bet · GI01UU15 · 1995-03-16 00:00:00 — Varje årskurs består av ca100 studenter som till 90--kommer från utvecklingsländer.Universitetet kompletterar de regionala utbildningscentra somfinns i en rad länder. skall enligt avtal bidra med entredjedel av den budget som fastställs. För /96förutser regeringen ett bidrag om 27 miljoner kronor.Multilateral rekryteringMedel under anslagsposten utnyttjas främst för rekrytering,utbildning och finansiering av biträdande experter inominternationella organisationer, särskilt FN-systemet. /95 finansierar ett 90-tal multilateralabiträdande experter.Under /94 har SIDA i samråd medUtrikesdepartementet utvärderat programmet. att hälften av deltagarna i programmet haft åtminstoneytterligare ett uppdrag inom det internationella biståndet ochmer än hälften är intresserade av att få sådana uppdrag iframtiden. av de tidigare biträdande experterna harenligt utredningen fått fast anställning inom FN-organisationer.Det är dock oklart hur effektivt programmet varit för att bidratill ett ökat antal svenskar i internationell tjänst. Det ärväsentligt att finna former för rekrytering och för att på ettbättre sätt utnyttja nationella och internationellaerfarenheter.Regeringens bedömning är att programmet i nuvarande skede är ibehov av konsolidering och en betydligt klarare målsättning äntidigare. Regeringen avser att tillsammans med den nyabiståndsmyndigheten utveckla nya riktlinjer för programmet.Från anslagsposten tas medel för förstärkning av SIDA:skapacitet att rekrytera svenskar till tjänstgöring på hög- ochmellannivå i internationella organisationer.För /96 förutser regeringen ett anslag för ovanredovisade ändamål på 72 miljoner kronor.FN:s aktioner för fred och återuppbyggnadDe senaste årens utveckling i länder som f.d. ,och har visat på behovet av att utvecklaeffektivare metoder för att förebygga, förhindra och lösakonflikter samt att i alla led främja varaktig fred ochlångsiktig utveckling. Framgångsrik konflikthantering kräversamordning av insatser av såväl politisk och militär som civiloch humanitär natur.Det svenska stödet till FN:s aktioner för fred ochåteruppbyggnad skall även fortsättningsvis syfta till attframhäva och stärka de civila och humanitära aspekterna av defredsbevarande operationerna i utvecklingsländerna. /96 bör ökad uppmärksamhet ägnas åt att utvecklaFN:s organisation och arbetsmetoder i syfte att på såväl kortsom lång sikt främja effektivare samverkan mellan FN:s civila,humanitära och fredsbevarande insatser. Särskilt avseende börfästas vid att utveckla och förbättra FN:s förmåga attförebygga, förhindra och lösa konflikter samt organisationensmöjligheter att främja övergången till varaktig fred ochlångsiktig utveckling. Vidare bör särskilt avseende fästas vidFN:s organisation och arbetsmetoder i framför allt s.k. komplexakatastrofer.Användande av medel under denna anslagspost får ske i deländer vilka enligt () definieras somu-länder. kan vidare utnyttjas för insatser avutvecklingskaraktär (organisations- och metodutveckling etc.)inom FN och andra organisationer, som bidrar till att utvecklaFN:s konflikthanteringsförmåga. Insatser för konfliktlösning,demokratistöd, humanitär hjälp och återuppbyggnad bör i ökadutsträckning finansieras under anslaget C 2.För /96 beräknar regeringen ett belopp om 150miljoner kronor för denna anslagspost.MotionenEn höjning av bidraget med föreslås imotion U206 (kds) yrkande 9 (i denna del/9).UtskottetKatastroferna i världen har under den senaste femårsperiodenblivit såväl fler som mer komplexa till sin karaktär.Grundorsakerna går ofta att finna i bl.a. underutveckling,social orättvisa och politisk instabilitet vilket lett fram tillväpnade konflikter. Krig i kombination med torka och svält harskapat situationer som kräver lösningar som går bortomtraditionellt humanitära katastrofinsatser.Inom det internationella samfundet har FN en naturlig roll somsamordnare av insatser som syftar till att såväl förhindrakatastrofer och lösa konflikter som att bidra till att skapalångsiktigt hållbar fred. För detta krävs såväl omfattandehumanitära insatser som insatser av politisk och fredsbevarandekaraktär.Sverige har en lång tradition av att delta i FN:sfredsbevarande