bet · GI01AU15 · 1995-05-19 00:00:00 — I följandesammanställning redovisas utvecklingen av de relativaarbetslöshetstalen för kvinnor resp. män --mars 1995.Andel arbetslösa (%) av arbetskraftenMars månad1991 1992 1993 1994 1995Kvinnor 2,3 3,7 5,5 6,2 6,0Män 2,6 5,4 8,5 9,2 9,0Källa: AKU.Ungdomsarbetslösheten minskar i snabbare takt. För ungdomarmellan 16 och uppgick arbetslösheten till 65000 personer (14,) vilket kan jämföras med 81 000 (17,) imars förra året.I åldersgruppen 55--har dock arbetslösheten ökat från6,till i mars 1995.Antalet långtidsarbetslösa (arbetslösa över ) harsedan september 1994 legat under föregående års nivå. antalet långtidsarbetslösa till 115 000 personer eller36 % av samtliga arbetslösa jämfört med 131 000 eller imars 1994.Deltidsarbetslösheten fortsätter att öka. Jämfört med april1994 ökade antalet deltidsarbetslösa med 19 000 personer till150 400 varav 115 600 eller är kvinnor, enligtAMS månadsstatistik. I följande sammanställning redovisasutvecklingen av deltidsarbetslösheten i april åren 1992--1995.Deltidsarbetslösa 1992 1993 1994 1995Antal personer 74 485 100 026 131 366 150 373därav kvinnor 56 635 75 839 99 707 115 590Källa: AMS.Enligt uppgick antalet anställda som av arbetsmarknadsskälarbetar mindre än de skulle vilja göra till 341 000 personer imars 1995 varav 242 300 eller är kvinnor. Motsvarandeuppgifter för var 181 900 personer totalt varav 125400 () kvinnor.Det totala antalet utförda arbetstimmar uppgick till132,9 miljoner -- en ökning jämfört medföregående år (vilket främst tillskrivs påskhelgensförläggning). och uppgick motsvarandeantal timmar till 145,1 resp. 130,6 miljoner.Övertidsuttaget ökar men når inte upp till nivå. Imars 1995 arbetade 403 000 personer eller av samtligaanställda övertid eller mertid. Motsvarandeuppgifter för var 9,0 resp. och2,50 resp. . arbetade 475 000personer, av samtliga anställda, 3,84 miljoner timmarövertid/mertid.Enligt AMS statistik var antalet arbetslösa sökande vidarbetsförmedlingen 317 000 personer -- enminskning med 7 000 jämfört med samma månad föregående år.Efterfrågan på arbetskraft har bromsats upp något . Antalet nyanmälda lediga platser uppgick iapril 1995 till 31 000 jämfört med 32 000 och 38000 i februari i år.Sysselsättningen har i stort sett varit oförändrad sedanhösten 1994. Jämfört med försvagadessysselsättningsutvecklingen . Antaletsysselsatta enligt uppgick till 3 897 000 personervilket är en ökning med endast 18 000 jämfört med samma tidförra året.Antalet visstidsanställda fortsätter att öka somantalet fast anställda minskar. Jämfört med ökadeantalet tidsbegränsat anställda med 59 000 personer till 458 000i mars som antalet fast anställda minskade med 47000 personer till sammanlagt 2 995 000.Från mars 1994 till mars 1995 minskade antalet anställda ioffentlig tjänst med 35 000 till 1 370 000 personer samtidigtsom antalet anställda i enskild tjänst ökade med 47 000 till 2082 000 personer.Antalet sysselsatta inom byggnadsindustrin uppgick till212 000 personer vilket är i stort sett oförändrat jämfört medmars 1994.Antalet personer som varslats om uppsägning fortsätter attminska och uppgår till omkring 3 000 personer permånad vilket motsvarar nivån före konjunkturnedgången år 1991.Arbetskraftsdeltagandet har varit i stortsett oförändrat. Arbetskraften uppgick till 4 215000 personer vilket motsvarar av befolkningen i åldrarna16--64 år.Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder , 1992, 1994--1995 samt i mars 1995Stödform 1988 1992 1994 1995 1995jan. marsArbetsmarknadsutbildning(exkl. företagsutbildning) 48 800 86 800 61 800 63 800 71 600Beredskapsarbete 17 300 14 200 14 300 14 200 13 900Ungdomspraktik m.m.