bet · GI01SfU10 · 1995-05-04 00:00:00 — Motionärernabegär i yrkande 6 ett tillkännagivande om dessa principer.Motionärerna anför vidare att avskaffandet av en karensdagriskerar att bli mycket kostsamt. Förslaget om sänktersättningsnivå till innebär en orimlig prioritering ochfår konsekvenser för tilltron till försäkringssystemet. De begärdärför avslag på regeringens förslag om avskaffad karensdag isjuk- och arbetsskadeförsäkringen och om sänkt ersättningsnivå idessa försäkringar och föräldraförsäkringen (yrkandena 12 och13). Däremot anser de att ersättningsnivån för långtidssjuka börhöjas från (yrkande 14). Motionärerna framhålleratt bedömningen av budgeteffekterna är extremt komplicerade. Detär troligt att det för att uppnå en besparing på 2 miljarderkronor är nödvändigt att vidta någon annan åtgärd. Motionärernaförordar i så fall att antalet dagar ersättning ibörjan av varje sjukperiod utökas från nuvarande två till kanskefem. Motionärerna begär i yrkande 15 förslag härom. Motionärernahänvisar vidare till (Ds1994:81) och menar att det vore en strukturellt riktig åtgärdatt låta sjukpenninggrundande inkomst fastställas med hänsyntill den levnadsstandard man haft tillbaka. Enligtyrkande 16 bör regeringen återkomma med förslag tillförändringar som bör genomföras redan fr.o.m. år 1996.Motionärerna har vid sina budgetberäkningar utgått från att dengenomsnittliga inkomsten under den senaste tolvmånadersperiodenskulle gälla. Vad gäller förändringar i föräldraförsäkringenbegär m.fl. (fp) i motion So615 yrkande 2 avslagpå förslaget att sänka ersättningsnivån i föräldrapenningen till75 resp. . Motionärerna hänvisar till att starkajämställdhetsskäl talar för en hög kompensationsnivå.Motionärerna begär vidare avslag på förslaget att sänkaersättningsnivån i den tillfälliga föräldrapenningen till (yrkande 3) och på förslaget att sänka ersättningsnivån ihavandeskapspenningen till (yrkande 4). I motion Sf264 avSigge Godin m.fl. (fp) begär motionärerna avslag på förslaget omsänkt ersättningsnivå till såvitt gällernärståendepenningen (yrkande 1).VänsterpartietUlla m.fl. (v) anför i motion Sf228 att det är bådeomoraliskt och ekonomiskt felaktigt att som görs skära isocialförsäkringssystemen för att finansiera underskott i andrasektorer. Enligt motionärerna föreslår regeringen omfattandeideologiska förändringar i socialförsäkringssystemen under denfelaktiga förevändningen att de går med förlust. Motionärernaanser att den förändrade ideologiska inriktningen bör förankrashos folket innan några beslut fattas. Förändringarna bör ocksåanalyseras ur ett klass- och könsperspektiv. De begär etttillkännagivande härom. I motion Sf257 begär ()att en parlamentarisk utredning tillsätts med syfte att redovisaförslag till en samlad reformering av socialförsäkringarna ocharbetslöshetsförsäkringen i syfte att utveckla den generellavälfärden och skapa enklare, enhetligare och rättvisare system.Motionären anser att olikheterna mellan trygghetssystemen vadgäller principer, nivåer m.m. medför att systemen blirsvåröverskådliga och leder till orättvisor. Skillnaderna kandessutom möjliggöra missbruk och ge snedvridande effekter församhällsekonomin i stort.I motion So618 anser m.fl. (v) att en utbyggdföräldraförsäkring måste prioriteras inom familjepolitiken såfort resurserna tillåter. Motionärerna anser också att mannensrätt till föräldraledighet inte skall kunna överlåtas påkvinnan. De föreslår att de kvoterade månaderna successivt byggsut, och de begär i yrkande 1 ett tillkännagivande härom.Miljöpartiet de GrönaI motionerna Fi212 av m.fl. (mp) yrkande 29 ochSo224 av m.fl. (mp) yrkande 9 föreslås attett s.k. brutet tak införs i samtliga försäkringssystem --arbetslöshet, föräldraförsäkring, sjukpenning. Iförsäkringssystemen skall ersättning utges av inkomstenunder och av inkomsten över dennanivå. I motion Fi212 begärs att beslutar att sådanaersättningsregler skall gälla fr.o.m. den 1 juli 1995.Kristdemokratiska samhällspartietI motion Sf206 redovisar