bet · GJ01SfU2 · 1995-11-30 00:00:00 — Motionärernaanser att är en rimligersättningsnivå, men vill slåvakt om den nuvarande nivån.Motionärerna är därför beredda att tadetta som en prioriterad utgift, vilkenkan beräknas till 600 miljoner kronor.I motion Sf8 yrkande 1 av BirgerSchlaug m.fl. (mp) begärs avslag påregeringens förslag till sänktaersättningsnivåer i sjuk- ochrehabiliteringspenning, sjuklön ochföräldrapenning, tillfälligföräldrapenning, havandeskapspenningoch närståendepenning. I samma motion,yrkande 2, begärs beslut att ersättningi stället skall utges avförmånsgrundande inkomst upp till 4,2basbelopp och på dendel av inkomsten som överstiger 4,2basbelopp.Rose-Marie Frebran m.fl. (kds) begär imotion Sf7 yrkandena 1 och 2 avslag påregeringens förslag till ändring i AFLoch sjuklönelagen inom områdena sjuk-och rehabiliteringspenning,föräldraförsäkring samt sjuklön. Isamma motion, yrkande 3, begärs avslagpå förslagen till ändring i lagen omersättning och ledighet förnärståendevård och lagen om statligtpersonskadeskydd. Motionärerna anseratt ersättningsnivån bör vara avden sjukpenninggrundande inkomsten.Vidare bör enligt motionärernaytterligare en karensdag införas ochden ersättningsgrundande inkomstengrundas på inkomster under de senastetvå åren.UtskottetSom redovisats i det fattat principbeslut ominförande av enhetligaersättningsnivåer i sjuk- ochföräldraförsäkringarna och bibehållandeav karensdagen. Utskottet ansåg iyttrandet till finansutskottet att detmot bakgrund av det svåra ekonomiskaläget var en nödvändig åtgärd atttidigarelägga den aviserade sänkningenav ersättningsnivåerna isjukersättningssystemen liksom attbibehålla karensdagen. Utskottet ansågvidare att det var naturligt att ävenersättningsnivån i föräldraförsäkringenanpassades till den ändrade nivån isjukersättningssystemen för att uppnåytterligare en besparing och samtidigten samordning av systemen.Utskottet anser med hänvisning tilldet nu anförda att det saknas skäl förriksdagen att ändra sitt tidigarebeslut om sänkta ersättningsnivåer isjuk- och föräldraförsäkringen.Utskottet anser vidare att det ärlogiskt att även flertalet övrigasocialförsäkringsförmåner anpassas imotsvarande mån. Utskottet tillstyrkerdärför bifall till regeringens förslagoch avstyrker bifall till motionernaSf5 yrkande 1, Sf6 yrkandena 1 och 2 iden del dessa avser ersättningsnivån , Sf7 yrkandena 1-3 samt Sf8 yrkande1.Såvitt gäller ersättningsnivån förpappa- och mammamånaderna villutskottet erinra om att utskottet ibetänkande 1994/95:SfU10 behandlademotioner om s.k. kvoteradföräldrapenning och det förhållandetatt förbehållsvardera föräldern och utges med enhögre kompensationsnivå. var det viktigt att dennareform fick sådan effekt att det påsikt skulle komma att anses somnaturligt såväl på arbetsplatsen, isamhället som i familjen att mannenlika väl som kvinnan tar det praktiskaansvaret för omsorg och uppfostran avbarnen. Utskottet ansåg därför attreformen inte borde avskaffas vare sigvad det gällde själva förbehållet ellerden högre kompensationsnivån ochavstyrkte bifall till motionerna.Riksdagen beslöt i enlighet medutskottets hemställan härom (rskr.1994/95:343). Utskottet vidhåller sintidigare uppfattning och avstyrkerbifall till motion Sf4 yrkande 4.Utskottet, som konstaterar attregeringens förslag i denna del innebäratt en högre kompensationsnivå skallutges för de förbehållna dagarna även ifortsättningen, avstyrker bifall ocksåtill motion Sf6 yrkandena 1 och 2 i dendel som avser nivån för pappa- ochmammamånaderna.Beträffande frågan om endifferentiering av ersättningsnivåernai förhållande till de försäkradesinkomst, anser utskottet attutgångspunkten för ersättningar frånsocialförsäkringen bör vara attinkomstbortfall ersätts upp till sammanivå som , dvs. 7,5 basbelopp, ochatt kompensationsnivån upp till dennaövre gräns är enhetlig. mening är detta av betydelsenär det gäller