bet · GI01UU16 · 1995-04-06 00:00:00 — Tiden förviseringsfrihet har uppfattats vara mogen då samtliga baltiskastater, utöver de grundläggande kriterierna avseendemedborgarskapslagstiftning och nationella pass, även kan ansesha en fungerande migrationspolitik stödd på en väl utbyggd ochfungerande gränskontroll.Särskilda stödinsatser för att bidra till befästandet avEstlands, och suveränitet har successivtutvecklats . De svenska insatserna, som har sintyngdpunkt i kunskapsöverföring men även kan omfattamaterielstöd, har bl.a. inneburit stöd till ländernas polis- ochtullväsende, gräns- och kustbevakning, säkerhetspolitiskkompetensuppbyggnad, räddningstjänst och civilt samt militärtförsvar. Som framgår av föreliggande propositionen kommer detsäkerhetsfrämjande stödet att förbli ett väsentligt inslag i densvenska politiken visavi vårt östra närområde.De baltiska staterna har, enligt vad utskottet erfarit, påsenare tid gjort betydande framsteg, såväl vad gällerupprättandet av en effektiv gränskontroll som när det gällerutvecklingen av bl.a. nationell medborgarskapslagstiftning. Denoreglerade invandringen från de baltiska staterna är exempelvisobetydlig i förhållande till resandeströmmen. Mot denna bakgrundär det utskottets förhoppning att viseringsfrihet skall kunnainföras för samtliga baltiska stater inom en inte alltföravlägsen framtid.Därmed avstyrker utskottet motion U803 (fp).I kommande avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden som istörre detalj berör enskilda aspekter av samarbetsprogrammetsutformning.2.2 Demokratins kulturPropositionen(s. 25--36)En välförankrad demokrati är en förutsättning för stabilitetoch säkerhet. Många central- och östeuropeiska länder har redannått mycket långt i utvecklingen mot full demokrati ochförhållanden som präglar en rättsstat, bl.a. respekt förmänskliga rättigheter. uppvisar andra länder, särskiltRyssland, fortfarande betydande intern oenighet och oklarhet isynen på demokratin. Reformkrafterna behöver fortsatt stöd omdemokratin skall stärkas i hela Europa.I propositionen betonas att demokrati är mer än fria val ochrespekt för lag. Det är en kultur som bärs upp av det civilasamhällets alla aktörer och som präglas av omsorg, kompromissensetik och respekt för minoriteter. Ett flertal multilateralademokratifrämjande insatser och initiativ, till vilka Sverigebidrar, redovisas närmare i propositionen. Som exempel påbilaterala insatser som möjliggörs genom aktivt deltagande påalla nivåer i samhällsstrukturen, inkl. den lokala, nämnerregeringen bl.a. vänortssamarbete mellan kommuner. En viktigroll för att främja demokrati förutses också komma attspelas av det instiftade internationella institutet fördemokrati och fria val (, ). Den nya biståndsmyndighetenavses få i uppdrag att ta fram en strategi för hurdemokratistödet skall utformas och genomföras i framtiden.Regeringen beräknar att totalt drygt 200 miljoner kronorkommer att användas för demokratirelaterade insatser /96.I propositionen framhålls den viktiga roll som regeringenanser att enskilda organisationer och folkrörelser spelar isamarbetet med . Kontakter och stöd genomsådana organisationer utgör ett av de allra viktigasteinstrumenten för att stödja den framväxande demokratin isamarbetsländerna. Den nya myndigheten avses överta denhantering av denna form av stöd som tidigare skötts av SIDA. Enökning till -- motsvarande en ökning på ca 10miljoner kronor på årsbasis -- föreslås för insatser somgenomförs av enskilda organisationer och folkrörelser.Det är även angeläget att svenska organisationer kan ta tillvara de möjligheter som erbjuds av EU:s olika program på bl.a.demokratiområdet. I enlighet med de förslag som framlagts ibetänkandet Demokratier kräva dessa partier! (Ds 1994:63) ochproposition 1994/95:100 föreslår regeringen vidare att enförsöksverksamhet inleds för kanalisering av stöd tillpartiuppbyggnad via politiska organisationer.Jämställdhet mellan kvinnor