m.fl. (kds) sina viktigautgångspunkter för en reformering av trygghetssystemen.Motionärerna förordar ett obligatoriskt och i huvudsakoffentligt trygghetssystem med utrymme för egna lösningar. Sammaersättning bör också gälla vid sjukdom, arbetslöshet ochföräldraledighet. Enligt motionärerna bör taket vara 7,5basbelopp, där en enhetlig lägsta nivå är 2 basbelopp.Däremellan skulle ersättningen kunna ligga på av inkomstenupp till 5 basbelopp och av inkomsten mellan 5 och 7,5basbelopp. Antalet karensdagar i de olika delsystemen behöverinte vara lika men det bör finnas ett tak på hur mångakarensdagar som sammantaget kan drabba en person under ett år.Trygghetssystemet utom föräldraförsäkringen bör ligga utanförstatsbudgeten och finansieras genom egen- ocharbetsgivaravgifter med ett ökat inslag av egenavgifter.Enhetliga avgifter bör tas ut på inkomster upp till nuvarandetak och förslagsvis kan halv avgift tas ut på inkomster däröver.Enligt motionärerna bör en ny parlamentarisk utredning snarasttillsättas som bör arbeta skyndsamt så att ett reformerattrygghetssystem kan genomföras från och med år 1997.Motionärerna begär ett tillkännagivande härom. I motion Fi216 avAlf m.fl. (kds) föreslås att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen skall innehålla med etthögkostnadsskydd och en ersättningsnivå på80 % (yrkande 13). Vidare föreslås att ersättningsnivån förlångtidssjuka höjs från (yrkande 24). Motionärernaanser dessutom att en ytterligare besparing bör göras genom attersättningen i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen grundas på dengenomsnittliga inkomsten (yrkande 8).M-, c- och kds-motionI motion Sf230 av m.fl. (m, c, kds) anförmotionärerna att en reform av socialförsäkringarna är påkallad.Riktpunkten bör vara att så många som möjligt får sinförsörjning genom arbete på den öppna arbetsmarknaden.Ersättningen från socialförsäkringarna bör därför alltid liggaklart under förlusten av inkomst. Den bör också täcka en inkomstsom är normal för den enskilde, inte en onormalt hög inkomst somhar uppburits . Genom karensperioder får denenskilde bära en del av risken själv. Socialförsäkringarna börvara obligatoriska och omfatta alla, men ett utrymme förindividuella lösningar bör finnas. Förenklingar avsocialförsäkringarna är nödvändiga, och flera försäkringar kanföras samman. Det bör också övervägas om delar avsocialförsäkringarna kan föras bort från det offentliga. Ettförslag är en förlängd arbetsgivarperiod i kombination med ensänkning av avgifterna. Frigjorda resurser kan användas till atthjälpa utsatta gruper, t.ex. att rehabiliteralångtidssjukskrivna eller förbättra villkoren för personer medhandikapp. Motionärerna begär ett tillkännagivande om detanförda.KompletteringspropositionenMed hänsyn till fortsatt osäkerhet i det ekonomiska ochstatsfinansiella läget har regeringen funnit det motiverat att ikompletteringspropositionen, som beslutades ,föreslå att en enhetlig ersättningsnivå om skall införas isjukersättningssystemen och föräldraförsäkringen redan fr.o.m.den 1 januari 1996 och även gälla arbetslöshetsförsäkringen.Dessutom föreslås att karensdagen bibehålls isjukersättningssystemen.Den 75-procentiga ersättningsnivån skall även gällarehabiliteringspenning och tillfällig föräldrapenning fr.o.m.den . Däremot skall föräldrapenningen under den förstamånaden för vardera föräldern utges aversättningsunderlaget.Enligt regeringen kan såväl ersättningarnas storlek som andravillkor i ett trygghetssystem ha betydelse för hur effektivaåtgärderna i angränsande trygghetssystem blir. För enlångtidssjuk som saknar arbete är drivkrafterna förrehabilitering utomordentligt svaga om den som tillfrisknarriskerar arbetslöshet utan någon rätt till ersättning. Detta ärett exempel bland flera på frågor som rör samspelet mellan sjuk-och arbetslöshetsförsäkringarna. Andra konkreta frågor rörkvalifikationsregler samt försäkrad inkomst. Huruvida dessaskillnader är rationella eller kan behöva ändras, bör analyserasgemensamt