kommer i stor utsträckningatt täcka de behov som tillgodosetts inom ramen för det nuaktuella anslaget. Härigenom kan en besparing göras med 15miljonor kronor, i enlighet med vad som föreslagits i motionJo259 yrkande 11. bör anslaget helt fasas ut tillförmån för en fortsatt satsning på EU:s miljöprogram förjordbruket.dels att utskottets hemställan under 70 bort ha följandelydelse:70. beträffande Miljöförbättrande åtgärder i jordbruketatt med anledning av regeringens förslag, med bifalltill motion 1994/95:Jo259 yrkande 11 och med avslag på motion1994/95:Jo261 yrkande 4 till Miljöförbättrande åtgärder ijordbruket för /96 anvisar ettreservationsanslag på ,43. (mom. 72), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 70börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse:Som anförs i motion Jo259 yrkande 13 finns det, med hänsyntill det statsfinansiella läget, ett behov av att omstrukturerautgifterna för att kunna koncentrera satsningarna dit de mestbehövs. Utskottet delar motionärernas uppfattning attLivsmedelsekonomiska samarbetsnämnden bör läggas ned och dessuppgifter överföras på ochLivsmedelsverket. Härigenom kan en besparing göras med 5 647 000kr. Utskottet förutsätter att eventuell övertalig personal kantills vidare övertas av om det blirnödvändigt vid det nya budgetårets ingång.dels att utskottets hemställan under 72 bort ha följandelydelse:72. beträffande Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndenatt med bifall till motion 1994/95:Jo259 yrkande 13avslår regeringens förslag om anslag till för /96,44. Konsument- och marknadsföringsåtgärder (mom. 77)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 72börjar med "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 24avstyrks" bort ha följande lydelse:Under föregående år fanns anslag om dels 2 miljoner kronortill information och marknadsföring under ett ettårigt anslagför ekologisk odling, dels under anslagetMiljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Båda anslagenförsvinner i budgetpropositionen. För att utrymmet för denekologiska odlingen skall bli tillräckligt anser utskottet attdet nya anslaget till konsument- och marknadsföringsåtgärder börförstärkas med . Härav börkontrollorganisationen tillföras för sittviktiga arbete och avdelas för informationoch marknadsföring för ekologiskt lantbruk. Utskottettillstyrker således motion Jo210 yrkande 24.dels att utskottets hemställan under 77 bort ha följandelydelse:77. beträffande Konsument- och marknadsföringsåtgärder inomlivsmedelsområdetatt med anledning av regeringens förslag, med bifalltill motion 1994/95:Jo210 yrkande 24 och med avslag på motion1994/95:Jo261 yrkande 10 till Konsument- ochmarknadsföringsåtgärder för /96 anvisar ettreservationsanslag på 43 000 000 kr.Särskilt yttrandeRegionala stöd till jordbruket (mom. 32)() anför:Överenskommelsen om jordbrukspolitiken mellan ochSocialdemokraterna innebär en kraftig reducering av detnationella stödet till jordbruket i stödområdena 1--3, frånhögst till högst . Manskriver i betänkandet att minskningen skall kompenseras fullt utoch att kompensationen skall användas till vall och bete inomramen för programmet för landskapsvårdande åtgärder. Enligt minmening är konsekvenserna av denna förändring av stöden intetillräckligt analyserade.Det tidigare Norrlandsstödet innefattade förutom prisstöd tillmjölk, nöt- och lammkött även stöd till svin- och äggproduktion,potatis samt ett intransportstöd till livsmedelsindustrin. Dessastöd kan inte på ett enkelt sätt ersättas av ett arealbaseratvall- och betesstöd. Vad den avsevärt lägre nivån på detnationella stödet kommer att innebära för den enskildejordbrukaren och hur det kvarvarande Norrlandsstödet skallkonstrueras är inte klarlagt innan beslutet om nivåerna fattas,vilket är beklagligt. Den norrländska livsmedelsindustrinbalanserar på den undre gränsen vad gäller tillgångpå råvaror. Det är framför allt svinproduktionen som är basenför charkindustrin. En övergång till ett ökat utnyttjande avEU:s miljöstöd, vilket också föreslagit, bordedärför ha skett under en övergångstid som kunnat ge detnorrländska jordbruket tillräcklig tid för omställning. Sammanfattning 1Propositionerna 2Motionerna 6Utskottet 22Svensk jordbrukspolitik m.m. 22Reformering av EG:s gemensamma jordbrukspolitik m.m. 28Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. (A 1)33Statens jordbruksverk (B 1) 33Stöd till jordbrukets rationalisering, m.m. (B 2) 35Stöd till jordbrukets företagshälsovård (B 3) 37Rådgivning och utbildning (B 4) 39Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. (B 5) 40Stöd till sockerbruket på m.m. (B 6) 40Strukturstöd inom livsmedelssektorn (B 7) och Från EG-budgetenfinansierat strukturstöd (B 8) 41Regionala stöd till jordbruket (B 9) och Från EG-budgetenfinansierade regionala stöd till jordbruket (B 10) 42Miljöersättningar inom jordbruket (B 11) och Från EG-budgetenfinansierade miljöersättningar (B 12) 47Arealersättning och djurbidrag m.m. (B 13) 55Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter (B 14)56Köp och försäljning av mjölkkvoter (B 15) 57Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. (B 16)59Fiske (C) 59Fiskeriverket (C 1) 60Främjande av fiskerinäringen (C 2) 61Strukturstöd till fisket m.m. (C 3) 61Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m.(C 4) 63Djurskydd och djurhälsovård (E) 63Statens veterinärmedicinska anstalt m.fl. anslag (E 1) 64Växtskydd och jordbrukets miljöfrågor (F) 65Statens utsädeskontroll (): Uppdragsverksamhet () samtBidrag till Statens utsädeskontroll () 66Statens växtsortnämnd () 66Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (F 6) 67Bekämpande av växtsjukdomar (F 7) 68Livsmedel (G) 68Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden (G 3) 69Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. (G 4) 70Industrins råvarukostnadsutjämning, m.m. (G 5),Livsmedelsstatistik (G 6) och Jordbruks- och livsmedelsstatistikfinansierad från EG-budgeten (G 7) 71Konsument- och marknadsföringsåtgärder inom livsmedelsområdet(nytt anslag) (G 8) 71Skogsnäring (B) 72Skogsvårdsorganisationen (B 1) och Skogsvårdsorganisationen:Myndighetsuppgifter (B 2) 75Bidrag till skogsvård m.m. (B 3) 75Stöd till byggande av skogsvägar (B 4) 76Insatser för skogsbruket (B 5) 77Bidrag till skogsfröplantager (B 6) 79Gentekniknämnden, prop. 1994/95:105 79Gentekniknämnden, prop. 1994/95:100 bil. 3 80Hemställan 80Reservationer 90Särskilt yttrande 128