bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Utskottet anservidare att det är otillfredsställande att regeringens förslag till förändringarpå olika områden inte föregås av ordentliga konsekvensanalyser vare sig detgäller kostnader eller tänkbara beteendeförändringar hos de grupper som berörs.Utskottet förutsätter därför att regeringen i samband med kommande förslag påläkemedelsförsäkringens område gör ordentliga analyser i nu nämnda hänseenden.Mot bakgrund av det anförda bör finansutskottet tillstyrka bifall till motionFi31 yrkande 6.Utskottet anser vidare att reglerna för den s.k. antagandeinkomsten förförtidspensionärer bör kopplas till inkomsten under en änvad som gäller samt att samma utgångspunkt bör gälla för avtrappning avbostadstillägget för förtidspensionärer som för ålderspensionärer.Finansutskottet bör därför föreslå att med bifall till motion Fi31yrkande 8 som sin mening ge regeringen detta till känna.I den moderata motionen Fi40 yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om attSjuk- och arbetsskadeberedningen skall få tilläggsdirektiv vad gällerpensionsnivåer för arbets- resp. förvärvsoförmåga. Med hänsyn till den snabbaökningen de senaste 15--20 åren av kostnaderna för förtidspensioneringarnadelar utskottet motionärernas uppfattning att reglerna för beviljande avförtidspension bör skärpas och ersättningsnivåerna sänkas. Sannolikt bör ocksåenligt utskottets mening systemet konstrueras så att det ger olika skyddsnivåerför bristande arbetsoförmåga, som personer med mycket svåra funktionshinderhar, och förvärvsoförmåga. Enligt utskottet bör högre förtidspensionsnivåerkrävas vid arbetsoförmåga, medan lägre ersättningsnivåer kan accepteras förpersoner med förvärvsoförmåga. Utskottet förutsätter dock att Sjuk- ocharbetsskadeberedningen kommer att överväga dessa frågor.2. () anför:I liberalernas motion Fi32 anges att kompensationsnivån i sjuk-och föräldraförsäkringarna bör vara och att regeringens förslag böravslås. Utskottet gör samma bedömning, eftersom det kan befaras att storagrupper medborgare känner att de, trots att de har betalat höga skatter undermånga år, inte kan räkna med ett acceptabelt skydd om de drabbas av någotoväntat. Många finner det orimligt att de just när de drabbas av t.ex. sjukdomsamtidigt skall behöva hantera en drastisk försämring av sin ekonomi.Utskottet anser vidare att det vore en strukturellt riktig åtgärd att låtaden sjukpenninggrundande inkomsten fastställas med hänsyn till denlevnadsstandard den försäkrade haft tillbaka. Densjukpenninggrundande inkomsten bör därför beräknas på den genomsnittligainkomsten under den senaste tolvmånadersperioden.Beträffande frågan om en höjning av pensionsåldern anser utskottet --oaktat det finns en överenskommelse mellan de tidigare regeringspartierna ochden nuvarande regeringen om att ingendera ensidigt skall höja pensionsåldern --att det statsfinansiella läget är sådant att det borde vara motiverat församtliga partier som står bakom överenskommelsen att söka reducera kostnadernaför det allmänna pensionssystemet. En stegvis höjning av pensionsåldern med ettår kan beräknas innebära en besparing på ca fr.o.m.år 1998.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att finansutskottettillstyrker bifall till motion Fi32 yrkandena 6 i denna del, 19 och 21.Finansutskottet bör också tillstyrka bifall till motion Fi32 yrkande 23 om enfortsättning av den påbörjade restriktiviteten med beviljande avförtidspension ålder.3. () anför:I motion Fi33 yrkandena 23 och 26 begärs dels att riksdagenavslår förslaget om en enhetlig kompensationsnivå i sjuklönesystemet samtsjuk- och föräldraförsäkringarna på , dels ett tillkännagivande om attkarensdagen i sjukförsäkringen slopas. Vidare begärs i yrkandena 24 och 25avslag på förslagen om minskade anslag till Föräldraförsäkring respektive tillSjukpennning och rehabilitering för /96. Utskottet gör sammabedömning som och föreslår därför att finansutskottet avstyrkerbifall till