bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — förordar därför en ökning av det aktuella anslagetmed -- i förhållande till regeringens förslag -- till 10,75miljoner kronor. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i berörd del.Propositionen och övriga här aktuella motioner, 1994/95:Fi34 (mp), 1994/95:Fi35(kds) och 1994/95:Fi49 (kds), avstyrks i motsvarande delar.9. Stöd till kooperativ utvecklingRonny Korsberg (mp) anser att den del av yttrandet -- under -- som börjar med "anser" ochslutar med "motsvarande delar" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion 1994/95:Fi34 (mp), motsätter signäringsutskottet regeringens förslag att minska det aktuella anslaget. Istället bör en höjning av anslaget till genomföras.Förslag om en sådan höjning framfördes också i en reservation (mp) till detnäringspolitiska betänkandet 1994/95:NU18 (s. 106). Det kooperativaföretagandet är en viktig företagsform som bör gynnas och stimuleras.Med ett beslut av av här angiven innebörd blir den nämnda motionentillgodosedd i berörd del. Propositionen liksom övriga här aktuella motioner,1994/95:Fi33 (v), 1994/95:Fi35 (kds) och 1994/95:Fi49 (kds), avstyrks avnäringsutskottet.10. InvesteringsfrämjandeChrister Eirefelt (fp), Per (), (), () och () anser att den del av yttrandet -- under rubrikenInvesteringsfrämjande -- som börjar med "delar" och slutarmed "aktuella motionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Den aktuella verksamheten med investeringsfrämjande bör, i likhet med vad somanfördes i en reservation (m, fp) till det näringspolitiska betänkandet1994/95:NU18 (s. 115), kunna bedrivas med ett väsentligt lägre anslag än vadregeringen föreslår. Enligt näringsutskottets mening är det inte möjligt attgenom selektiva insatser kompensera ett generellt dåligt företagsklimat. Det ärotillfredsställande att förmåga att attrahera investeringar i så höggrad beror på internationellt sett låga lönelägen. Näringsklimatet måste påalla områden vara så starkt att en ökande del högteknologiska investeringarplaceras i landet.Näringsutskottet anser vidare att den modell för verksamheten som regeringenhar valt, organisatoriskt är tveksam och otydlig. Regeringens förslag om attkraftigt reducera anslaget visar att den nivå som föreslogs ibudgetpropositionen var orealistisk. bör nu besluta om ett anslag på19 , i enlighet med vad som förordades i den nämndareservationen. Därmed avstyrker näringsutskottet motion 1994/95:Fi34 (mp) iberörd del.11. InvesteringsfrämjandeRonny Korsberg (mp) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenInvesteringsfrämjande -- som börjar med "delar" och slutarmed "aktuella motionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion1994/95:Fi34 (mp), bör en ytterligare besparing kunna göras på det här aktuellaanslaget. Detta förordades också i en reservation (mp) till detnäringspolitiska betänkandet 1994/95:NU18 (s. 116). bör besluta omett anslag på . Därigenom blir den nämnda motionentillgodosedd i berörd del. Propositionen avstyrks av näringsutskottet imotsvarande del.12. KärnsäkerhetsforskningLennart Beijer (v) och () anser att den del av yttrandet --under rubriken -- som börjar med "Med hänvisning" ochslutar med "motsvarande del" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion 1994/95:Fi33(v), att någon ytterligare besparing på anslaget till kärnsäkerhetsforskninginte bör göras, utan att någon redovisning av konsekvenserna görs. Regeringensförslag till minskning av anslaget bör sålunda avslås av . Därmedtillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del.13. Biobränslebaserad kraftvärmeproduktionLennart Beijer (v) anser att den del av yttrandet -- under -- som börjar med "vidhåller"och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Biobränslen är, som anförs i motion 1994/95:Fi33 (v), det förnybara, inhemskaenergislag som kommer att svara för merparten av den nya energiproduktion sombehövs för att klara avvecklingen av kärnkraften och minskningen avanvändningen av fossila bränslen. bör