operationer. Dessa har visat sig vara ett av deviktigaste instrumenten FN har till sitt förfogande för atthantera konflikter. Inte desto mindre har de senaste årenskomplexa katastrofer visat på behovet av att ytterligareutveckla FN:s fredsbevarande operationer och stärka FN:skonflikthanteringsförmåga. Som framgår av propositionen är detregeringens mening att detta bl.a. kan göras genom att utvecklade civila och humanitära aspekterna av FN:s fredsbevarandeoperationer. Vidare avser regeringen att verka för ett stärkandeav FN:s preventiva roll genom att förbättra FN:s förmåga attförebygga och förhindra konflikter. Detta måste ske i närasamarbete med relevanta FN-organ och FN:s avdelning förhumanitära frågor (DHA).Sedan anslagets inrättande /93 har det visatsig vara ett ändamålsenligt sätt att främja en utveckling motökad integrering av FN:s civila och militära insatser. Bl.a. harSverige bidragit med ett stort antal civilpoliser till FN:soperationer i , , m.fl. länder,bidrag till fredsprocesser i bl.a. samt även vid etttillfälle med ett fältsjukhus ().Inom ramen för den av regeringen föreslagna storleken påanslaget kommer även fortsättningsvis denna typ av insatser attrymmas. Några stora insatser liknande det svenska fältsjukhuseti är inte sannolika med tanke på Sverigesåtagande i f.d. (NORDBAT). Även vad gällercivilpoliser är tillgången begränsad, och ingen förändring somskulle innebära möjlighet till väsentligt fler insatser frånsvensk sida än tidigare kan förväntas. Insatser för att stärkaoch utveckla FN:s konflikthanteringsförmåga är av sådan karaktäratt de väl torde rymmas inom den föreslagna ramen för anslaget.Mot bakgrund av det anförda och det ansträngda budgetläget ärdet utskottets uppfattning att en minskning av anslaget är välmotiverad. Som framgått finns det ingen risk att de insatser somär påkallade inte skall kunna genomföras av budgetskäl. Vidareär det i flertalet fall då det gäller insatser för att främjafred och återuppbyggnad möjligt att finansiera dessa överanslagen Fredsbevarande verksamhet (B 9) samt Katastrof- ochflyktingbistånd samt stöd till återuppbyggnad m.m. (C 2.6).Utskottet tillstyrker alltså regeringens medelsförslag ochavstyrker motion U206 (kds) yrkande 9 (i denna del/9).Övriga insatserUnder delposten finansieras bidrag till ett stort antalorganisationer, program, seminarier och andra internationellaaktiviteter som främjar internationell samverkan och utveckling.Extra insatser genom internationella organisationer kan av enrad olika skäl visa sig vara angelägna under pågående budgetår.Regeringen uppskattar att samarbetet för övriga multilateralainsatser förutsätter en resursram om /96. Denna ram kommer bl.a. att nyttjas tillföljande insatser:Internationella rödakorskommittén ()bidrar till ICRS:s operationella verksamhet medkatastrofbistånd. Regeringen förutser ett fortsatt årligtbidrag till organisationens administrativa budget på 8 miljonerkronor.FN:s boende- och bebyggelsecenter (Habitat)Genom Habitat ges stöd till teknisk biståndsverksamhet iboende- och bebyggelsefrågor i . Detta inkluderar denglobala strategi man driver om tak över huvudet för alla till år2000 (Global Strategy for Shelter) och uppföljning avboendefrågor i UNCED:s . ger stöd till denreguljära tekniska biståndsverksamheten inom Habitat med 5miljoner kronor för /95.Sverige driver ett aktivt förarbete inför genom den förberedelsegrupp som bildats.Sverige bör ha beredskap att, tillsammans med andra givare,ytterligare stödja förberedelsearbetet inför konferensen 1996samt kunna stödja vissa mindre insatser för att följa uppkonferensens resultat.FN:s fjärde kvinnokonferensRegeringen har tidigare betonat betydelsen av i . Visst stöd överbiståndsbudgeten har tidigare utgått till förberedelsearbetet iutvecklingsländer, men bör ha beredskap att dels geytterligare bidrag till de svenska förberedelserna, dels föruppföljande insatser.FN:s utvecklingsfond för kvinnor (Unifem)Unifem är en av de minsta fonderna i FN-systemet, men med ettmycket starkt mandat. Fonden verkar organisatoriskt som ensjälvständig enhet i samarbete med UNDP.Unifem arbetar med en rad experimentella insatser inom ettbrett verksamhetsfält såsom kvinnans rätt, tillgång