att undvikaöverströmningseffekter tillförtidspensioneringen. Utskottetavstyrker därför bifall till motion Sf8yrkande 2.Utskottet föreslår att i propositionenframlagda förslag till lagar om ändringi AFL, sjuklönelagen, lagen om statligtpersonskadeskydd, lagen om ersättningoch ledighet för närståendevård ochlagen om ersättning till smittbärarekompletteras med enövergångsbestämmelse med innebörd attäldre bestämmelser tillämpas påersättning som avser tid föreikraftträdandet.Försäkringen mot kostnader för sjuklönsamt försäkringen mot vissasemesterlönekostnaderEnligt 17 § sjuklönelagen och 1 § lagen(1993:16) om försäkring mot vissasemesterlönekostnader kan enarbetsgivare vars sammanlagda beräknadelönekostnader under ett kalenderår inteöverstiger 90 basbelopp försäkra sighos den allmänna motkostnader för sjuklön och mot vissasemesterlönekostnader. Vid beräkningenav de sammanlagda lönekostnadernabortses från avgifter enligt lagen(1981:691) om socialavgifter och skattenligt lagen (1990:659) om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster.Avgiften är för innevarande årfastställd till av arbetsgivarensberäknade lönekostnader förförsäkringen mot sjuklönekostnader ochtill 1, såvitt gäller försäkringenmot vissa semesterlönekostnader. Nämndaförsäkringar ersätter en arbetsgivareskostnader för sjuklön och semesterlönsamt socialavgifter och särskildlöneskatt men ej sjuklön som avser i varjesjuklöneperiod.Den 1 januari 1995 infördes lagen(1994:1920) om allmän löneavgift.Allmän löneavgift, avlöneunderlaget, betalas enligt 1 § avarbetsgivare på det underlag som gällerför arbetsgivaravgift tillfolkpensioneringen. Underlaget förberäkning av avgiften utgörs bl.a. avden sjuklön och semesterlön somarbetsgivare utgett.Riksförsäkringsverket har i rapportenRFV ANSER 1995:9 redovisat enuppföljning av försäkringskassornashandläggning av ärenden om försäkringmot kostnader för sjuklön ochförsäkring mot vissasemesterlönekostnader och därvidföreslagit bl.a. att den allmännalöneavgiften i likhet medsocialavgifter och särskild löneskattinte skall inräknas i det löneunderlagsom ligger till grund för denförsäkringsavgift som arbetsgivareskall erlägga för försäkringarna.I propositionen föreslås i enlighetmed förslag attden allmänna löneavgiften inte skallingå i beräkningen av de sammanlagdalönekostnaderna enligt 17 §sjuklönelagen och 1 § lagen omförsäkringen mot vissasemesterlönekostnader.Lagändringarna föreslås träda i kraftden 1 januari 1996.Utskottet biträder förslagen.Sjuklön vid upprepadekorttidsanställningar hos sammaarbetsgivareEnligt 3 § första stycket sjuklönelagenhar en arbetstagare rätt till sjuklönfr.o.m. Är den avtaladeanställningstiden kortare än en månadinträder dock rätten till sjuklönendast om arbetstagaren tillträttanställningen och därefter varitanställd fjorton kalenderdagar i följd.Enligt andra stycket samma paragrafskall, om en arbetstagare anställs pånytt av samma arbetsgivare inom fjortonkalenderdagar från det att denföregående anställningen upphörde,denna anställning oavsett avbrottetmedräknas vid beräkning avkvalifikationstiden för rätt tillsjuklön.Riksförsäkringsverket har i rapportenEffekter och resultat avsjuklönereformen, karensdagen ochsänkta kompensationsnivåer inomsjukpenningförsäkringen (RFV ANSER1995:14) framhållit att antaletkorttidsanställningar har ökat och attdet inom kommuner och landsting finnsarbetstagare som har varit anställdadag för dag . Avförarbetena till sjuklönelagen framgårenligt inte omfler än två anställningsperioder kansammanräknas. Kammarrätten har dock ien dom (mål nr 10598-1993) tolkatbestämmelserna så att endast enföregående anställning får medräknasvid beräkning av kvalifikationstid förrätt till sjuklön.Riksförsäkringsverket har därförföreslagit en lagändring i syfte attklarlägga att samtligaanställningsperioder skall medräknas omtiden mellan anställningarna inteöverstiger fjorton