regeringens förslag och tillstyrker bifall till motion Fi33yrkandena 23, 24 och 25 (delvis). Utskottet delar också motionärernasuppfattning att karensdagen bör slopas. Detta bör finansutskottet föreslå attriksdagen med bifall till motion Fi33 yrkande 26 som sin mening ger regeringentill känna.Läkemedelsavgiften har mellan ökat från 75 krtill per inköpstillfälle och vid uttag av två läkemedel till . Dennu föreslagna ytterligare ökningen slår enligt utskottet hårdast mot deresurssvagaste grupperna i samhället. Resultatet blir att de som är i behov avläkemedel av ekonomiska skäl drar sig för att köpa ut medicin eller för att gåtill läkare, vilket i sin tur kan försvåra sjukdomstillstånd och medföra ökaderehabiliteringsbehov. Utskottet anser med hänsyn härtill att finansutskottetbör avstyrka förslaget om höjda läkemedelskostnader och tillstyrka bifall tillmotion Fi33 yrkande 22.4. () anför:Utskottet anser i likhet med att förslaget om sänktersättningsnivå i sjuk- och föräldraförsäkringarna bör avslås och att idessa försäkringar bör införas ett brutet tak som innebär attkompensationsnivån blir på sjukpenninggrundande inkomster upp till 12 000kr och däröver . Mot bakgrund härav anser utskottet attfinansutskottet bör tillstyrka bifall till motion Fi34 yrkandena 16 och 17.Utskottet anser vidare att många av de socialpolitiska besparingar somgenomförts under innevarande budgetår har skett utan tillfredsställandekonsekvensanalyser av de ekonomiska effekterna för socialt utsatta individer.Besparingar som sker under sådana premisser riskerar att medföra nya socialakostnader i form av ökat socialbidragsberoende och ökad utslagning. Regeringenbör därför enligt utskottet tillsätta en parlamentarisk kommitté som utrederhur de senaste årens besparingar slår mot utsatta grupper ochlåginkomsttagare i syfte att ta fram förslag för att mildra effekterna.Utskottet anser att finansutskottet bör föreslå att med bifall tillmotion Fi34 yrkande 18 som sin mening ge regeringen detta till känna.5. () anför:Utskottet instämmer i Kristdemokratiska samhällspartiets uppfattning attregeringens förslag om sänkt kompensationsnivå i föräldraförsäkringen ochsjukersättningssystemen inbegripet rehabiliteringspenningen bör avslås samt attriksdagen bör besluta att skall gälla isjukersättningssystemen. bör därför tillstyrka bifall tillmotion Fi35 yrkandena 7--10.6. (), (), (), Rose-MarieFrebran (kds), () och () anför:Utskottet anser att förslaget att minska medlen till köp av tjänster föryrkesinriktad rehabilitering med för /96och därmed dra ner på rehabiliteringsinsatserna leder till ökade kostnader förförtidspensioneringen, eftersom färre personer kommer att kunna återgå tillarbete. Enligt utskottets mening ger en minskning av anslagsposten en heltfelaktig signal till såväl myndigheter som sysslar med rehabilitering avlångtidssjuka som människor i behov av sådan rehabilitering.Mot bakgrund av det anförda bör finansutskottet avstyrka bifall tillförslaget och tillstyrka bifall till motionerna Fi31 yrkande 7 och Fi33 yrkande25 i denna del.7. (), (), (), (), () och () anför:Utskottet anser att det är viktigt för föräldrar att få möjlighet att ta delav sina barns vardagsmiljö genom t.ex. besök i och kontakt med barnomsorg ochskola. De s.k. kontaktdagarna i den tillfälliga föräldrapenningen har kunnatanvändas i detta syfte. Mot bakgrund av att kontaktdagarna slopas anserutskottet att föräldrar bör få rätt att spara avföräldrapenningen efter barnets åttaårsdag till dess barnet fyller 12 år.Finansutskottet bör därför tillstyrka bifall till motion Fi35 yrkande 31.8. () och () anför:Utskottet konstaterar att det finns en överenskommelse mellan de tidigareregeringspartierna och den nuvarande regeringen om att delpensionen skallavskaffas i det nya ålderspensionssystemet. Det statsfinansiella läget äremellertid sådant att det borde vara motiverat för samtliga partier som stårbakom överenskommelsen att söka reducera kostnaderna för det allmännapensionssystemet. Delpensionsförsäkringen bör därför avskaffas helt fr.o.m. år1998.