därför fatta beslut om ett ökatanslag med till kraftvärmeproduktion med biobränslen förnästa budgetår. Vidare bör hos regeringen hemställa om förslagbeträffande statliga garantier för lån avsett för uppförande av enfullskaleanläggning för etanoltillverkning i mellersta Sverige.Med sådana beslut av som näringsutskottet förordar blir denaktuella motionen helt tillgodosedd i berörda delar; den tillstyrks.14. Bidrag till ökad energieffektivitet och förnybara energikällorRonny Korsberg (mp) anser att den del av yttrandet -- under -- som börjar med "Också när" och slutar med"aktuella delar" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion 1994/95:Fi34(mp), att bör inrätta ett nytt anslag för stöd till ökadenergieffektivitet och förnybara energikällor. Till detta anslag bör engångsvisanvisas . Från anslaget skall utgå investeringsbidrag tillanläggningar för produktion av biobränslen samt tillenergieffektiviseringsåtgärder för uppvärmning av fastigheter genom t.ex.utnyttjande av solvärmeteknik. I motionen redovisas mer i detalj vilka typer avbidrag som bör bli aktuella.Med ett sådant beslut av som näringsutskottet förordar blir dennämnda motionen helt tillgodosedd i berörda delar.15. Statliga företagChrister Eirefelt (fp), Per (), (), (), () och () anser att den del av yttrandet-- under -- som börjar med "Med hänvisning" ochslutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet har alltså beslutat att uppskjuta behandlingen avförslaget om ett nytt bemyndigande jämte samtliga motioner i frågan till hösten1995. I ett särskilt yttrande (m, c, fp, kds) till betänkande 1994/95:NU19(s. 4) påpekades att statens främsta uppgift inom näringspolitiken är att angegenerella ramar och regelsystem för företagens verksamhet. Med en privatiseringav statliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommersiellt mer kompetentaföretag och en ökad aktiespridning tillika med en breddad riskkapitalmarknad.Den privatisering av statliga företag som inleddes under den förra regeringenbör fortsätta, anfördes det vidare.Det bemyndigande som gav till regeringen attprivatisera ett stort antal statliga företag löper nu oförändrat. harockså anslagit medel för omstruktureringsåtgärder beträffande statligaföretag. Regeringen bör fortsätta den inledda privatiseringen av statligaföretag, i enlighet med beslut.I avvaktan på ett nytt förslag från regeringen -- beträffande riktlinjer förförvaltningen av de statliga företagen i stället för de i budgetpropositionenföreslagna -- är det rimligt att vidare behandling i denna del uppskjuts tillhösten 1995. Det aktuella yrkandet i motion 1994/95:Fi32 (fp) bör sålunda,enligt näringsutskottets mening, inte nu ligga till grund för något initiativfrån sida.16. BankavgiftChrister Eirefelt (fp) och () anser att den del avyttrandet -- under rubriken -- som börjar med "har" ochslutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet har , som redovisats, behandlat förslag om införandeav någon form av bankavgift. I en reservation (fp, kds) till betänkande1994/95:NU17 (s. 22) förordades att de berörda instituten skall erlägga enavgift för bankgarantin till dess att en obligatorisk insättningsgarantiinförs. Inriktningen skall därvid vara att avgiften skall inbringa minst 1miljard kronor till statskassan som garantin gäller.Finansutskottet bör i sin totala budgetbehandling beakta vadnäringsutskottet här har anfört.17. BankavgiftLennart Beijer (v) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenBankavgift -- som börjar med "har" och slutar med "berörd del" bortha följande lydelse:Näringsutskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion 1994/95:Fi33(v), att regeringen bör anmodas att lägga fram förslag om införande av enbankavgift, motsvarande en inkomstförstärkning på . Dettaförslag har framförts i en reservation (v) till betänkande 1994/95:NU17(s. 23), till vilket näringsutskottet nu hänvisar. Med det anförda tillstyrksden här aktuella motionen i berörd del.Särskilt yttrandeKjell () anför:Jag vill erinra om vad