dagar.I propositionen föreslås medhänvisning till Riksförsäkringsverketsförslag att vid beräkning av om rätttill sjuklön föreligger skall, närfråga är om sammanräkning av fleraanställningar hos samma arbetsgivare,en arbetstagares samtliga anställningarmedräknas så länge tiden mellan resp.anställning inte överstiger fjortondagar.Lagändringen föreslås träda i kraftden 1 januari 1996.Utskottet biträder förslaget.Tillfällig föräldrapenning närtillsynsbehovet även grundat rätt tillvårdbidragEnligt 4 kap. 10 § AFL har en förälderi vissa situationer rätt tilltillfällig föräldrapenning för vård avett barn som inte fyllt tolv år.Enligt 4 kap. 11 § första stycket AFLkan tillfällig föräldrapenning utgesför vård av ett barn som fyllt 12 meninte , om barnet på grund avsjukdom, psykisk utvecklingsstörningeller annat funktionshinder är i behovav särskild tillsyn eller vård. Itredje stycket tredje meningen sammaparagraf anges att för vård- ellertillsynsbehov som grundat rätt tillvårdbidrag enligt 9 kap. 4 § AFL utgesinte tillfällig föräldrapenning.Motsvarande begränsning av rätten tilltillfällig föräldrapenning är inteuttryckligen föreskriven när det gällerrätt till tillfällig föräldrapenningför barn som är yngre än ochför vilka vårdbidrag utges.I propositionen hänvisas tillRiksförsäkringsverkets rapport reglerna för vårdbidrag samttillfällig föräldrapenning (RFV ANSER1995:11), varav framgår bl.a. atttillämpningen av rätten till tillfälligföräldrapenning för ett barn som intefyllt där tillsynsbehovet ävengrundat rätt till vårdbidrag inte skerlikformigt över landet då ett uttalatlagstöd saknas. Riksförsäkringsverkethar föreslagit ett klarläggande så attinte dubbla ersättningar utges församma vårdbehov som ersätts avvårdbidraget och att samma regler skallgälla oavsett barnets ålder.Mot bakgrund härav föreslås ipropositionen att tillfälligföräldrapenning för barn under tolv årinte skall utges för sådant vård- ochtillsynsbehov som grundat rätt tillvårdbidrag. Regeringen föreslår att enny paragraf,11 b §, införs i 4 kap. AFL.Lagändringen föreslås träda i kraftden 1 januari 1996.Utskottet biträder förslaget.Gravida kvinnors sjukskrivningMed anledning av två motioner i ämnetuttalade utskottet i betänkandet1992/93:SfU2 att det var angeläget attutreda frågan om i vilken omfattning deolika förmånerna vid graviditetutnyttjas. Enligt utskottetsuppfattning förelåg också behov av ettfördjupat underlag för att få belystsjukskrivningsorsakerna under senaredelen av graviditeten och sambandet medhavandeskapspenningen. Enligt utskottetfick det ankomma på regeringen att taställning till om underlaget bordeföranleda några åtgärder. Utskottethemställde att detta borde gesregeringen till känna, varefterriksdagen biföll utskottets hemställan(rskr. 1992/93:10).Till följd av detta uttalande gavregeringen iuppdrag att dels utreda frågan om ivilken omfattning de olikasocialförsäkringsförmånerna användsunder senare delen av graviditeten,dels vid behov lämna förslag tillerforderliga regeländringar.Uppdraget har redovisats i rapportenGravida kvinnors sjukskrivning samtuttag av havandeskapspenning,sjukpenning och föräldrapenning underde sista av graviditeten(RFV ANSER 1995:5).I propositionen anförs att det motbakgrund av Riksförsäkringsverketsuppföljning inte finnsskäl att ändra reglerna om olikasocialförsäkringsersättningar som kanutges till kvinnor under graviditetenssenare del.I motion Sf4 yrkande 5 av GullanLindblad m.fl. (m) begärs beslut attavskaffa havandeskapspenningen fr.o.m.den 1 januari 1996. I samma motion,yrkande 6, begärs förslag på förändringav föräldraförsäkringen vid ettavskaffande av havandeskapspenningen.Motionärerna anser att sjukskrivningendast bör tillgripas då det är klartatt kvinnan på grund av graviditeteninte kan eller får arbeta och attföräldraförsäkringen bör ändras så förläggs till tiden föreförlossningen utan möjlighet att