och män är en förutsättningför demokrati och mänskliga rättigheter. En naturlig del isamarbetet utgörs av insatser som syftar till att förbättra deösteuropeiska kvinnornas möjligheter att själva formulera kravpå samhällsutvecklingen.I och görs insatser för att ökaspråkkunskaperna i den del av befolkningen som inte harestniska respektive lettiska som modersmål. I propositionenframhålls att sådana kunskaper ökar möjligheten att utövademokratiska rättigheter och att de kan bidra till ökatförtroende mellan folkgrupper.Betydelsefull kulturverksamhet och utbyte på högskole- ochforskningsnivå bedrivs bl.a. via förslås erhålla ett anslag om 75 miljoner kronor1995/96, vilket innebär en ökning med (varav5 för en tolvmånadersperiod). Under perioden1990/91--1993/94 har sammanlagt ca 16,8 miljoner kronoranslagits för kultursamarbete. /94 finansieras ävenprojekt inom det s.k. Ars Baltica, kulturevenemang där minstfem Östersjöstater deltar. Forskningssamarbete med Central- ochÖsteuropa stöds även via medel som anvisas under andradepartements huvudtitlar, främst Utbildningsdepartementets.Regeringen avser också att genom lämna ettbidrag till för forskningssamarbetemed länderna i Central- och Östeuropa.Riksdagen beslutade (prop. 1992/93:150 bil. 7,bet. 1992/93:UU33, rskr. 1992/93:410) att bidra med 45 miljonerkronor för budgetåren 1993/94--1995/96 till upprättandet av enhandelshögskola i . I propositionen anförs, bl.a. motbakgrund av vad utskottet tidigare framhållit, att den prövningav verksamheten vid i som skall görasinför nästa budgetperiod bör föreslå möjligheter tillbesparingar och överväga förutsättningarna för alternativafinansieringsformer.Medel för i () harinkluderats i det belopp om ca som ipropositionen föreslås ställas till regeringens disposition.Regeringen anser att det även under det kommande budgetåret ärangeläget att kunna agera flexibelt, varför vissa medel börfinnas till regeringens disposition för att utnyttjas vidförändrade behov och oförutsedda insatser. I beredningen avöstsamarbetet görs värdefulla insatser av bl.a. utsänd personalpå utlandsmyndigheterna. Mot denna bakgrund avser regeringen attockså täcka vissa andra administrativa kostnader i samband medsamarbetsinsatser i Central- och Östeuropa.Sammanfattning av motionernaEtt av många problem i länderna i det forna ,framhålls det i motion U809 (v) är att en fungerandemarknadsekonomi ännu inte utvecklats. Eftersomsamhällsinstitutioner inte utvecklats, relevant lagstiftninginte finns eller följs har många av de nya länderna hamnat i ettslags rövarkapitalism, med bl.a. ökad kriminalitet som följd. Imotionen framhålls vidare att det i det f.d. finnsmånga tekniskt mycket välutbildade människor. För att ta tillvara och utveckla denna befintliga kompetens bör studeramöjligheten att föra över medel direkt till viktigaforskningsinstitut. Det är även angeläget att länderna får stödför att ställa om rustningsindustrin till civil produktion(yrkande 2).I motion U31 (kds) yrkande 3 föreslås att möjligheterna börundersökas för stöd, gärna inom EU:s ram, för omskolning avmilitär personal och till alternativ produktion förkrigsindustrin.Även i motion med anledning av propositionenU33 tas frågan upp om behovet av stöd till forskning ochforskarutbildning. I yrkande 4 föreslås att regeringen skall gesi uppdrag att presentera ytterligare förslag om hur Sverigeskall kunna bidra till att begränsa forskarflykten från Central-och till och andra delar av världen.Motionärerna bakom motion U809 (v) menar att det mot denbakgrund som tecknas i motionen också är angeläget attkraftfullt stödja demokratins och rättsstatens institutioner(yrkande 3). Folkligt deltagande i det politiskabeslutsfattandet är av grundläggande betydelse för demokratinsframväxt. Därför bör samarbete med Central- ochÖsteuropa även inbegripa stöd till demokratiskt sinnadefolkrörelser inom miljö och facklig verksamhet, anförs det imotionen (U809 (v)), yrkande 4.I motion U30 (m) föreslås att ett nytt anslag, Främjande avrättsstaten, inrättas i syfte att systematiskt stödjauppbyggnaden och stärkandet av rättsstatens institutioner.Förslaget behandlas i betänkandets avsnitt om anslagsfrågor.Kvinnans situation och sociala roll har enligt motion U809 (v)haft en underordnad betydelse i utformningen avsamarbetsprojekt, trots att kvinnor ofta drabbas hårdast både avmiljöproblem och ekonomiska bekymmer. Därför föreslås införandetav ett jämställdhetsmål i östsamarbetet (yrkande 13).