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att finansutskottettillstyrker bifall till motion Fi32 yrkande 22.Bilaga 8 ()9. () och () anför:I kompletteringspropositionen föreslås att kompensationsnivån inomarbetslöshetsersättningen sänks till och att lägsta nivån påutbildningsbidragen sänks till . Svux och svuxa hartidigare minskats kraftigt bl.a. genom att barntilläggen slopas den 1 juli 1995och de båda stödformerna kommer genom regeringens förslag att minskaytterligare . liberalerna ochKristdemokratiska samhällspartiet har avvisat regeringens förslag om sänktanivåer i arbetslöshetsförsäkringen och utbildningsbidraget och genomomprioriteringar gett utrymme för att barntillägget behålls. Utskottet avvisardärför också i enlighet med motionerna Fi32 yrkande 8 och Fi48 yrkande 2försämringarna av svux och svuxa.10. () anför:Studiestöd i form av svux och svuxa, som redan tidigare minskats till följdav sänkta kompensationsnivåer inom arbetslöshetsförsäkringen kommer att ytterligare minskas kraftigt. Detta är en följd av olikasamverkande faktorer. har beslutat dels att slopabarntilläggen inom svux och svuxa, dels att lägsta ersättning inomutbildningsbidragen, vars storlek återverkar på svux och svuxa, skall vara 245kr i stället för som 338 kr.I kompletteringspropositionen föreslås att kompensationsnivån inomarbetslöshetsersättningen sänks till och att lägsta nivån påutbildningsbidragen sänks till . Därigenom minskarsvux och svuxa ytterligare . har avvisatförslagen om sänkta nivåer inom utbildningsbidragen och därmed ocksåförsämringarna av nivån på svux och svuxa. Utskottet anser attfinansutskottet med bifall till motion Fi33 yrkande 39 bör föreslå riksdagenatt höja nivån på svux och svuxa till av dagpenningen frånarbetslöshetsförsäkringen.11. () anför:Miljöpartiet har motsatt sig att kompensationsnivån iarbetslöshetsförsäkringen sänks från och i stället föreslagit attbesparingar kan ske genom att kompensationsnivån blir lägre i högreinkomstskikt. På grund härav kan utskottet inte heller acceptera att nivån påsvux och svuxa sänks till följd av den av regeringen föreslagna sänkningen avkompensationsnivån inom arbetslöshetsförsäkringen. bör såledestillstyrka bifall till motion Fi34 yrkande 23.12. (), () och ()anför:Utskottet anser att det är bra att regeringen nu återkommer med förslag omatt studiestödet till deltidsstuderande som läser på minst halvtid anpassastill studiernas omfattning. Utskottet anser emellertid att denna anpassninginte bör gälla enbart för vuxenstuderande i statlig och kommunalvuxenutbildning utan även för studerande vid folkhögskolor. Folkhögskolorna harockså möjlighet att utforma ett flexibelt kurssystem och har mångadelstidsstuderande. bör därför med tillstyrkande av motionernaFi33 yrkande 37, Fi35 yrkande 14 och Fi48 yrkande 1 och med anledning av motionFi33 yrkande 38 föreslå en ändring i de framlagda lagförslagen ienlighet härmed.13. () och () anför:Enligt utskottets mening är det olyckligt om inte den avStudiestödsutredningen nu föreslagna samordningen av svux och svuxagenomförs utan att man avvaktar slutbetänkande.Utskottet anser därför att finansutskottet med tillstyrkande av motionerna Fi33yrkande 40, Fi35 yrkande 15 och Fi48 yrkande 3 bör föreslå ett tillkännagivandetill regeringen om att svuxa på samma sätt som studiemedel och svux skall kunnabeviljas för minst sex terminers studier på gymnasial nivå.14. () anför:Utskottet anser att det förslag om en avpassning av studiemedlen tillutbildningens längd som antog på förslag av denborgerliga regeringen var en riktig åtgärd. Eftersom på förslag avden socialdemokratiska regeringen rev upp beslutet anser utskottetatt det tidigare beslutet med bifall till motion Fi35 yrkande36 bör återställas och att detta bör ges regeringen till känna.15. , , och (alla m) anför:Utskottet har i betänkande SfU12 reservation 26 ansett att det börvara en utgångspunkt för studiestödet