sparatiden till efter barnets födelse.Ulla m.fl. (v) begär imotion Sf5 yrkande 3 att får i uppdrag attse över reglerna för havandeskap ochsjukdom under graviditet. Motionärernaär inte nöjda med regeringens förslagom oförändrade förhållanden och anserinte heller att det ärRiksförsäkringsverket som skall se överde aktuella reglerna.Vad först gäller frågan om attavskaffa havandeskapspenningen villutskottet erinra om att utskottet medanledning av en motion i ämnet ibetänkande 1994/95:SfU10 uttalade attdet inte var befogat att slopahavandeskapspenningen fr.o.m. den 1januari 1996, och utskottet avstyrktebifall till motionen i fråga. Utskottethänvisade till att riksdagenbegärt en utredning av frågan i vilkenomfattning de olika förmånerna vidgraviditet utnyttjas.Som nämnts ovan harRiksförsäkringsverket redovisat sittuppdrag i rapporten 1995:5.Den av verket genomförda uppföljningenomfattar alla mödrar till barn födda år1992. När det gäller ersättning underde sista av graviditetenhar jämförelse gjorts med en tidigareundersökning som avsåg mödrar till barnfödda år 1987.Riksförsäkringsverkets uppföljningvisar att av de kvinnor som födde barnår 1992 hade ersättning medsjukpenning och/eller sjuklön undernågon del av graviditetstiden.Kvinnorna hade i genomsnitt 2,3sjukfall under graviditeten. Medeltaletav ersatta dagar medsjukpenning/sjuklön var och ide flesta fall utbetalades helersättning. Mer än en tredjedel avsjukfallen hade sjukskrivningsorsakersom bedömdes ha någon koppling tillgraviditeten.Andelen kvinnor som tagit ut enbartsjukpenning och/eller sjuklön undergraviditetens sista var ca24 % jämfört år 1987.På grund av viss underrapportering tilldet särskilda registret försjuklöneanvisningar är skillnadenenligt sannoliktinte fullt så stor.När det gäller uttag av ersättningunder avgraviditeten hade andelen kvinnor somansökte 1992ökat något jämfört med den tidigareundersökningen - från 25 till 27 %.Uppföljningen visar att kvinnor somarbetar inom hälsovården ochäldreomsorgen utgjorde mer än hälftenav de kvinnor som beviljadeshavandeskapspenning.Vad gäller uttag av föräldrapenningunder avgraviditeten visar uppföljningen attdet skett en ökning av andelen kvinnorsom tagit ut föräldrapenning förebarnets födelse i jämförelse med dentidigare undersökningen. Andelenkvinnor som tog ut enbartföräldrapenning var för kvinnorsom födde barn mot förkvinnor som födde barn år 1987.Totalt hade avkvinnorna haft ersättning i form avsjukpenning och/eller sjuklön,föräldrapenning ellerhavandeskapspenning under någon del avde sista av graviditetenmedan motsvarande siffra var . En större andel kvinnor tog utenbart föräldrapenning ochföräldrapenning i kombination medsjukpenning/sjuklön i jämförelse medtidigare.Mot bakgrund av attRiksförsäkringsverkets uppföljningvisar att färre kvinnor var sjukskrivnaunder graviditetens sista sextio dagarår 1992 jämfört med tidigareundersökning och att fler kvinnor togut föräldrapenning före barnets födelsekan utskottet ansluta sig tillregeringens bedömning att reglerna förnärvarande inte bör ändras. Utskottetanser inte heller att någon ytterligareutredning av reglerna för havandeskapoch sjukdom under graviditet erfordras.Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion Sf4 yrkande 5 ochsom en följd härav även yrkande 6 isamma motion samt till motion Sf5yrkande 3.Bostadstillägg till pensionärerUtökad personkrets för rätt tillbostadstillägg till pensionärerSedan den 1 januari 1995 gäller attkommunalt bostadstillägg och särskiltkommunalt bostadstillägg förpensionärer har ersatts med ettstatligt bostadstillägg (BTP) enligtlagen (1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer. BTP utgör föreinkomstavdrag av bostadskostnadmellan 100 och per månad.Storleken av BTP bestäms avårsinkomstens storlek. Under enövergångsperiod kan enkommun komplettera BTP med ettkommunalt finansierat bostadstillägg. nya reglerna