Även enligt motion U31 (kds) yrkande 4 börjämställdhetspolitiska insatser prioriteras i östsamarbetet.I motion U802 (s) uttrycks oro över utvecklingen avstatsskicket och de mänskliga fri- och rättigheterna i Ryssland.Motionären påpekar att visserligen ännu inte är medlemi , men att den ryska staten redan via s.k.Parisstadga åtagit sig att utveckla och garantera demokratin ochdärmed de demokratiska fri- och rättigheterna. I motionensyrkande 1 begärs en redovisning och bedömning av regeringen om ivad mån kan anses uppfylla Parisstadgans åtagandenenligt stadgans första paragraf om mänskliga rättigheter,demokrati och en fungerande rättsstat. I yrkande 2 begärs enökning av demokratibiståndet till samt att detta skallinriktas på att trygga samhällsförhållandena i enlighet medParisstadgans krav.Enligt motion U27 (fp) förutsätter ett framgångsriktreformarbete att en fungerande demokrati kan växa fram också pålokal nivå, där det gamla systemets företrädare annars ofta kanbehålla sina positioner. Satsningar som syftar till att byggaupp demokratins formella och reella förutsättningar, regionaltoch lokalt, bör därför -- enligt motionärerna -- tillmätas ensärskild betydelse när statliga medel ställs till förfogande förvänortsutbyte och regionalt utvecklingssamarbete mellan svenskalän, regioner och kommuner samt deras motsvarigheter i de nyademokratierna. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande med denna innebörd.I motion U31 (kds) yrkande 14 föreslås stöd till kommunernasarbete med vänortsuppbyggnad, inkluderande konkret miljöstöd.Kommunförbundet uppfattas av motionärerna som den lämpligasammanhållande organisationen för kommunernas vänortsarbete.Den av regeringen föreslagna försöksverksamheten meddemokratifrämjande stöd via partianknutna organ tas upp iVänsterpartiets motion U33. Partiet accepterarförsöksverksamheten men ifrågasätter, på principiella och andragrunder, om förslaget är tillräckligt genomtänkt. Är det möjligteller ens riktigt att försöka "exportera" politiska fenomen ochföreteelser från ett land till ett annat? frågar motionärerna.Förslaget kan enligt dem också innebära att svenska politiskaförhållanden oundvikligen får för stor påverkan på förhållandenai andra stater. Motionärernas synpunkter härvidlag föreslåsriksdagen ge regeringen till känna (yrkande 3).I motion U801 (m) hänvisas till alarmerande rapporter omförekomsten av barnprostitution i liksom i de andrabaltiska staterna. Sexuella övergrepp mot barn är intestraffbart i , anges det i motionen. Enligt uppgift finns t.ex. i ingenlagstiftning som kan förhindra att barnpornografi framställd därexporteras till bl.a. . Förutom att barnprostitutionutgör fysiskt och psykiskt våld mot barn bidrar övergreppenockså till ökad spridning av hiv.Motionärerna önskar mot denna bakgrund att ekonomisktskall stödja de frivilligorganisationer som verkarmot barnprostitution i . Vidare yrkas i motionen attbiståndet för demokratiutveckling skall inriktas på arbetet medatt få till stånd lagstiftning som gör det möjligt att straffasvenska medborgare som begår övergrepp mot estniska barn ochungdomar, samt även inriktas på annan lagstiftning för attmotverka barnprostitution generellt i de baltiska staterna.