att alla som läser på en viss nivå skallha rätt till samma stöd, och undantag från denna regel bör begränsas till falldär särskilt behov föreligger. Utskottet har inte sett något skäl till varförjust YTH-utbildningen som är en högskoleutbildning skall ges särskiltförmånliga stödmöjligheter. bör därför tillstyrka bifall tillyrkande 17 i motion Fi31 om att regeringens beslut att återinföra svux fördenna utbildning bör upphävas.Bilaga 10 ()16. , , och (alla m) anför:Utskottet har i betänkande SfU13 reservation 10 framhållit att underlittera D. Invandring bör en större besparing än vad regeringen föreslagiti budgetpropositionen kunna göras för kommande budgetår. Regeringen återkommeri kompletteringspropositionen med nya besparingar. Utskottet anser emellertidmot bakgrund av den minskade tillströmningen av flyktingar att ytterligarebesparingar bör kunna göras inom området med . Dessabesparingar kan främst avse förläggningskostnaderna och ersättningar tillkommunerna för flyktingmottagandet men även kostnaderna för . bör därför tillstyrka motion Fi31 yrkande 19och föreslå att under anslagen för de nämnda ändamålen anvisatillhopa mindre än vad regeringen föreslagit ikompletteringspropositionen.Ett tak för de offentliga utgifterna (bilaga 1 avsnitt 5:3)17. , , och (alla m) anför:Utskottet delar motionärernas uppfattning i motion Fi40 att konsekvenserna avfelaktiga budgetprognoser kan bli mycket allvarliga och att denexceptionella statsskuldsituationen ställer särskilt hårda krav på prognoseroch budgetuppföljning. Regeringen bör därför ge högsta prioritet åt arbetet attsnabbt få fram bättre metoder för framtagandet av budgetprognoser.Utskottet anser vidare att det är viktigt att förändringarna isocialförsäkringarna genomförs konsekvent och att reglerna därefter ligger fastså att hushållen får någorlunda fasta spelregler att rätta sig efter.Stabilitet och förutsägbarhet måste emellertid gå hand i hand med förändringoch besparing. Förslaget om ett utgiftstak för de offentliga finansernaförefaller i den nu preliminärt föreslagna formen vara oklart. För regelstyrdabidragssystem som föräldraförsäkringen måste med beslut ombudgetpostens storlek och ett utgiftstak finnas anvisningar för hur eventuellaneddragningar skall ske om behov av sådana föreligger. Det är viktigt atthushållen vet att så kan ske, så att de kan bygga upp reserver. Förändringar iålderspensionssystemet bör undvikas, med undantag för att pensionsåldern börkunna höjas om enighet kan uppnås om detta och att indexeringsprinciperna börfölja det reformerade systemets principer om det ärtekniskt möjligt. Pensionssystem skall vara stabila så att människor på ettrimligt sätt kan planera sitt yrkesverksamma liv i vetskap om hur de kommer attha det på sin ålders höst. Den försäkringsmässiga delen av ATP-systemet kansåledes inte infogas under ett utgiftstak.Utskottet anser att finansutskottet med bifall till motion Fi40 yrkandena 4,5, 14 och 15 bör föreslå att som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet anfört.18. () anför:Utskottet har ingen invändning mot att frågan om ett s.k. utgiftstak förde offentliga utgifterna utreds. Det är dock omöjligt att ta ställning till"förslaget" på nuvarande helt otillräckliga underlag. Beroende på hur detutformas kan det antingen ge helt orimliga konsekvenser eller sammanfalla medden redan beslutade nya budgetprocessen.I motion Fi32 har liberalerna utvecklat sin syn på hur ett robustsocialförsäkringssystem bör utformas, och motionen i denna del har redovisats idet förevarande yttrandet. Utskottet anser att ständiga försämringar av densociala tryggheten bidrar till att skapa en osäkerhet som gör att människorinte minskar sitt privata sparande på det sätt som regeringens kalkyler byggerpå. Hushållen måste kunna ställa krav på fasta spelregler och långsiktigheti socialförsäkringssystemet.Finansutskottet bör föreslå att med bifall till motion Fi32yrkandena 3 och 5 som sin mening ge regeringen till känna vad