** 18 300 22 100 80 300 58 200 36 100Ungdomsintroduktion*** - - - 900 5 200Arbetslivsutveckling**** - - 50 700 42 900 43 800Utbildningsvikariat - 9 400 13 100 13 500 15 000Rekryteringsstöd 4 400 9 600 12 600 25 700 25 400*Invandrarpraktik***** - - - 2 700 3 900Konjunkturberoende åtgärdertotalt 88 800 142 100 232 800 221 900 214 900Arbetsmarknadsinstitut****** 5 000 7 200 6 500 8 200 9 500Utbildning i företag (heltid) 1 300 5 500 3 100 2 500 2 700*Lönebidrag 42 800 43 300 44 400 45 800 47 500*28 300 29 400 27 900 29 000 29 200*Offentligt skyddat arbete 5 900 5 500 5 500 5 100 5 300*Samtliga åtgärdertotalt 172 100 233 000 320 200 312 600 309 100*) Avser feb. **) Avser ungdomslag --, inskolningsplatser samt ungdomspraktik. ***) Ny åtgärd fr.o.m. . ****) Ny åtgärd fr.o.m. . *****) Ny åtgärd fr.o.m. . ******) Ny statistik fr.o.m. år 1990.Källa: AMS och SCB.I mars 1995 uppgick således den totala arbetslösheten -- öppetarbetslösa och personer i konjunkturberoende åtgärder -- till533 000 personer eller av arbetskraften vilket innebär enminskning med 43 000 personer eller jämförtmed mars 1994.Arbetsmarknadspolitikens inriktningPropositionenI propositionen framhålls vikten av att skapa förutsättningarför näringslivets expansion. Den är en förutsättning för attsysselsättningen kan öka och att arbetslösheten kan pressas ned.För att stärka arbetslinjen och höja flexibiliteten påarbetsmarknaden föreslås effektiviseringar avarbetsmarknadspolitiken på flera olika områden. följande förslag fram: ett effektivare utnyttjande avArbetsmarknadsverkets (AMV) förvaltningsmedel, en ökad samverkanmed kommunerna framför allt när det gäller ungdomar under 20år, insatser till förmån för långtidsarbetslösa och andrautsatta grupper, färre regler och mindre detaljstyrning. Medelsom ställs till AMS förfogande skall disponeras för attsysselsätta i genomsnitt minst 240 000 personer ikonjunkturberoende åtgärder.Konjunkturuppgången som inleddes förstärktes i slutetav året och har börjat få effekt på sysselsättningen. Ökningenav sysselsättningen är 83 000personer jämfört med . Sysselsättningenhar emellertid av skilda skäl inte ökat lika kraftigt somproduktionen. Trots sysselsättningsökningen är det såledesfortfarande 526 000 personer färre sysselsatta nu jämfört med år1990.Arbetslösheten har minskat något men är fortfarande myckethög. var motsvarande av arbetskraften öppetarbetslös eller i någon konjunkturberoende åtgärd.Det allvarligaste problemet är den högalångtidsarbetslösheten. Mer än var tredje öppet arbetslös harvarit arbetslös mer än . Bland de arbetslösa över 55år är mer än varannan långtidsarbetslös.Det finns en betydande rundgång mellan öppen arbetslöshet,kortvariga anställningar och olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, heter det i propositionen. Enligt arbetsförmedlingensstatistik fanns det 000 personer somvar inskrivna vid arbetsförmedlingen, antingen som arbetssökandeeller i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd och som hade varitoavbrutet inskrivna i mer än två år.Arbetsmarknadspolitiken har en central roll för att skapa enflexibel arbetsmarknad och därigenom främja en hållbar ekonomisktillväxt, stabilitet och en rättvis fördelning. Det ärnödvändigt att förbättra flexibiliteten på arbetsmarknaden föratt vi skall klara våra långsiktiga ekonomiska mål, framhållsdet i propositionen. Tillåts långtidsarbetslösheten att växa ochpermanentas minskar dramatiskt arbetsmarknadspolitikensmöjlighet att tillgodose arbetsgivarnas arbetskraftsbehov ochupprätthålla ett så starkt utbudstryck att löneökningarna kanbegränsas till den nivå som råder i våra viktigastekonkurrentländer. Det långsiktiga målet är full sysselsättning ihela landet, med bibehållen prisstabilitet.Ett särskilt investeringsprogram för att bl.a. motverkaarbetslösheten inom byggbranschen föreslås.Vidare framlägger regeringen ett förslag om ett tidsbegränsatinvesteringsprogram för att öka nyproduktion avpermanentbostäder. Genomförandet av ett sådant förslag bidrartill en väl fungerande bostadsmarknad, som i sin tur är enförutsättning för att upprätthålla rörligheten påarbetsmarknaden, framhåller regeringen.Förslagen inom byggsektorn bereds av bostadsutskottet.De små och medelstora företagen har en central roll för att fåtill stånd en utveckling med hög, stabil