av Sjuk- och arbetsskadeberedningen och en kommandeutredning om arbetslöshetsförsäkringen. En särskild utredningkommer vidare att tillsättas i samråd mellan social- ocharbetsmarknadsministrarna för att göra en bred analys av deäldres situation på en alltmer krävande och rörlig arbetsmarknadsamt av alternativ till förtidspensionering närohälsoprövningen för förtidspension skärps.I kompletteringspropositionen begär regeringen riksdagensgodkännande av vad som anförts om den enhetligakompensationsnivån om i sjuklönesystemet samt i sjuk- ochföräldraförsäkringarna.Regeringen lägger också fram förslag om att de tvåkontaktdagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen slopasredan fr.o.m. den 1 juli 1995.Kompletteringspropositionen bereds av finansutskottet. Förnärvarande löper motionstid, och socialförsäkringsutskottetkommer därefter att avge yttrande över förslagen.Nya direktiv till Sjuk- och arbetsskadeberedningenDe ursprungliga direktiven till Sjuk- ocharbetsskadeberedningen fastställdes (dir.1993:44). I direktiven fick beredningen i uppdrag att lämnaförslag till en ny ordning för lagfästaförsäkringsersättningar vid sjukdom och arbetsskada.Den 20 april 1995 har regeringen beslutat om nya direktiv tillSjuk- och arbetsskadeberedningen. Enligt dessa direktiv skallberedningen bl.a. utforma förslag till en av staten organiserad allmänohälsoförsäkring som ger ersättning för inkomstbortfall orsakatav temporärt eller varaktigt nedsatt arbetsförmåga till följd avsjukdom, skada eller funktionshinder, lämna förlag till kriterier för rätt till ersättning från denallmänna ohälsoförsäkringen med utgångspunkt från att prövningenav arbetsförmågans nedsättning jämfört med dagens regler merrenodlat skall baseras på medicinska grunder, lämna förslag till ersättningsregler i den allmännaohälsoförsäkringen och ersättning enligt sjuklönelagen medutgångspunkt från att ersättningsnivån vid kort eller medellångfrånvaro skall uppgå till av förmånsgrundande inkomst ochatt det skall finnas en karensdag, utforma regler för beräkning av förmånsgrundande inkomst vidkort eller medellång sjukfrånvaro med utgångspunkt från attdenna skall avse aktuell inkomst alternativt baseras påinkomsten före sjukfallet, inom ramen för den allmänna ohälsoförsäkringen föreslå reglerför beräkning av förmånsgrundande inkomst och ersättningsnivåvid långvarig nedsättning av arbetsförmågan i syfte att ersättadagens förtidspensionering och därvid utforma regler för ettgrundskydd för grupper som inte alls eller i begränsadomfattning kvalificerat sig för inkomstbaserad ersättning, analysera hur ohälsoförsäkringen kan utformas så att enlångsiktig finansiell balans upprätthålls och utforma förslagtill hur redovisning av inkomster och utgifter kan tydliggörasinom ramen för statsbudgeten, analysera samspelet mellan ohälsoförsäkringen och andraförsäkringssystem och lämna förslag till hur en bättresamordning kan åstadkommas, överväga sjuklöneperiodens längd och förläggning undersjukdomsperioden, analysera under vilka förutsättningar tilläggsförsäkringarsom ger ersättning utöver den allmänna ohälsoförsäkringenuppfyller krav på effektivitet och rättvisa, utforma regler för en obligatorisk tilläggsförsäkring som gerersättning för inkomstbortfall orsakat av arbetsskada samtanalysera för- och nackdelar med att föra över detorganisatoriska och finansiella ansvaret för denna försäkringtill arbetsmarknadens parter.Beredningen skall omvandlas till en parlamentariskt sammansattkommitté. Representanter för parterna på arbetsmarknaden böringå som sakkunniga. Till beredningen skall knytas en särskildreferensgrupp med parternas representanter i beredningen underledning av beredningens ordförande.Utskottets bedömningI budgetpropositionen föreslår regeringen att, med någraundantag, en enhetlig nivå om införs i sjuklöne- ochsjukpenningsystemen och inom föräldraförsäkringen fr.o.m. år1997. skall reglerna om karensdag isjukersättningssystemen tas bort. Regeringen har hemställt