tillkrediter, teknik och vetenskap, rätten att välja när och hurmånga barn kvinnan vill föda.Sverige har sedan fondens tillkomst stött verksamheten med ettårligt bidrag till basbudgeten.Regeringen beräknar ett stöd om att fördelasdels som basbudgetstöd, dels som riktat stöd att användas avorganisationen i syfte att utvärdera dess katalytiska påverkanpå de operativa utvecklingsorganen.Internationella programmet för kommunikationsutveckling (IPDC)biståndsprogram för kommunikationsutveckling har tilluppgift att genom mediautveckling i främjaläskunnighet, vetenskapligt och kulturellt informationsutbytesamt kunskapsöverföring. har verksamhetenaktiverats och koncentrerats på ett sätt som väl stämmer överensmed svenskt synsätt. Regeringen beräknar ett bidrag om 3miljoner kronor.Internationella juteorganisationen (IJO)Avtalet om den gemensamma fonden för råvaror upprättades år1980, men trädde i kraft först . har utfäst sigatt lämna ett bidrag om . har 16miljoner kronor anvisats. Regeringen bedömer att resterande 8miljoner kronor bör anvisas budgetåret 1997.Tekniskt bistånd genom UNCTADRegeringen räknar med en ram om för fortsattsvenskt stöd till program på detta område.Fonden för kapacitetsuppbyggnad i (ACBF)ACBF upprättades genom en överenskommelse mellan ,Afrikanska , UNDP samt enskilda givarländer.Fondens syfte är att förstärka de afrikanska staternas kapacitetvad gäller ekonomisk analys och ekonomiskt-politisktbeslutsfattande.Sverige har utfäst bidrag till ACBF om totalt 33 miljonerkronor, vilket anslagits i fyra lika poster under åren1991/92--1994/95. Ytterligare bidrag till ACBF kommer att varaberoende av hur tillfredsställande tidigare års bidrag tillfonden utnyttjats.MotionenI motion U636 (c, m, fp) yrkande 4 förordas att det stöd somlämnats till Habitat för Programme ävenfortsättningsvis bör ges.UtskottetUrban Management Programme (UMP) drivs gemensamt avVärldsbanken, UNDP och Habitat och är inriktat på slumområdena ivärldens städer. Regeringen har tidigare fattat beslut om att iett inledningsskede ge ett tidsbegränsat stöd till UMP. Syftetmed denna typ av stöd är alltid att verksamheten efter ettinledande skede skall komma att finansieras över reguljärbudget. UMP är inget undantag. I proposition 1993/94:100, bilaga4, angavs att regeringen förutsåg ett avslutande stöd till /95. Utskottet hade inga invändningar(1993/94:UU15). Programmet har fått i stödunder tre budgetår, sammanlagt . Att nu avslutastödet är ett fullföljande av tidigare fattade beslut.Det är i sammanhanget värt att notera att man i åretsstatsbudget tvingats göra betydande budgetnedskärningar. I detläget finns inget utrymme att ompröva det tidigare beslutet omUMP. Stödet till Habitat kvarstår emellertid oförändrat på 7,5miljoner kronor (18 månader) och är ett uttryck bl.a. för enprioritering av stödet till organisationen inför den näraförestående Habitat II-konferensen.Utskottet tillstyrker regeringens medelsförslag.Med hänvisning till det ovan anförda avslås motion U636 (c, m,fp) yrkande 4.Medelsanvisningen under anslaget C 1.Riktlinjer för bidrag till internationella biståndsprogram,bemyndiganden för regeringen m.m.MotionernaFörslaget i motion U206 (kds) yrkande 9 (delvis/10) innebäratt anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogramskall beräknas till 4 810 500 000 kr.I motion U232 (c) yrkande 15 föreslås att anslaget C 1.Bidrag till internationella biståndsprogram skall uppgå till4 885 000 000 kr.I motion U233 (mp) yrkande 12 föreslås att anslaget tillBidrag till internationella biståndsprogram skall utökas med 200miljoner kronor.UtskottetRegeringen föreslår till Bidrag till internationellabiståndsprogram ett anslag för /96 (18 månader)på . Förslaget innebär att anslaget minskar med120 i förhållande till innevarande budgetår(räknat ).Centerpartiet föreslår i motion U232 yrkande 15 en höjning avanslaget i förhållande till regeringens förslag med 122,5miljoner kronor till totalt . Folkpartietsförslag i motion U209 under olika anslagsposter vilka behandlasi det föregående innebär en höjning av anslaget med 107,5miljoner kronor till totalt . Vänsterpartietsförslag i motion U231 under olika i det föregående behandladeanslagsposter innebär en höjning av