och hållbar tillväxtsamt ökad sysselsättning, understryker regeringen och framläggerett förslag om särskilda åtgärder för regional utveckling ochtillväxt. De tillväxtfrämjande åtgärder som åsyftas är bl.a. etttillfälligt småföretagsstöd.MotionerI det följande redovisas partiernas (m, fp, v, mp och kds) synpå inriktningen av arbetsmarknadspolitiken. Den inriktningsom resp. parti nu redovisar sammanfaller i huvudsak medpartiernas uppfattning i motioner avlämnade i samband medbudgetpropositionen. Utskottet behandlade dessamotioner i sitt av godkända betänkande 1994/95:AU11(s. 24--35).Förslagen angående enskilda åtgärder tas upp i samband medresp. åtgärd.Moderaterna anser i partimotion A52 (yrk. 16--20, 22--24,30) det uppenbart att regeringens förslag inte skapar någrariktiga arbeten och återkommer sålunda till sitt tidigare i vårredovisade sjupunktsprogram för en politik för riktiga jobb.Sammanfattningsvis innebär detta följande.1. En politik för expansion av företagNya riktiga arbeten kan bara skapas av privata företag,framhåller motionärerna. Det är dessas tillväxtmöjligheter somär avgörande för möjligheterna att kunna erbjuda riktigaarbeten. Det är viktigt inte minst för kvinnorna som finns på enkrympande offentlig sektor. Företagen har otillräckligamöjligheter att expandera och för få nya företag etableras.2. En skattepolitik för arbeteSkattesystemet måste ge goda förutsättningar för arbete ochföretagande. Den stora skattekilen på arbete innebär särskiltstora problem för den privata tjänstesektorn. Egenavgifter tillsjukförsäkringen avvisas. Den tidigare regeringens initiativ attvia ändrade EU-regler möjliggöra sänkt och slopad tjänstemomsfullföljs.3. En större lönespridningLönebildningen måste främja rekrytering av ny arbetskraft.4. En avreglering av arbetsmarknadenArbetmarknadslagstiftningen måste reformeras. börvidare hos regeringen begära förslag om individuellaanställningsavtal. En arbetssökande skall ha möjlighet attträffa uppgörelse om uppsägningstid.5. Socialförsäkringar som stimulerar till arbeteArbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och ändras så attden befrämjar arbete.6. Ett utbildningssystem som utvecklar allas kompetensUtbildningen måste fortgå under hela yrkeslivet.7. En arbetsmarknadspolitik som snabbt återför arbetslösa tillarbeteArbetsmarknadspolitikens effektivitet måste höjas.Folkpartiet liberalerna anser i sin kommittémotion A53(yrk. 1, 3--4) liksom tidigare att arbetslösheten går attnedbringa med hjälp av en klok och samlad politik för tillväxt,kombinerad med en offensiv arbetsmarknadspolitik. Dengrundläggande tanken är enligt motionärerna att arbetslöshetaldrig får vara ett medel i den ekonomiska politiken.Arbetsmarknadspolitiken är ett nödvändigt komplement till denekonomiska politiken.Den industrisektor som länge varit ryggraden i svensktnäringsliv kommer inte att kunna lösa arbetslöshetsproblemet. Omarbetslösheten skall kunna sjunka behöver sysselsättningen ökamarkant inom andra sektorer. Framför allt är det tjänste- ochservicesektorn som måste stå för ökningen av antalet jobb,understryker motionärerna.Arbetsmarknadspolitiken som varit inriktad på attförse de stora industrierna med arbetskraft måste läggas om ochinriktas på den arbetsmarknad vi ser framför oss. Ettframväxande kunskapssamhälle innebär att kraven på kunskaper ochpersonliga färdigheter ställs högre.Att öka rörligheten på arbetsmarknaden är och förblirarbetsmarknadspolitikens långsiktigt viktigaste uppgift, ansermotionärerna. Arbetsmarknadspolitiken skall underlätta för såvälsmå som stora företag att snabbt rekrytera arbetskraft. Denskall hjälpa arbetssökande till jobb eller utbildning. Ökadvägledning är ett sätt att effektivisera arbetssökandet.Eftersom är berett att acceptera regeringensförslag om en större frihet för AMV att använda åtgärdsmedeltill tillfälliga personalförstärkningar understryker partiet attden ökade friheten bör hanteras varsamt. Förstärkningarna börriktas mot de grupper av arbetslösa