Även i motion U809 (v) (utan specifikt yrkande) påtalasbarnprostitution och barnsexturism i som problem, vilkafordrar svenskt stöd och kompetens.I motion U29 (s, c, v, mp, kds) framhålls den rollkooperationen kan spela i demokratiutvecklingen i Central- ochÖsteuropa. Stöd från den kooperativa rörelsen i Västeuropauppfattas av motionärerna som väsentligt för att kooperationen,som ofta förlorade i självständighet och trovärdighet ikommuniststyrda stater, åter skall förknippas med demokrati,ansvar, etik och moral i dessa stater. Motionärerna omtalarockså att ett svenskt nätverk, med bl.a. KF, , HSB ochFonus, bildats i syfte att utveckla kooperationen i Central- ochÖsteuropa. Mot den i motionen tecknade bakgrunden hemställs omett tillkännagivande om vikten av kooperativautvecklingsinsatser i det svenska samarbetet med Central- ochÖsteuropa (yrkande 1). Motionärerna önskar att ökade medel skallställas till förfogande inom östsamarbete för demokratisk ochsocial utveckling samt hemställer om ett särskilt ramanslag fördylik, kooperativ verksamhet (yrkandena 2 och 3).Folkbildningens betydelse i biståndssammanhang uppmärksammas imotion U807 (s). Med exempel hämtade från verksamheten vidÖlands folkhögskola anförs att folkhögskolans kompetens särskiltbör tas till vara vad gäller utbildning av folkbildare i ländersom befinner sig i en demokratiseringsprocess. I motionen yrkasatt denna form av utbildningsinsats skall utgöra en större delav biståndet till våra bilaterala samarbetsländer i Östeuropa.I motion Ub711 (fp) om utbildning och forskning i sägsatt de baltiska staterna samt har stora behov av attgrundutbilda ungdomar och fortbilda äldre personer. Skånskautbildningsinstitutioner skulle enligt motionärerna kunna spelaen roll i detta sammanhang. Delar av biståndet till de baltiskastaterna och föreslås därför kanaliseras till skånskaskolor och universitet. Biståndsmedel föreslås också kunnaanvändas för att lärare från dessa institutioner skall kunnahjälpa till att bygga upp institutioner i de aktuella länderna(yrkande 6).I motion U804 (fp) begärs ett tillkännagivande medinnebörden att svenska staten bör avstå från momsintäkterna avförsäljningen av den utgivna CD-inspelningen medGöteborgs symfoniker av åttonde symfoni. Ett beloppmotsvarande dessa intäkter föreslås ges till den fond sominrättats för de estniska barn som blivit föräldralösa tillföljd av förlisningen av . Ca per försåld skivagår redan, tack vare ideella insatser i samband med produktionenav CD-skivan, direkt till denna fond.I motion U30 (m) framhålls -- dock utan särskilt yrkande --betydelsen av att näringslivets intresse upprättshålls förhandelshögskolan i . En angelägen förstärkning avnäringslivsintresset för skolan får enligt motionärerna inte tastill intäkt för en minskning av det offentliga åtagandet förverksamhetens fortsättning.Utskottets övervägandenSom redovisas i propositionen uppvisar utvecklingen i Central-och , trots allvarliga brister och problem, mångapositiva drag. Det förblir en angelägen uppgift att ta fasta pådessa positiva tendenser och försöka stärka dem med hjälp avolika slag av samarbetsinsatser, vilka tillsammans kan bidratill att fördjupa demokratins kultur i . Stödet till dedemokratiska omvandlingsprocesserna och till byggandet avrättsstatens institutioner i har haft ochkommer, som framgår av propositionen, fortsätta att ha encentral plats i det svenska östsamarbetet. Insatser görs ochplaneras inom skilda områden och på många olika nivåer isamhället. Inom det bilaterala samarbetets ram ges exempelvisförvaltningsstöd genom statliga myndigheter, stöd tillfolkrörelser och enskilda organisationer och som bidrag tillregionalt och lokalt förankrat samarbete via länsstyrelser ochkommuner.Som framgår vidare av propositionen avser regeringen särskiltuppmärksamma behovet av stöd till hela rättsprocessen i deberörda staterna -- dvs. till polis, åklagare, domstolar,kriminalvård och lagstiftning. Utskottet har erfarit attdomstolsverkets avtal med och , som syftar tillkunskapsöverföring inom vissa områden av respektive landsrättsväsende, har utsträckts till åklagarväsendets