inryms ett särskiltbostadstillägg som kompenserar depensionärer som har särskilt låginkomst och hög hyra.Enligt 1 § lagen om bostadstilläggtill pensionärer kan BTP utges till densom är bosatt i och uppbärålderspension, förtidspension,omställningspension eller särskildefterlevandepension. En pensionär medutländsk pension som omfattas avförordning (EEG) nr 1408/71 omtillämpningen av systemen för socialtrygghet när anställda, egenföretagareeller deras familjemedlemmar flyttarinom gemenskapen har också rätt tillBTP. För personer som inte omfattas avförordningen men som har pension frånett EU- eller EES-land finns däremotingen rätt till BTP.I propositionen anförs att enligt dennya nordiska konventionen om socialtrygghet, som trädde i kraft den 1januari 1994, skall grundpension nordisk medborgare som intillkonventionens ikraftträdande harutgetts enligt bestämmelserna i dentidigare konventionen eller enligtnationell lagstiftning räknas om föratt anpassas till reglerna i förordning1408/71. Enligt denna förordning skallpensionären ha rätt till pension frånvart och ett av de länder där han ellerhon har arbetat eller varit bosatt iförhållande till intjänad tid.Efter omräkningen har enligt vad somanförs i propositionen en delpensionärer, som tidigare uppburitpension från och annat nordisktland, inte längre rätt till pensionfrån . Detta gäller personer somaldrig förvärvsarbetat och som därmedinte omfattas av förordning 1408/71,t.ex. en person som flyttat tillSverige efter det att pensionsfallethar inträffat.Enligt regeringen är det rimligt attäven dessa personer skall ha rätt tillbostadstillägg. I propositionenföreslås därför en ändring i lagen ombostadstillägg till pensionärer medinnebörd att personkretsen för rätttill BTP utökas till att omfatta allasom är bosatta i och som uppbärpension enligt lagstiftning i en statsom ingår i Europeiska unionen eller iEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet.Den föreslagna ändringen innebärenligt propositionen att depensionärer, som före omräkningenenligt den nya nordiska konventionenuppbar BTP, återfår förmånen. Därutöverkan ytterligare personer tillkomma, mendet torde, enligt propositionen, intebli fråga om någon stor kostnadsökning.Lagändringen föreslås träda i kraftden 1 januari 1996.Utskottet biträder förslaget.Inkomst av utländsk pension vidberäkning av BTPFolkpension och pensionstillskotträknas inte som inkomst enligt reglernaför BTP. Även grundpension från denordiska länderna räknas somfolkpension och påverkar därmed intebostadstilläggets storlek.En princip vid inkomstberäkningen förbostadstillägg är att ett beloppmotsvarande ett folkpensionsbeloppinkl. pensionstillskott är fribeloppsom inte skall räknas som inkomst.Enligt propositionen innehåller dennya nordiska konventionen om socialtrygghet inte någon bestämmelse omsamordning mellan nordiskagrundpensioner. Till följd härav kan enpensionär uppbära grundpension ellerfolkpension från mer än ett land. Ensådan pensionär kan därför ha en högrepension och därmed högre fribelopp änvad en pensionär med endast svenskpension kan ha.Enligt vad som anförs i propositionenfår det anses rimligt att grundpension- folkpension och pensionstillskott -liksom inte skall reducerabostadstillägget. Allmän pensiondärutöver bör emellertid enligtregeringen reducera bostadstillägget.Regeringen föreslår därför attreglerna för bostadstillägg ändras såatt all pension utöver ett för denförsäkrade beräknat belopp avfolkpension och pensionstillskott skallräknas som inkomst och därmed reducerabostadstillägget. Förslaget innebärenligt regeringen att svenskfolkpension inkl. pensionstillskottalltid räknas som fribelopp som inteskall räknas in i årsinkomsten.Om den svenska folkpensionen äroavkortad, dvs. inte är avkortad medtrettionde- eller fyrtiondedelar enligt5 kap. AFL kan enligt förslagetytterligare pension inte räknas in ifribeloppet. All