som har det svårast påarbetsmarknaden. Man vill ha ett tillkännagivande härom.Folkpartiet är också positivt till att åtgärdsmedlen fåranvändas så fritt som möjligt men anser att en viss preciseringär nödvändig. Ett tillkännagivande yrkas härom.Vänsterpartiet har delat regeringens allmänna mål inomarbetsmarknadspolitiken, framhålls i partimotionen A55 (yrk.1--2), som är starkt kritisk till regeringens nu framlagdaförslag. Regeringens handlingsprogram för arbete och tillväxträcker inte, anser motionärerna. Det krävs en radframtidsinriktade strukturella reformer vid sidan av en aktivpolitik på kort sikt.Det saknas förslag och initiativ på flera områden, bl.a.förslag om hur den offentliga sektorns personal skall behandlasvid den nedskärningsprocess som regeringens politik innebär. Enskatteväxling måste till så att miljöbelastande verksamheterbeskattas hårdare medan arbetskraftskostnaderna minskar.Tjänstesektorn behöver stimuleras.Målsättningen bör vara att den öppna arbetslösheten är lägreän . Då krävs enligt motionärerna attsysselsättningsmålet görs till det övergripande målet för denekonomiska politiken. Regeringens ambitionsnivå är alldeles förlåg på denna punkt.Vänsterpartiet föreslår bl.a. begränsningar och fördyringar avövertidsuttag, vilket direkt kan omvandla övertid till nyaanställningar. Vidare föreslås väsentligt högre volymer avarbetsmarknadspolitiska åtgärder samt inrättande avobligatoriska praktikantplatser för ungdomar på företagen.Miljöpartiet de gröna anser i motion A56 (yrk. 1--2) attdet krävs tre grundläggande åtgärder för att lösaarbetsmarknadsproblemen:sänkt arbetstidskatteväxlingmiljöinvesteringarDet är en felsyn att, som regeringen gör, hävda att tillväxt isig leder till sysselsättning och att näringslivet måsteexpandera. Tillväxtkurvor och kurvor över sysselsättning hängerinte ihop på samma sätt som . När samhället nått enmateriellt mogen nivå, som det svenska, gäller det att hittaandra lösningar på arbetslöshetsproblemen. Den viktigasteåtgärden är att, med hjälp av ekonomiska styrmedel, se till attdet blir räntabelt för näringslivet att investera på ett sättsom gynnar både miljö och sysselsättning. Detta kan ske genomskatteväxling, dvs. sänkta arbetsgivaravgifter i kombination medhöjda miljörelaterade skatter.Miljöpartiet kräver vidare att regeringen återkommer tillriksdagen med en 10-årsplan som bygger på attarbetsgivaravgifterna halveras . Detta utgör endel av en kraftfull arbetsmarknadspolitik liksom en begränsningav övertidsuttaget.Kristdemokratiska samhällspartiet anser i motion A54 (yrk.1, delvis) att de nya jobben måste skapas i den privata sektorn.Motionärerna efterlyser regeringsförslag som leder till tillväxtoch nya jobb. Eftersom regeringen misslyckats med att skapaförutsättningar för att få fram flera jobb i näringslivettvingas den till ytterligare satsningar påarbetsmarknadspolitiska åtgärder.En långsiktig och ambitiös satsning på utbildning,kompetensutveckling och forskning är nödvändig för att främjatillväxten av kvalificerad tjänsteproduktion.De mycket höga skattekilarna på arbete () främjarinte tillkomsten av nya jobb. Hushållssektorn utgör en del avden privata tjänstesektorn. är marknaden för den typ avtjänster som går att utföra i egen-regi i stort sett utplånad,beroende till största delen på de höga skattekilarna.En framgångsrik ekonomisk politik för nya jobb måste äveninnefatta en sund näringspolitik.En skatteväxling till förmån för miljön och jobben bör ske.I motion A271 (yrk. 6) från den allmänna motionstiden 1995avstyrks inrättande av arbetsföretag.Utskottets bedömningUtskottet behandlade som framgått ovan i mitten av marsregeringens förslag i budgetpropositionen omarbetsmarknadspolitiken och arbetslivspolitiken samt ianslutning därtill väckta motioner (bet. AU11 och AU12).Riksdagen fattade beslut i dessa ärenden den 30 resp. 22 mars1995 (rskr. 233 och 227). De förslag som läggs fram innebär ivissa fall ett fullföljande av åtgärder som aviserades ibudgetpropositionen; i