anslaget med 230 miljonerkronor till totalt . föreslår imotion U233 yrkande 12 att anslaget skall höjas med 200 miljonerkronor. Förslagen i motion U206 yrkande 9 (delvis 10) från kdsinnebär en höjning med till totalt4 810 500 kr.I konsekvens med vad som föreslagits i det föregåendebeträffande de olika delanslagen inom C 1 tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelsanvisning.Motionerna U206 (kds) yrkande 9 (delvis/10), U 209 (fp) iberörda delar, U231 (v) i berörda delar, U232 (c) yrkande 15samt U233 (mp) yrkande 12 avstyrks sålunda.Med anledning av vad utskottet tidigare anfört tillstyrkerutskottet regeringens förslag till riktlinjer för bidrag tillinternationella biståndsprogram.Utskottet tillstyrker även de utfästelser som görs ipropositionen. Dessa utfästelser är kopplade till utfästelserför följande internationella finansieringsinstitutioner: ,IFC, AfDB, AsDF, IDB samt NDF.Utskottet tillstyrker likaledas att regeringen bemyndigas attgöra de utfästelser, åtaganden och utbetalningar som därutöverförordats. Förutom 11 beräknas avtal ingås för nyapåfyllnader i Afrikanska och i Asiatiskautvecklingsbanken. Några utbetalningar beräknas dock inte görasunder nästa budgetperiod. Däremot beräknas en första mindreutbetalning göras för 11. Vidare beräknas ett medelsbehov om25,för en fjärde kapitalpåfyllnad i IFAD.C 2. Utvecklingssamarbete genom den nya myndigheten(prop. s. 102--105)1993/94 Utgift 9 218 000 000 Reservation 3 409 462 8511994/95 Anslag 8 665 000 0001995/96 Förslag 11 586 600 000varav 7 724 400 000 beräknat för --juni 1996Av reservationen hänförs till dettidigare anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Heladetta belopp utom är intecknat genomutfästelser och avtal för olika projekt.Det tidigare anslaget C 3. Andra biståndsprogram uppvisar enreservation på . avdetta belopp hänförs till verksamheten inom SAREC, BITS ochSwedeCorp. I stort sett hela detta belopp är intecknat genomgjorda utfästelser och åtaganden. Ca hänförstill stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad. Stora delarav detta anslag väntas förbrukas under /95.Regeringen avser att stärka fattigdomsinriktningen av detsvenska utvecklingssamarbetet. För /96 innebär denödvändiga omprioriteringarna betydande nedskärningar av detbilaterala biståndet. Inom det reducerade anslaget har i förstahand eftersträvats att bevara landprogrammens ställning.Det ligger emellertid också i intresse att bedrivautvecklingssamarbete med ett stort antal länder.Denna ökande mångfald ställer stora krav på överblick ochsamordning, på tydlig ansvarsfördelning och på klaraprioriteringar.Den viktigaste åtgärden är bildandet av en sammanslagenbiståndsmyndighet, nedan kallad den nya myndigheten, som underen samlad ledningsfunktion och med god strategi- ochanalyskapacitet kan ansvara för genomförandet av hela detbilaterala biståndet och delar av det multilaterala.Regeringen avser också att utveckla det planeringssystem fördet bilaterala utvecklingssamarbetet, som beslutade omunder . Huvudinriktningen skall vara att stärkalandprogrammens ställning, dvs. det programmerade,fattigdomsinriktade biståndet till ett mindre antalmottagarländer, och således minska biståndet till dessa ländervia andra anslagsposter. Därigenomökas långsiktigheten i biståndet och mottagarländerna ges störremöjligheter att planera och ta ansvar för sin utveckling.Den mest krävande biståndsformen är det programmeradebilaterala gåvobiståndet som f.n. lämnas till ett tjugotalländer. Regeringen kommer att minskaantalet mottagarländer för denna typ av bistånd. föreslåsatt biståndet till och övergår i andra former.I ett något längre perspektiv förutses även biståndet tillBotswana och ytterligare några länder övergå i andra former.I syfte att öka flexibiliteten föreslår regeringen följandeförändringar i anslagsstrukturen. Landprogrammen för länderna iAfrika, och förs samman till var sinanslagspost, vari de enskilda landprogrammen utgör delposter.Anslagsposten för utvecklingssamarbete med inrymmerdärtill insatser som under /95 finansieras överanslagsposten demokrati och mänskliga rättigheter.Utvecklingssamarbetet med , /ochKambodja bryts ur anslagsposterna för Demokrati och mänskligarättigheter