som anfördes i en reservation (m, c, fp, kds) till detnäringspolitiska betänkandet 1994/95:NU18 (s. 91). Där anfördes attnäringspolitiken måste ses mot bakgrund av den ekonomiska politik som förs.Denna måste innebära en stram finanspolitik, som ger förutsättningar för lågaräntor och låg inflation. En sanering av statsfinanserna måste genomföras.Den uppgörelse som träffats mellan och regeringen har somsyfte att åstadkomma en erforderlig sanering av statsfinanserna, som är enförutsättning för en ökning av tillväxten. Detta är sålunda samma principiellaståndpunkt som vi inom intog i det näringspolitiska betänkandet.I enlighet med förslagen i kompletteringspropositionen bör dock nu vissaytterligare besparingar göras beträffande ett antal olika budgetposter.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1994/95:AU4yBilaga 16KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 1994/95:150 (kompletteringspropositionen) och med anledning avpropositionen avgivna motioner såvitt avser bilaga 10.Utskottet yttrar sig i det följande överdels propositionens bilaga 10 (), såvitt avserlittera A,dels följande med anledning av propositionen väckta motioner:Fi32 av m.fl. (fp) yrkandena 6 (delvis) och 9,Fi33 av m.fl. (v) yrkandena 41--45,Fi34 av m.fl. (mp) yrkandena 26--30,Fi35 av m.fl. (kds) yrkandena 18--20 ochFi38 av ().Utskottet överlämnar , under förutsättning av finansutskottetsmedgivande, med eget yttrande följande motioner som väckts med anledning avproposition 1994/95:218 En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m.A52 av m.fl. (m) yrkandena 14--15 och 25,A55 av m.fl. (v) yrkandena 22 och 25--26,A56 av m.fl. (mp) yrkandena 6--7.A 5 Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m.Kompensationsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen m.m.Nuvarande bestämmelserI arbetslöshetsförsäkringen lämnas dagpenning med av denförsäkrades dagsförtjänst före arbetslösheten. Det högsta dagpenningbeloppet är564 kr och det lägsta . För den som har vissa pensionsförmåner finnssärskilda bestämmelser.Från det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) utges ersättning med ett fastbelopp, , per dag. juli--innefattade KAS ocksåen inkomstrelaterad ersättning med en kompensationsnivå på . Dennainkomstrelaterade ersättning slopades vid ingången av men utgesövergångsvis till den som före påbörjat enersättningsperiod, dock längst t.o.m. . Det gäller även den somunder tiden januari--blir arbetslös och uppfyller arbetsvillkoretsamt har varit skyldig att betala avgiftenligt lagen (1993:1441) om allmän avgift för finansiering av kontantförmånervid arbetslöshet eller sjömansskatt enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt.PropositionenI propositionen föreslås att dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen och deninkomstrelaterade ersättningen som övergångsvis utges från KAS sänks från 80till av dagsförtjänsten. Sänkningen skall ske fr.o.m. den 1 januari 1996.Förslaget motiveras huvudsakligen av två skäl. Det ena är det statsfinansiellaläget eftersom arbetslöshetsförsäkringen trots förstärkt finansiering går medstort underskott. Det andra är att sänkningen av kompensationsnivån innebär enharmonisering i detta avseende av arbetslöshetsförsäkringen och övrigasocialförsäkringar. Enligt förslag i propositionen (bilaga 5) skallkompensationsnivån också i sjukersättningssystemen och föräldraförsäkringenändras till . Det kommer då inte att finnas något intresse att välja denena försäkringsformen före den andra av enbart ekonomiska skäl. Härigenomförstärks den försäkrades intresse att inte skjuta upp sin återgång tillarbetsmarknaden. I propositionen anges vidare att regeringen avser attsamtidigt sänka grundbeloppet i KAS per dag. Det sänktagrundbeloppet i KAS medför en motsvarande sänkning av det lägsta beloppetenligt arbetslöshetsförsäkringen. Förändringarna medför motsvarande sänkning avnivåerna för utbildningsbidrag.I propositionen anges att den sänkta ersättningsnivån och det sänktagrundbeloppet ger en