attriksdagen godkänner inriktningen på dessa åtgärder.Härefter har regeringen i kompletteringspropositionen begärtatt godkänner vad som där anförts om en enhetligkompensationsnivå om i sjuklönesystemet samt i sjuk- ochföräldraförsäkringarna. Inriktningen ikompletteringspropositionen skiljer sig mot budgetpropositionenbl.a. så till vida att karensdagen blir kvar och att den lägrenivån införs . Den 75-procentiga nivånskall dessutom gälla rehabiliteringspenningen och dentillfälliga föräldrapenningen fr.o.m. den 15:e dagen.Enligt utskottets mening medför den nya hemställan attregeringens förslag i budgetpropositionen i dessa avseenden intelängre har någon aktualitet. bör därför lämnabudgetpropositionen i denna del utan vidare åtgärd.Utskottet behandlar härefter de olika motionsyrkandena.I flera motioner föreslås enhetlighet och ökad samordningmellan olika socialförsäkringar. Detta är också i linje med vadregeringen föreslår. Enhetligare ersättningsnivåer inom sjuk-och föräldraförsäkringarna föreslogs redan ibudgetpropositionen. I kompletteringspropositionen gårregeringen ännu längre, inte minst genom att föreslå sammaersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen som i sjuk- ochföräldraförsäkringarna. Även i övrigt framhåller regeringenbetydelsen av samordning mellan de olika systemen.Enligt de nya direktiven till sjuk- och arbetsskadeberedningenskall gränsdragningen mellan olika försäkringsgrenar görastydlig och rätten till ersättning från den allmännaohälsoförsäkringen mer renodlat baseras på medicinska grunder.Sjuk- och arbetsskadeberedningen har fått i uppdrag att lämnaförslag till hur en bättre samordning mellan ohälsoförsäkringenoch andra försäkringssystem kan åstadkommas. Den allmännaohälsoförsäkringen skall också omfatta ersättning förinkomstbortfall vid varaktigt nedsatt arbetsförmåga, dvs. ävendet nuvarande förtidspensionssystemet.I flera motioner föreslås olika försäkringslösningar vad avserersättningsnivåer, karenstider och inkomsttak. I några motionerföreslås ändringar i dessa avseenden redan under budgetåret1995/96. Enligt utskottets mening bör med hänvisningtill de ändringar som föreslås i kompletteringspropositioneninte i detta sammanhang besluta om några sådana förändringarunder kommande budgetår. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotionerna Sf238 yrkande 2 (m) och Fi212 yrkande 29 (mp).I de nya direktiven anges att det i nuvarande statsfinansiellaläge inte finns utrymme att pröva vare sig en höjning avförmånstaket eller en begränsning av avgiftsuttaget. Beredningenbör dock analysera vad som sker med inkomstbortfallsprincipen ominkomstgränsen på inte höjs i takt med den allmännainkomstutvecklingen på motsvarande sätt som skall ske inomålderspensionssystemet.I tre motioner, Sf238 (m), Fi211 (fp) och Fi216 (kds),föreslås ändrade bestämmelser för sjukpenninggrundande inkomstredan fr.o.m. år 1996. I Sjuk- och arbetsskadeberedningensuppdrag ingår att utforma regler för beräkning avförmånsgrundande inkomst vid kort eller medellång sjukfrånvaromed utgångspunkt från att denna skall avse aktuell inkomstalternativt baseras på inkomsten föresjukfallet. Utskottet anser att beredningens förslag böravvaktas, och utskottet avstyrker bifall till motionerna Sf238yrkande 1, Fi211 yrkande 16 och Fi216 yrkande 8.Vad gäller förslag om en förlängd sjuklöneperiod konstaterarutskottet att beredningen har i uppdrag att överväga såvälsjuklöneperiodens längd som förläggning under sjukdomsperioden.I flera motioner föreslås att den nuvarande 70-procentigakompensationsnivån som är huvudregel för sjukfall längre än ettår skall höjas. Genom regeringens förslag kommerkompensationsnivån i sjukförsäkringen att även vid långasjukfall vara densamma som tidigare ,dock 75 %.Med anledning av vad som anförs i motion Sf205 yrkande 5 (m)om avtalsförsäkring vill utskottet hänvisa till att Sjuk- ocharbetsskadeberedningen bl.a. skall analysera under vilkaförutsättningar tilläggsförsäkringar som ger ersättning utöverden