utländsk pension skallsåledes i sådana fall räknas sominkomst vid beräkning avbostadstillägg.En pensionär som får sin svenskafolkpension beräknad efter trettionde-eller fyrtiondedelar får enligtförslaget förbehålla sig ett belopp sommotsvarar vad denne pensionär skulle hafått i fribelopp om pensionen hadevarit oavkortad. För en pensionär somsaknar rätt till folk- ellertilläggspension motsvaras fribeloppetav oavkortad folkpension inkl. pen-sionstillskott till en ålderspensionär.Förslaget medför enligt vad som anförsi propositionen att flertaletpensionärer med folkpension från mer änett nordiskt land får lägrebostadstillägg medan pensionärer som har en avkortad svensk pension ochen utländsk arbetsrelaterad pension fårett högre fribelopp och därmed högrebostadstillägg. Flertalet av de berördafår dock minskat bostadstillägg varförförändringen, enligt regeringen, totaltsett ger minskade kostnader. Effektenpå statsbudgeten är på grund av antaletberörda emellertid begränsad.Lagändringarna föreslås träda i kraftden 1 januari 1996.Utskottet biträder förslaget.Följdändringar med anledning av sänktfolkpension för giftaI budgetproposition aviseraderegeringen förslag till ändring i 6kap. 2 § och 7 kap. 4 § AFL avseendefolkpension för gifta. Regeringenåterkom därefter med lagförslag iproposition 1994/95:147 Rätten tillförtidspension och sjukpenning samtfolkpension för gifta. Förslagetinnebar att folkpensionens storlekskulle vara oberoende av om makenuppbar pension. ställde sigbakom förslaget (bet. 1994/95:SfU10,rskr. 1994/95:343) men förutsatte vissakompletteringar av lagbestämmelserna.Ändringarna träder i kraft den 1januari 1996 (SFS 1995:508).Enligt propositionen föranleder nunämnda ändringar i bestämmelserna omfolkpension för gifta vissaföljdändringar. Bestämmelserna i omen garantiregel för makar och omretroaktiv utbetalning av folkpensionfyller i och med ändringarna avbestämmelserna om folkpension för giftainte någon funktion efter den 1 januari1996. Dessa regler bör enligtregeringen därför upphävas samtidigtsom en bestämmelse om minskning avförmån vid retroaktiv utbetalning avbostadstillägg bör införas i lagen ombostadstillägg till pensionärer.I propositionen föreslås att 5 kap. 14§ och 16 kap. 5 § sjätte stycket AFLoch hänvisningen i 15 § lagen ombostadstillägg till pensionärer till 16kap. 5 § sjätte stycket AFL upphävssamt att ett nytt stycke införs i 9 §sistnämnda lag rörande minskning avbostadstillägg vid retroaktivutbetalning av sådant tillägg.Lagändringarna föreslås träda i kraftden 1 januari 1996.Utskottet biträder förslagen.Vissa lagändringarUtskottet har uppmärksammat attbestämmelsen i 21 kap. 1 § första ochandra styckena AFL innehållerhänvisning till 3 kap. 4 § förstastycket 3 samma lag. Eftersom nämndapunkt 3 enligt propositionens förslagupphävs bör hänvisningen i 21 kap. 1 §första och andra styckena i ställetgöras till 3 kap. 4 § första stycket 2.Utskottet föreslår en sådanredaktionell ändring.Utskottet vill föreslå enredaktionell ändring av 3 kap. 2 b §AFL, som i första stycket innehåller enhänvisning till 10 § tredje stycketsamma kapitel. Hänvisningen börrätteligen avse paragrafens andrastycke.Utskottet lägger i bilaga 2 framförslag till lagändringar.Ersättning för sjukresor från denallmänna försäkringenI propositionen föreslås attersättningen från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen för sjukresorenligt 2 kap. AFL avskaffas fr.o.m. den1 . Ersättningen skall istället lämnas genom det fr.o.m. nämndatidpunkt införda nya generellastatsbidraget till landstingen.Införande av ett nytt generelltstatsbidrag till landstingen har efterförslag från regeringen i proposition1994/95:150 antagits av (bet.1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448).Samtidigt beslutade attreducera förslagsanslaget B 2Sjukvårdsförmåner m.m. med ett beloppsom motsvarade storleken på 1994 årssjukreseersättning.