ovan anförts.19. () och () anför:Utskottet anser att det aviserade förslaget om att införa ett utgiftstakför den offentliga sektorn bör avvisas och föreslår att finansutskottettillstyrker bifall till motion Fi33 yrkande 55.Socialutskottets yttrande1994/95:SoU3yBilaga 10KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett socialutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1994/95:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /96, m.m. (kompletteringspropositionen) jämte eventuellamotioner, såvitt propositionen och motionerna rör utskottets beredningsområde.Socialutskottet begränsar detta yttrande till bilaga 5 yrkandena 8--10 samtmotionerna Fi31 (m) yrkande 9, Fi32 (fp) yrkande 27, Fi33 (v) yrkandena 19--21,Fi34 (mp) yrkande 19, Fi35 (kds) yrkandena 11 och 34 och Fi40 (m) yrkandena 10och 11.Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvårdRegeringen föreslår i proposition 1994/95:150 bilaga 5 yrkandena 8 och 9dels att godkänner att statsbidraget till missbrukarvård ochungdomsvård slopas per , dels att tillreservationsanslaget Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvård /96 anvisar ett belopp som är lägre än vad somföreslagits i prop. 1994/95:100 bil. 6.Med anledning av det ansträngda budgetläget gör regeringen den bedömningenatt såväl engångsbesparingar som regelförändringar som innebär beståendebesparingar behöver göras inom område. Regeringen föreslårdärför att huvuddelen av det riktade statsbidraget till missbrukarvård ochungdomsvård skall läggas in i det generella statsbidraget till kommunernafr.o.m. För särskilda utvecklingsinsatser beräknas ävenfortsättningsvis medel under anslaget. Regeringen föreslår för ändamålet75 för /96.I propositionen anförs att i regeringens förslag till nytt generelltstatsbidrag till kommunerna ingår även en utjämningsfaktor som beaktarkommunernas sociala struktur. Med hänsyn till att statsbidraget med denhittillsvarande fördelningsmetoden inte bidragit till en utveckling avvårdinsatserna i önskvärd riktning anser regeringen att huvuddelen av de medelsom enligt propositionen 1994/95:100 bil. 6 föreslagits till kommunernasmissbrukarvård ochungdomsvård i stället bör läggas in i det generella statsbidraget tillkommunerna fr.o.m. . Förutom de medel som anslagits försärskilda utvecklingsinsatser () finns upptagetmedel för såväl () som för hela kalenderåret1996 (). Regeringen föreslår att de medel som avsatts försärskilda utvecklingsinsatser bör kvarstå och att resterande medel för 1996läggs in i det generella statsbidraget under sjunde huvudtiteln. Vidareföreslås att bidraget för av statsfinansiella skäl intebetalas ut. Beträffande förslaget att avskaffa statsbidraget tillmissbrukarvård och ungdomsvård sägs vidare i propositionen att regeringenföreslår att utjämningen av kostnader och intäkter mellan kommuner respektivemellan landsting skall ske genom omfördelning av skatteinkomster och inte genomstatliga tillskott.I motion Fi35 av m.fl. (kds) hemställs att riksdagenengångsvis för anslår till kommunalmissbrukarvård och ungdomsvård (yrkande 11). Motionärerna anser attmissbrukar- och ungdomsvården är ytterst angelägen, inte minst förebyggandeinsatser, öppenvård och andra frivilliga insatser som kommunerna står för. Attunder inte betala ut några statsbidrag alls ger helt fel signaleroch försvårar kommunernas långsiktiga planering och arbete, anser motionärerna.I motion Fi34 av m.fl. (mp) hemställs att avslårregeringens förslag att avskaffa det särskilda anslaget Bidrag tillmissbrukarvård och ungdomsvård (yrkande 19). Motionärerna anser med hänsyntill ökad förekomst och användning av droger till följd av EU-medlemskapet attstaten även nästa budgetår bör ge ett riktat bidrag till missbrukarvård ochungdomsvård.Utskottet har ingen erinran mot att det riktade statsbidraget tillkommunerna för missbrukarvården och ungdomsvården slopas ochatt bidraget läggs in i det generella statsbidraget under sjunde huvudtiteln.Motion Fi34 (mp) yrkande 19 bör