allmänna ohälsoförsäkringen uppfyller krav på effektivitetoch rättvisa så att sådana försäkringar inte bidrar till att ökakostnaderna för den allmänna ohälsoförsäkringen om gällandeminskningsregler avskaffas och arbetsmarknadens parter tar detfulla ansvaret för tilläggsförsäkringarna. Vidare skallberedningen analysera de medel i form av bl.a. minskningsreglerinom den allmänna försäkringen och åtgärder inom skatte- ochförsäkringslagstiftning som kan användas för att förhindraframväxten av tilläggsförsäkringar som riskerar att skapaineffektivitet och orättvisa. Utskottet konstaterar att denfråga som motionärerna tagit upp ingår i beredningens uppdrag.I enlighet med de generella direktiv som gäller samtligakommittéer och särskilda utredare (dir. 1994:124) skall Sjuk-och arbetsskadeberedningens förslag föregås av en analys ochinnehålla en redovisning av hur förslagen kan förväntas påverkakvinnors resp. mäns villkor och därmed förutsättningarna förjämställdhet mellan könen. Härigenom tillgodoses delvis motionSf228 (v).Tre motioner gäller s.k. kvoterad föräldrapenning. Utskottetvill erinra om att avsikten med reformen att 30föräldrapenningdagar förbehålls vardera föräldern och utges meden högre kompensationsnivå är att öka fädernas uttag avföräldrapenning (prop. 1993/94:147, bet. 1993/94:SfU15). Somskäl har angivits att det är viktigt för barnen att fäderna tartill vara sin rätt att vara föräldralediga med dem. Forskninghar visat att en tidigt etablerad nära relation mellan far ochbarn ger en god grund för relationen under resten av livet. Påsikt skulle det också innebära att det kommer att anses somnaturligt såväl på arbetsplatsen, i samhället som i familjen attmannen lika väl som kvinnan tar det praktiska ansvaret föromsorg och uppfostran av barnen. Utskottet anser det viktigt attreformen i denna del får sådan effekt, och den bör därför inteavskaffas vare sig vad gäller själva förbehållet eller den högrekompensationsnivån. Utskottet avstyrker således bifall tillmotionerna So617 yrkande 3 (m) och Sf227 yrkande 1 (m).Beträffande frågan om en fortsatt utbyggnad och kvotering avföräldraförsäkringen i enlighet med vad sin föreslås i motionSo618 yrkande 1 (v) bör inte nu göra något uttalande.Det är enligt utskottets mening inte befogat att slopahavandeskapspenningen fr.o.m. , och utskottetavstyrker bifall till motion So617 yrkande 4 (m). Utskottet villdock erinra om att på förslag av utskottet ibetänkande 1992/93:SfU2 begärde en utredning av frågan om ivilken omfattning de olika förmånerna vid graviditet utnyttjas.Det förelåg också ett behov av ett fördjupat underlag för att fåbelyst sjukskrivningsorsakerna under den senare delen avgraviditeten och sambandet med havandeskapspenningen.Riksförsäkringsverket har redovisat denna utredningtill regeringen. Verket har därvid inte föreslagit någon ändringi gällande regelverk.Utskottet anser sammanfattningsvis att flera av motionernatillgodoses med vad utskottet ovan anfört. Många förslag rymsockså inom ramen för Sjuk- och arbetsskadeberedningens arbete.Med hänsyn till beredningens parlamentariska sammansättningfinns goda förutsättningar att där driva de olika frågorna.Några ställningstaganden från sida bör därför nu integöras. Inte heller i övrigt anser utskottet att motionerna skallföranleda någon åtgärd från sida.Utskottet vill i detta sammanhang också ta upp motion Sf219 avChristina Zedell och (). Motionen har föranlettsav ett förslag i budgetpropositionen att de vanligakontaktdagarna, som kan tas ut fr.o.m. det kalenderår barnetfyller t.o.m. det då barnet fyller , skall slopasfr.o.m. Med anledning härav föreslår motionärerna attåldersgränsen för uttag av garantidagar höjs från , ellerden senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret,till det kalenderår barnet fyller 15 år.