besparing under tionde huvudtiteln på sammanlagt 2,5miljarder kronor för /96.Förslagen om en sänkning av kompensationsnivån till föranleder enändring i 20 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring (ALF-lagen) ochövergångsbestämmelserna till lagen (1994:1674) om ändring i lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd (KAS-lagen).MotionerFolkpartiet, , och Kristdemokratiskasamhällspartiet yrkar avslag på förslaget om en sänkning av kompensationsnivåntill . Yrkandena framställs i motionerna Fi32 (fp) yrk. 6 (delvis), Fi33(v) yrk. 41, Fi34 (mp) yrk. 28, A56 (mp) yrk. 6 och Fi35 (kds) yrk. 18.Miljöpartiet föreslår i motionerna Fi34 (yrk. 29) och A56 (yrk. 7) att istället ett system med s.k. brutet tak införs där kompensationsnivån är påinkomster och på inkomster över denna nivå.Vänsterpartiet och Kristdemokratiska samhällspartiet motsätter sig imotionerna Fi33 (yrk. 42) resp. Fi35 (yrk. 19) regeringens förslag om ensänkning av grundbeloppet till . Vidare begär Moderata samlingspartiet imotion A52 (yrk. 14-15) dels en sänkning av grundbeloppet till , dels ensänkning av det högsta dagpenningbelopp som kan utges till 529 kr.Utskottets bedömningDen höga arbetslösheten är ett stort problem inte bara för de enskildamänniskor som drabbas utan också för den svenska ekonomin. Kraftfulla åtgärderhar också vidtagits för att på olika sätt minska arbetslösheten. Regeringen harnyligen i proposition 1994/95:218 En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m.lagt fram flera förslag som innebär en effektivare användning av resurserna, enökad samverkan m.m. Utskottet behandlar propositionen i betänkande1994/95:AU15.Utgifterna för ersättningar från arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet beräknades i budgetpropositionen till över 47 miljarderkronor för /96. Regeringens förslag om en sänktkompensationsnivå till och om en sänkning av grundnivån beräknas innebäraen besparing på under nästa budgetår. Med hänsyn tillbesparingens storlek och till det allvarliga statsfinansiella läget anserutskottet att sänkningen av kompensationsnivån inom arbetslöshetsförsäkringentill är helt nödvändig. Detta gäller också sänkningen av grundnivån.Sänkningen av det lägsta dagpenningbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen innebäratt grundskyddet omfattar samma inkomstnivåer som tidigare.Sänkningen av kompensationsnivån i arbetslöshetsförsäkringen till 75 %innebär en harmonisering av kompensationsnivåerna, upp till vissinkomstnivå, inom sjukersättningssystemen, föräldraförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen. I enlighet med vad som framhålls i propositionenkommer detta att medföra en större likhet vad gäller dagersättningen från deolika försäkringsformerna, vilket i sin tur leder till att det inte kommer attfinnas något intresse av att välja den ena försäkringsformen före den andra avenbart ekonomiska skäl. Likheten i kompensationsnivåerna förstärker också denförsäkrades intresse att inte skjuta upp sin återgång till arbetsmarknaden.Det högsta dagpenningbelopp som kan utges från arbetslöshetsförsäkringenföreslås däremot inte ändrat utan kommer fortfarande att vara . Dettainnebär att arbetslöshetsförsäkringen kommer att omfatta inkomstdelar upp tillnärmare 5,6 basbelopp , dvs. månadslöner upp till motför närvarande ca . Även i denna del innebär förslaget ett visstnärmande till sjuk- och föräldraförsäkringarna. Utskottet är således inteberett tillstyrka en sänkning av denna högsta nivå.