därför avstyrkas. Utskottet delar vidareuppfattningen i propositionen att de särskilda utvecklingsmedel som avsatts föratt stimulera kommunerna att utveckla öppenvårdsinsatserna ()skall kvarstå under anslaget.Utskottet delar uppfattningen i propositionen att de medel ()som finns upptagna på anslaget för av statsfinansiella skälinte bör betalas ut. Motion Fi35 (kds) yrkande 11 bör därför avstyrkas.Anslaget till missbrukarvård och ungdomsvård bör som regeringen föreslagitminskas med i förhållande till beslut den 26 april1995 (SoU15, rskr. 294).Stimulansbidrag till särskilda boendeformer och rehabiliteringRegeringen föreslår i propositionen att till reservationsanslagetStimulansbidrag till särskildaboendeformer och rehabilitering för /96 anvisar ett beloppsom är lägre än vad som föreslagits i prop. 1994/95:100 bil. 6.Regeringen gör, mot bakgrund av det statsfinansiella läget, den bedömningenatt medel motsvarande bör dras in som besparing. Regeringenföreslår därför att för /96 under anslaget anvisar ettbelopp som är lägre än vad som föreslås i prop. 1994/95:100bil. Avseende /95 har regeringen beslutat att som besparingdra in från anslaget.Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslag att tillStimulansbidrag till särskilda boendeformer och rehabilitering för budgetåret1995/96 anvisa ett belopp som är lägre än som föreslagits ibudgetpropositionen. Förslaget har inte föranlett några motionsyrkanden.Riksdagen har beslutat i enlighet med förslaget ibudgetpropositionen (SoU15, rskr. 294).AssistansersättningI motion Fi33 av m.fl. (v) yrkas att avslårregeringens aviserade förslag om att spara 1 påassistansersättningen till svårt funktionshindrade enligt vad i motionenanförts om att den enskildes behov skall styra kostnadsnivån och interegelsystemet (yrkande 19). Motionärerna anför att det faktum attkostnaderna för assistansersättningen överskridits inte enbart beror på fel iregelsystemet utan troligen på att behovet av stöd och service till svårtfunktionshindrade underskattats. Det står helt klart att den nyarättighetslagen för funktionshindrade har givit ett större oberoende och enökad frihet för många som drabbats av ett funktionshinder. Dessa kostnaderskall, enligt motionärerna, betalas solidariskt över skattsedeln. Det skallvara de funktionshindrades behov som skall bestämma hur stor insatsen skallvara.I kompletteringspropositionen redovisar regeringen att en särskildutredare tillkallats med uppdrag att se över frågan om assistansersättningensfinansiering och regelsystem. Bakgrunden är att statens kostnader förassistansersättningen beräknas uppgå till ca ,vilket innebär en ökning med i förhållande till vad somangavs när reformen beslutades. Utredarens huvuduppgift skall, enligtpropositionen, vara att lämna förslag till åtgärder som leder till attnuvarande kostnadsutveckling bryts och att förbättrad kostnadskontroll uppnås.Utredaren skall i sina förslag ha som utgångspunkt att den årliga kostnaden förstaten för assistansersättning inte får överstiga 2 850 miljoner kronorberäknat penningvärde, vilket innebär ett utökat finansiellt utrymmemed i förhållande till vad som budgeterades vidreformens ikraftträdande. I uppdraget ingår att utarbeta förslag som gör detmöjligt att tydligare än avgränsa dels själva insatsen personligassistans från andra närliggande verksamheter, dels den krets som skall varaberättigad till stödformen. I direktiven till utredaren framhålls attassistanslagstiftningens karaktär av rättighetslagstiftning skall bibehållas. Ipropositionen anförs vidare att regeringen senare kommer att föreslå åtgärdervad gäller den statliga assistansersättningen.Utskottet har inget att erinra mot att frågan om assistansersättningensfinansiering och regelsystem utreds. bör framhållas att det ärangeläget, vilket också framgår av direktiven, att assistanslagstiftningenskaraktär av rättighetslagstiftning bibehålls. Utskottet anser att riksdageninte bör föregripa utredarens kommande förslag på området.