andra fall innebär förslagenkomplettering och ändring av tidigare beslutade åtgärder.I betänkandet AU11 slår utskottet fast vissa grundläggandeförutsättningar för att tillväxt och sysselsättning skall kunnauppnås och därmed bidra till att pressa tillbaka arbetslösheten.Den allmänna ekonomiska politiken är av största betydelse förbekämpningen av arbetslösheten. Alla politikområden måste docksamverka för att uppnå tillväxt och sysselsättning. Det gällerekonomisk politik, arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik,bostadspolitik, näringspolitik, regionalpolitik m.m. Denviktigaste uppgiften är att skapa förutsättningar förnäringslivet att expandera. De mindre företagen spelar en viktigroll för dynamiken i näringslivet. De små och medelstoraföretagens förutsättningar och förmåga att växa kommer att varaavgörande för både ekonomisk tillväxt och sysselsättningsökning.Omkring dessa grundläggande förutsättningar finns det enligtutskottets mening en betydande samsyn. Däremot finns det somframgått av motionsredovisningarna olika uppfattningar om dennärmare utformningen av politiken på skilda områden för att nådessa mål.Arbetsmarknadspolitiken har traditionellt haft en central rolli den ekonomiska politiken. En bestående hög arbetslöshet är enav grundorsakerna till en hotande ond cirkel i ekonomin, somgör det svårt att sanera statsfinanserna. Samhällets resurserlåses fast i insatser för de arbetslösa, som deoffentliga inkomsterna blir otillräckliga.Det är viktigt att understryka att arbetslinjen skall gälla.Den innebär att politiken inriktas på att återföra de arbetslösatill reguljära jobb. Arbetslöshet är en misshushållning medlandets viktigaste resurs: människors kompetens och vilja tillutveckling och arbete. Den är emellertid i första hand enpåfrestning för de människor som drabbas.Arbetsmarknadspolitiken i sig skapar inga arbeten. Men den hartillsammans med utbildningspolitiken en utomordentligt viktigroll när det gäller förutsättningarna för näringslivet. Detskulle vara mycket olyckligt om vi fick en situation där detsamtidigt med massarbetslöshet uppstår brist på kompetentarbetskraft. Det är därför nödvändigt att denarbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen har sådana ingredienseratt den kan medverka till att den arbetskraft som efterfrågaskommer att ha erforderlig kompetens och kunskap.Sverige håller på att hämta sig från de senaste årensekonomiska kris. Det svenska näringslivets internationellakonkurrensförmåga är mycket god, vilket innebär en mycketgynnsam utveckling av den svenska exporten. Även om produktioneni exportsektorn nu ökar starkt har detta ännu inte fört med signågon påtaglig förbättring av det bekymmersamma läget förhemmamarknadsindustrin. Ett avgörande villkor för att den nupåbörjade goda utvecklingen av den svenska ekonomin inte avbrytsär att det internationella konjunkturläget inte försämras. Detfinns ingen anledning att hävda att så skulle varafallet. Under denna förutsättning och med ett fullföljande avden nu förda politiken bör ekonomin även fortsättningsvisutvecklas gynnsamt. Tillväxten i den totala produktionen börnästa år kunna uppgå till 2.5--. Det bör även nämnas attEU-medlemskapet skapar nya betingelser för ekonomisk utvecklingoch konkurrensförmåga.Mot denna bakgrund finner utskottet det alarmerande attsysselsättningen inte ökar mer än marginellt och attarbetslösheten inte heller minskar mer än marginellt. Det finnsflera skäl till att det förhåller sig så. En viss fördröjningbrukar förekomma innan en konjunkturuppgång får genomslag påarbetsmarknaden. Det är också viktigt att komma ihåg attsysselsättningsminskningen innebar atthundratusentals människor lämnade arbetskraften. Under samma tidkom ett stort antal ungdomar aldrig in på arbetsmarknadendärför att det saknades arbetstillfällen. Det är således intebara registrerat arbetslösa som skall ha arbete. Även de somunder varit utanför arbetskraften söker sig nu in påarbetsmarknaden. Ett annat inslag i bilden är det storaövertidsuttag som förekommer, framför allt inom industrin.