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag idessa delar och anser att bör anta de framlagda förslagen tilländring i 20 § ALF-lagen och de nämnda övergångsbestämmelserna. Utskottetavstyrker därmed bifall till motionerna Fi32 (yrk. 6, delvis), Fi33 (yrk.41--42), Fi34 (yrk. 28--29), Fi35 (yrk. 18--19), A52 (yrk. 14--15) och A56(yrk. 6--7).DeltidsarbetslösaNuvarande ordningBeteckningen deltidsarbetslös används på en person som har haft enhögre sysselsättningsgrad men som efter att ha blivit arbetslös arbetar imindre omfattning och begär utfyllnad från arbetslöshetsersättningen underövrig tid.Enligt nuvarande bestämmelser beräknas dagpenningen för en deltidsarbetslöspå samma sätt som för en heltidsarbetslös. Den beräknas således pådagsförtjänsten, som utgör 1/5 av veckoinkomsten eller 1/22 av månadsinkomstensom den försäkrade före arbetslöshetens inträde vanligen åtnjöt under arbetstidsom var normal för den försäkrade. Normalarbetstid är den genomsnittligaarbetstiden antingen i det förvärvsarbete som innebär att arbetsvillkoretuppfylldes eller, om det är förmånligare för den försäkrade, i alltförvärvsarbete som utförts . Enligt praxis beräknas ersättningeni en ny ersättningsperiod på inkomsten och normalarbetstiden i det tidigareheltidsarbetet även för den som är deltidsarbetslös.Enligt 24 § ALF-lagen får regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer, om det finns särskilda skäl, föreskriva om begränsningar iersättningsrätten för en försäkrad som regelbundet utför deltidsarbete underveckor då han i övrigt är arbetslös.I 20 § förordningen (1988:1400) om arbetslöshetsförsäkring (ALF-förordningen)anges beträffande ersättning vid deltidsarbete att en särskild prövning avrätten till ersättning skall göras var sjätte månad. Fortsatt ersättning fårmedges endast om den försäkrade har fyllt eller har fått men ännu intetillträtt ett arbete med en arbetstid som motsvarar dennes önskemål eller intehar kunnat erbjudas på hemorten eller någon annan ort vare sig ett lämpligtarbete med en arbetstid som motsvarar dennes önskemål eller en lämpligarbetsmarknadspolitisk åtgärd.PropositionenI propositionen anges att regeringen avser att utfärda föreskrifter somfr.o.m. innebär inskränkningar i ersättningsrätten för den somhar en tillsvidareanställning på deltid och som tidigare haft en högresysselsättningsgrad och begär utfyllnad från arbetslöshetsersättningen.Ersättningen skall baseras på tidigare arbete ersättningsperioden ut men om densökande kvalificerar sig till en ny ersättningsperiod genom det fastadeltidsarbetet skall detta utgöra grunden för ersättningen i den nya perioden.Denna förändring beräknas för /96 innebära en kostnadsminskningpå 492 miljoner kronor.Som bakgrund till ändringen redovisas att regeringen i budgetpropositionenhade föreslagit en 20-årsgräns för rätten till ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen. godkände inte förslaget. För att ändåminska utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen förordade ändringaravseende arbetslöshetsersättning vid sidan av deltidsarbete.I propositionen anges vidare att regeringen avser att tillsätta en utredningför översyn av arbetslöshetsersättningen. I utredningen kommer bl.a. frågor omarbetslöshetsersättning vid sidan av deltidsarbete att behandlas. Rätten tillmerarbete för deltidsarbetslösa skall med förtur utredas inom ramen arbete.I propositionen framhålls att större tyngd måste läggas påarbetsförmedlingens prövning av rätten till ersättning. I samband med denprövning av ersättningsrätten som skall ske var sjätte månad börarbetsförmedlingen ytterligare inventera möjligheterna att erbjuda denförsäkrade heltidsarbete hos annan arbetsgivare eller genom lämplig arbets-marknadspolitisk åtgärd stötta den deltidsarbetslöse i möjligheterna att bytaarbete.MotionerVänsterpartiet anser i motion Fi33 (yrk. 43) att regeringens aviseradeförslag om begränsning av deltidsarbetslösas arbetslöshetsersättning slår hårtoch måste avvisas. Enligt motionärerna är det i stället viktigt attarbetsförmedlingen ger arbetet med deltidsarbetslösheten högre prioritet.Motionärerna ifrågasätter också besparingens storlek. De begär etttillkännagivande om att frågan om deltidsarbetslösheten bör hänvisas till denaviserade utredningen att lösa problemet på ett samlat sätt.I motion A55 (yrk. 25--26) tar upp frågan om en lagstiftningsom ger deltidsarbetslösa företrädesrätt till anställningar med fler timmar.Dessutom bör lagen om anställningsskydd ändras så att grundregeln föranställning skall vara heltidsarbete