Även om kontaktdagarna inom föräldraförsäkringen på sätt nuföreslås i kompletteringspropositionen avskaffas fr.o.m. den 1juli 1995, anser utskottet det inte motiverat med någon höjningav åldersgränsen för uttag av garantidagar. Motion Sf219 bördärför avslås.SjukdomsbegreppetProposition 147I proposition 1994/95:147 framhålls att AFL inte innehållernågon definition av begreppet sjukdom. I äldre förarbeten finnsdock vissa uttalanden om begreppets innebörd som fortfarandeanses vara vägledande. Enligt dessa uttalanden bör man vidbedömningen av om sjukdom föreligger hålla sig till vad somenligt vanligt språkbruk och gällande läkarvetenskapliguppfattning anses vara sjukdom. Med utgångspunkt häri kan enligtpropositionen varje onormalt kropps- eller själstillstånd sominte hör ihop med den normala livsprocessen betecknas somsjukdom. Störningar och fysiologiska förändringar som beror pådet naturliga åldrandet, havandeskap eller barnsbörd betraktasinte som sjukdom, då de hör ihop med den normala livsprocessen.Sjukdomsbegreppet har enligt vad som anförs i propositionensuccessivt utvidgats. Vissa tillstånd under graviditet ansesnumera ge rätt till sjukpenning (t.ex. hotande förtidsbörd ochhotande missfall). Även operativa ingrepp kan ge rätt tillsjukpenning (t.ex. kejsarsnitt, abort och skönhetsoperation),liksom sorg- och trötthetstillstånd (t.ex. vid en nära anhörigsdöd).I propositionen anförs att den av Rehabiliteringsberedningen ibetänkande (SOU 1988:41) föreslagna utvidgningen avsjukdomsbegreppet genom införande av ytterligare ettorsaksrekvisit hade motiverats av den utvidgning som enligtberedningen redan tillämpades i praktiken på vissa håll. Iproposition 1990/91:141 föreslogs emellertid ingen ändring avgällande orsaksrekvisit för sjukpenning.Enligt vad som anförs i propositionen innebär det svåraavvägningar att bedöma vad som skall anses som sjukdom.Det finns dock inte anledning att tro att den utvidgning genomdomstolspraxis som har skett sedan nuvarande sjukdomsbegreppinfördes har inneburit att det generellt sett är för generöstoch inte heller att den tillämpning av sjukdomsbegreppet somutvecklats genom denna domstolspraxis inte utgör en tillräckligbestämning för vad som formellt skall avses med sjukdom.Problemet är i stället den glidning i tillämpningen avsjukdomsbegreppet som skett hos patienter, läkare och inomsocialförsäkringsadministrationen.I propositionen anförs att det är viktigt för att tilltrontill socialförsäkringssystemet och dess legitimitet skallkunna bibehållas att det försäkringsrättsligasjukdomsbegreppet tillämpas så att det förbehålls de personersom uppfyller vissa uppställda kriterier. Det är enligtpropositionen angeläget att motverka att ersättning frånsjukförsäkringen utges för sociala och generella livsproblemutan att en utvidgning av det försäkringsrättsligasjukdomsbegreppet har skett genom domstolspraxis ellerlagändring.I propositionen föreslås därför i syfte att tydliggöra detgällande sjukdomsbegreppet att det skall framgå av 3 kap. 7 §AFL att vid sin bedömning av om sjukdomsätter ned den försäkrades arbetsförmåga med minst en fjärdedelskall bortse från arbetsmarknadsmässiga, ekonomiska, socialaeller liknande förhållanden, t.ex. problem av existentiell art.Enligt propositionen skall sjukdomstillstånd som utlösts avnämnda förhållanden dock kunna ge rätt till sjukpenning.Ändringen föreslås träda i kraft den 1 oktober 1995.MotionenRagnhild Pohanka (mp) begär i motion Sf17 yrkande 1 avslag påförslaget om förtydligande av sjukdomsbegreppet. Motionärenbefarar att sjukdomsbegreppet blir alltför snävt och att dettakommer att diskriminera människor vars sjukdom helt eller delvishar sin grund i existentiella orsaker.Utskottets bedömningUtskottet, som konstaterar att sjukdomstillstånd som utlöstsav t.ex. problem av existentiell art även fortsättningsviskommer att kunna ge rätt till sjukpenning, tillstyrkerregeringens förslag och avstyrker bifall till motion Sf17yrkande 1.Bedömning av arbetsförmåganEnligt 3 kap. 7 a § AFL får, för att underlätta återgång tillarbete i anslutning till ett sjukdomsfall, i stället försjukpenning ersättning utges för merutgifter för resor till ochfrån arbetet.