ochkriminalvårdens områden. Enligt propositionen avser regeringenäven undersöka möjligheterna att stödja utbildningen av juristeri . Utskottet välkomnar dessa satsningar.Internationellt deltar aktivt i en rad insatser,främst inom ram. Utskottet noterar exempelvis dettaorgans särskilda program för lokal demokrati () ochutbildning för tjänstemän avseende frågor som demokrati,mänskliga rättigheter och rättsstatens grundvalar ().Programmen beskrivs utförligare i propositionen. Vidare kannoteras att de överläggningar som äger rum inom Östersjörådetsdemokratigrupp är av vikt för den fortlöpande dialogen i dessafrågor.De i propositionen i större detalj redovisadesamarbetsformerna och programmen är inte minst viktiga för attöka förutsättningar för demokratins utveckling i . påpekas i motion U802 (s) är ännu inte bundet avEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. Eftersom är kandidatland tillEuroparådet är rådet dock mycket aktivt i att söka påverkaförhållandena avseende demokrati, respekt för mänskligarättigheter och rättsstatens principer i . Enligt vadutskottet erfarit har Europarådsexpertis besökt landet och, somen del av ansökningsproceduren, lämnat synpunkter på rådandeförhållanden. Ryska parlamentariker deltar som observatörer iden parlamentariska församlingens arbete. Speciellabiståndsprogram har bl.a. skapats av för att mötabehovet av hjälp i det forna . Programmeninnefattar bl.a. seminarier om lagstiftningsarbete och om lokaldemokrati.Utskottet konstaterar att bidragit med drygtfyra till program och också bidrar,inom ramen för bl.a. och ,till andra multilaterala verksamheter och program som syftartill att utbilda m.fl. stater i irättsstatens grundvalar och uppbyggnaden av institutioner förpluralistiska samhällen. Det är enligt utskottet angeläget attdetta stöd fortsätter.Utskottet noterar att utrikesminister , som svarpå en interpellation i kammaren , konstaterat attdet aktuella ryska agerandet i är oförenligt med ettmedlemskap i en organisation med de grundläggande värderingarsom representerar. Regeringen anser det därförvälmotiverat att parlamentariska församlingbeslutat att tills vidare suspendera behandlingen av Rysslandsansökan om medlemskap i rådet. I sitt interpellationssvarframhöll utrikesministern vidare följande:Suspenderingen av själva ansökningsproceduren får dock inteleda till en isolering av . Stödet tilldemokratiseringsprocessen måste tvärtom intensifieras. Ettavbrott skulle drabba just det vi vill främja --demokratiseringen av . I förlängningen av denna analysligger också att vi bör undvika regelrätta sanktioner. Kontaktermed demokratiska krafter i ger entydigt vid handen attsådana snarare skulle förstärka de negativa tendenserna iRyssland.Mot bakgrund av är ett undertecknande avEU:s interimsavtal med inte helleraktuellt. Utrikesministern framhöll i sitt anförande att detråder enighet om detta ställningstagande i EU:s medlemskrets.Utskottet delar regeringens överväganden i dessa avseenden.Inom , i vars arbete deltar, har medlemsstaternagjort en rad relativt långtgående politiska åtaganden bl.a. vadavser demokrati och mänskliga rättigheter. Eferlevnaden av dessaåtaganden övervakas kontinuerligt inom ramen för . har föranlett att sända enspeciell OSSE-mission till området. Missionen har påtalat att enlång rad OSSE-åtaganden liksom andra internationellaförpliktelser har kränkts i . Allvarliga brott motmänskliga rättigheter har konstaterats, liksom enoproportionerlig våldsanvändning av de ryska militära styrkorna.OSSE kommer även fortsättningsvis att nära följahändelseutvecklingen i . Enligt vad utskottet inhämtatövervägs inom permanenta råd bl.a. förslag om att vidtarättsliga åtgärder mot dem som begått brott mot de mänskligarättigheterna i . En annan möjlighet som övervägs äratt Warszawakontor för mänskliga rättigheter ochdemokrati (ODIHR) engageras i demokratiutvecklingen iTjetjenien. I det mer långsiktiga perspektivet arbetar ävenför