men med rätt för arbetsgivare och fack attavtala om deltid.BakgrundErsättningsrätten i samband med deltidsarbete har fram till helt nyligenvarit restriktiv. fanns i såväl arbetslöshetsförsäkringen som KASregler som enligt huvudregeln begränsade ersättningsrätten förden som regelbundet utförde deltidsarbete under tid då han eller hon i övrigtvar arbetslös. Bakgrunden till de restriktiva reglerna var främst farhågornaför att arbetstagarna vid en vikande konjunktur skulle stanna kvar i företagetpå deltid och uppbära arbetslöshetsersättning som en löneutfyllnad i avvaktanpå att arbetstiden utökades till heltid igen. Det fanns risk att såvälarbetstagaren som arbetsgivaren skulle sakna intresse av att förhållandenaändrades. Detta skulle kunna hindra den nödvändiga rörligheten under en periodmed strukturomvandling i näringslivet då det fanns efterfrågan på arbetskraftinom nya sektorer.50-dagarsregeln upphävdes . Skälen var bl.a. att deltidsarbete ikombination med arbetslöshetsersättning främst förekom inom den offentligasektorn och där fanns en tendens mot ökning av arbetstiden. Regeln föranleddeockså administrativt merarbete. Dessutom var reglerna svårförståeliga för denenskilde eftersom denne kunde bli tvungen att sluta deltidsarbetet för att blihelt arbetslös och därmed berättigad till full ersättning. Även den som sökteheltidsarbete och i väntan på sådant accepterade deltidsarbete kunde drabbas avbegränsningsregeln. I ALF-lagen fick regeringen eller, efter regeringensbestämmande, AMS ett bemyndigande att om det fanns särskilda skäl föreskrivabegränsningar i ersättningsrätten. Ersättningsrätten borde begränsas i de falldär det kunde anses att arbetslöshetsförsäkringen och KAS missbrukades. Därmedavsågs främst att någon frivilligt slutade en heltidsanställning för att börjaarbete på deltid.År 1987 gjordes ytterligare en förändring av ersättningen till dedeltidsarbetslösa. Bakgrunden var då att det skett en snabb ökning av de s.k.deltidsmarkerarna som personer som enligtarbetskraftsundersökningarna arbetade deltid av arbetsmarknadsskäl minskade.Arbetslöshetsersättningen hade därigenom mer och mer fått karaktären av enpermanent sidoinkomst. Kostnaden hade ökat kraftigt. infördesdärför en 150-dagarsregel i numera 19 § ALF-förordningen. Enligt dennabestämmelse fick ersättning lämnas under till en försäkrad somregelbundet utförde deltidsarbete under veckor då han eller hon i övrigt vararbetslös. skulle ersättning lämnades aktivtverka för att den försäkrade fick en sammanlagd arbetstid som motsvarade dennesönskemål. Kunde detta inte åstadkommas, skulle den försäkrade om möjligt istället erbjudas en lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd.150-dagarsregeln togs bort på begäran av i enlighetmed betänkande 1992/93:AU17. I betänkandet angavs att det var högstotillfredsställande att en deltidsarbetslös skulle behövagå över i hel arbetslöshet för att vara bibehållen rätten till ersättning urförsäkringen. Det skapade också en situation som var tvivelaktig från allmännaförsäkringsrättsliga synpunkter. Utskottet noterade därvid att en medlem somslutat ett deltidsarbete på grund av att ersättningsrätten avbrutits enligt19--21 §§ ALF-förordningen ansågs ha haft giltig anledning att lämna sittarbete. Om en sådan medlem erbjöds nya deltidsarbeten som inte helt hävdearbetslösheten ansågs sådana arbeten som olämpliga. Det fanns enligt utskottetsmening starka skäl att åtminstone tillfälligt upphäva den generellt utformaderegeln i 19 § ALF-förordningen. För att motverka missbruk borde systemet byggapå en återkommande kontroll av den deltidsarbetslöses förhållanden i dettahänseenden. Fann kassan anledning att misstänka att den anställde i praktikeninte var intresserad av att utöka sin arbetstid fick det prövas om den allmännaförutsättningen förelåg för rätt till fortsatt ersättning.I betänkandet 1992/93:AU17 angavs vidare att det i det längre perspektivetfanns skäl att överväga en tidsmässig begränsning av ersättningsrätten viddeltidsarbetslöshet.