Även om det som framgått finns flera förklaringar till dentröghet vi nu ser när det gäller sysselsättningsökningen ochminskningen av arbetslösheten måste läget på arbetsmarknadenbetraktas som oroväckande. En bred samling mot arbetslöshetenkrävs. Läget är särskilt allvarligt för lågutbildade kvinnor,ungdomar, utomnordiska invandrare och arbetshandikappade.Det är därför nödvändigt med ytterligare insatser för attkraftigt pressa ner arbetslösheten. De förslag som läggs fram ipropositionen syftar härtill tillsammans med förslag inom andrapolitikområden.För att skapa ytterligare sysselsättning inom byggsektornföreslås ett investeringsprogram för miljö- ochbostadsinvesteringar. För att öka nyproduktionen avpermanentbostäder lämnas ett tidsbegränsat investeringsbidrag.Utskottet kommer i den följande framställningen att ta uppfrågan om finansieringen av dessa åtgärder. Under förutsättningatt efter bostadsutskottets beredning beslutar attgodkänna åtgärderna lämnar arbetsmarknadsutskottet förslag omfinansiering av dessa.I propositionen föreslås vidare en rad åtgärder för atteffektivisera arbetsmarknadspolitiken. Arbetslinjen skallstärkas och flexibiliteten ökas.AMV får större frihet att använda tilldelade resurser,platsförmedlingen skall bli effektivare genom att en störredel av åtgärdsmedlen får användas för tillfälligapersonalförstärkningar,långtidsarbetslösheten skall motverkas genom att vissa avåtgärderna tydligare skall riktas mot denna grupp,de äldres situation uppmärksammas ytterligare,rörligheten skall öka genom att ett pendlingsstöd införs ochatt starthjälpen byggs ut,arbetslinjen skall stärkas bl.a. genom att en ny åtgärd,arbetsplatsintroduktion, införs,en ökad samverkan med kommunerna förespråkas; särskilt skalldenna samverkan utvecklas ytterligare när det gäller åtgärderför att lösa ungdomsarbetslösheten.Med de tidigare beslutade åtgärderna och de nu föreliggandeförslagen räknar regeringen med att ca 240 000 personer i snittper månad kommer att befinna sig i olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Som redovisas i betänkandet AU11 (s. 23) beräknas -- med enårlig tillväxt på -- den totala arbetslösheten till9,och den öppna arbetslösheten till i slutetav mandatperioden. (En årlig tillväxt på ärfinansplanens medelalternativ av tre tänkbara scenarier för densvenska ekonomin fram .) Ambitionen är att få nerden öppna arbetslösheten under medelalternativets nivå som ärnärmare . Den öppna arbetslösheten är i april i år7,. Bland ungdomarna är den och bland de äldre, 55--64år, är den . Utomnordiska invandrare har en öppenarbetslöshet på (siffror).Utskottet delar regeringens bedömning om behovet avytterligare insatser för att komma till rätta medarbetslösheten, och då särskilt långtidsarbetslösheten. Mer änvar tredje arbetslös har varit arbetslös i mer än sex månader.Bland de arbetslösa är mer än varannanlångtidsarbetslös, dvs. har varit arbetslös i mer än sexmånader.Även inriktningen på de åtgärder som föreslås ställer sigutskottet bakom. Utskottet vill starkt understryka vikten av godkvalitet på de åtgärder som sätts in. De enskilda förslagenkommer att behandlas i den kommande framställningen. Utskottetkommer därvid att på vissa punkter föreslå tillägg ellerändringar i de föreslagna åtgärderna.Utskottet vill emellertid i likhet med flera motionärer starktframhålla vikten av fortsatta insatser inom andra politikområdenför att få en rejäl uppgång i sysselsättningen och en kraftignedpressning av arbetslösheten. Sådana insatser innebär ocksåatt det kommer att krävas en arbetsmarknadspolitik som kan mötade nya krav som ställs på arbetskraften i form av utbildning ochåtgärder för kompetenshöjning. Nödvändigheten av effektivitetoch flexibilitet betonas av motionärerna, en uppfattning somdelas av utskottet.Det finns som utskottet ser det över huvud taget en betydandesamsyn på arbetsmarknadspolitiken och dess roll församhällsekonomin.