att kunna ta aktiv del i uppbyggnaden av demokratiskainstitutioner och ett fungerande rättssamhälle i Ryssland.Utskottet vill i sammanhanget framhålla som särskilt angelägetatt de kommande nationella och lokala valen i kangenomföras under fullt demokratiska former. Utskottet noterarmed tillfredsställelse regeringens avsikt att undersöka detnärmare behovet av stöd till genomförandet av dessa val.Utskottet utgår från att det nya ochfria val () kan komma att spela en viktig roll härvidlag.Med det anförda betraktar utskottet motionerna U802 (s)yrkande 2 samt U809 (v) yrkande 3 som besvarade.Regeringen har i föreliggande proposition redovisat sin syn påbl.a. I främst denutrikespolitiska deklarationen av samt iutrikesministerns ovan nämnda interpellationssvar i kammaren den9 mars har regeringen gett sin syn också på den senaste tidenshändelseutveckling med avseende på bl.a. ochdess konsekvenser för den fortsatta utvecklingen i Ryssland.Någon särskild redovisning av det slag som begärs i motion U802(s) yrkande 1 anser utskottet mot denna bakgrund inte motiverad,varför yrkandet avstyrks.Utskottet delar den oro som uttrycks i flera motionerbeträffande de eventuella följderna av att forskare i f.d.Sovjetunionen inte längre ges möjlighet att arbeta på acceptablaekonomiska villkor. Detta problem har uppmärksammatsinternationellt och deltar aktivt, enligt vad utskotteterfarit, i arbetet på att finna lösningar. Ett av de störreinternationella initiativen har gällt etableringen avinternationella kärnforskningscentra i och , där f.d.sovjetiska experter på massförstörelsevapen ges möjlighet attanvända sina kunskaper för civila ändamål. Som framgår avpropositionen har utfäst bidrag om ca 44 miljoner kronortill de två institutionerna.Utskottet får i sammanhanget även erinra om det samarbetemellan svenska och ryska universitet som bedrivs med bidrag urSvenska institutets anslag. Bland de sektorer man arbetar inomkan nämnas offentlig förvaltning, strålningsvetenskap ochekonomi. Som framgår av propositionen finansierasforskningssamarbete mellan svenska institutioner och derasmotsvarigheter i och andra i OSS ingående stater ävenöver budget. Medlen, som administrerasav , har , enligt vadutskottet inhämtat, till utgått för samarbete med ryskaforskningsinstitutioner.Den mer specifika fråga som aktualiseras i motionerna U31(kds) samt U809 (v) -- konvertering av militär industri tillcivil produktion -- innebär givetvis en mycket storstrukturomvandling som i varje berört land förutsätter betydandepolitisk enighet och övergripande samsyn om färdriktningen.Därtill torde krävas att potentiella investerare inomnäringslivet i aktivt intresserar sig för uppgiftenatt restrukturera militärindustrierna i öst.Utskottet konstaterar att de internationellafinansieringsinstitutionerna och flera västländer har söktfrämja de första faserna i denna omställning. Sådana strategiskainsatser, som också syftar till att vinna ytterligareerfarenheter, har fått bidrag även från i samarbete medEBRD. Bilateralt har engagerat sig ikonverteringsfrågorna genom att bidra till en kartläggning avsvenska små och medelstora företags möjligheter till samverkanmed ryska företag inom det militärindustriella komplexet.Vad gäller omskolning av rysk militär personal konstaterarutskottet att sådana insatser redan görs med finansiering frånBITS. Insatserna har framför allt avsett utbildning förryska militärer i bl.a. lantmäteri- och bankverksamhet.Med det ovan anförda betraktar utskottet motionerna U31 (kds)yrkande 3, U33 (v) yrkande 4 samt U809 (v) yrkande 2 sombesvarade.I några motioner hemställs om stöd till olika former avutbytesverksamhet, bl.a. via vänortssamarbete, och till detsamarbete som bedrivs genom bl.a. folkrörelser, län ochkommuner.Utskottet konstaterar att folkrörelser och andra enskildaorganisationer, liksom landsting och kommuner spelar en viktigroll i kunskapsutvecklingen och erfarenhetsutbytet med Central-och .