respektive Katastrofer och återuppbyggnad och görstill särskilda landprogram.Den tidigare anslagsposten Bistånd till demokrati ochmänskliga rättigheter benämns i fortsättningen Bistånd tilldemokrati, mänskliga rättigheter och konfliktlösning ochinrymmer vissa insatser i syfte att främja fred och försoning,vilka tidigare finansierats över katastrofanslaget.De två tidigare anslagsposterna Rekrytering och utbildning avfältpersonal samt Vissa landprogramkostnader har slagits sammantill en, Kostnader för fältpersonal.Enligt nu gällande bestämmelser (regeringsbeslut 940623) ägerSIDA rätt att, om ej annat angivits, utan regeringensgodkännande fatta beslut om biståndsinsats till en kostnad omhögst . SIDA har i sin anslagsframställningföreslagit att verket i stället ges rätt att besluta om insatseroavsett belopp om dessa insatser ligger inom ramen förregeringens riktlinjer och det finansiella utrymmet. Regeringeninstämmer i att en sådan ordning ligger i linje med principernaom mål- och resultatstyrning i biståndet, och kommer iregleringsbrevet för /96 att upphäva15-miljonersregeln för de länder för vilka landstrategibeslutats av regeringen samt för vissa andra anslagsposter.Regeringen avser också att öka långsiktigheten i biståndet genomatt bemyndiga biståndsmyndigheten att utfästa fem gånger detårliga landprogrammet i de fall där landstrategi föreligger. Förövriga landprogram och anslagsposter gäller normalt tre gångerårsbeloppet.Biståndsmyndigheten kommer också att ges rätt att överskridaenskilda landprogram eller anslagsposter med högst underförutsättning att anslaget inte överskrids. Regeringen föreslårföljande struktur inom anslaget och beräknar medelsbehovet tillföljande belopp ():1994/95 1995/96 1995/96Anvisat Förslag Förslag12 mån 18 mån1. 1 795 1 650 2 475Angola 60 140 210Botswana 55 40 60Eritrea 30 20 30Etiopien 130 130 195Guinea-Bissau 0 35 52,5Kenya 80 65 97,5Moçambique 245 245 367,5Namibia 85 75 112,5Sydafrika 220 230 345Tanzania 295 260 390Uganda 95 95 142,5Zambia 135 125 187,5Zimbabwe 135 120 180Övriga länder 65 0 0Regionala insatser 165 70 1052. 989 935 1 402,5Bangladesh 130 120 180Indien 305 300 450Kambodja 100 80 120Laos 100 90 135Sri Lanka 50 40 60Vietnam 180 170 255Västbanken/104 120 180Reg insatser 20 15 22,53. 540 500 750Centralamerika &260 260 390Nicaragua 155 120 180Sydamerika 125 120 1804. Demokrati, MR &konfl.lösn. 206 185 277,55. Tekn. samarb.& kapac.utv. 1 430 1 335 2 002,5Tekn. & int.kurser 335 375 562,5Näringslivssamarbete 135 115 172,5Särskilda miljöinsatser 230 205 307,5Forskningssamarbete 425 400 600Särskilda program 305 240 3606. Katastrofer & återuppb. 1 140 1 000 1 5007. 1 000 850 1 2758. Eko, reformer & skuldl. 1 000 800 1 2009. Krediter för utveckling 480 390*) 585U-krediter 430 340 510Biståndskrediter 50 50 7510. Kostnader för fältpers. 60 55 82,511. Information 25 24,4 36,6Summa C 2 8 665 7 724,4 11 586,6*) I propositionen anges 395, vilket torde vara en felsummering.Det bör uppmärksammas att i tabellen ovan för budgetåret1994/95 har hänsyn tagits till de anslagspostförändringar somföreslagits tidigare.MotionernaI ett antal motioner förekommer beloppsyrkanden vilkapresenteras i tabellarisk form. Utskottet väljer att i detföljande endast särbehehandla de delar av dylika yrkanden somavviker från propositionens förslag.Prioriteringar m.m.I partimotionen U206 (kds) yrkande 7 sägs att åtgärder underde vidtagits för att förbättra styrnings- ochsamarbetsformer i biståndet. Landstrategier skall upprättas föralla större mottagarländer. I planeringsprocessen skallsynpunkter inhämtas från såväl svenska företag och enskildaorganisationer som från det mottagande landets regering.Landstrategierna bygger på att mottagarländerna känner ansvarför och själva prioriterar verksamheten. Både redovisningen avoch målen för olika insatser kan därmed göras tydligare. Ipropositionen förekommer termen landstrategi, men inget sägs omatt regeringen tänker fullfölja den strategi som den borgerligaregeringen angivit. Dock föreslås att samarbetsavtal återinförs,vilket innebär risker bl.a. för att mottagarländerna i framtidenåterigen kommer att uppfatta att svenskt bistånd erhålls medautomatik.Motionärerna förespråkar att landstrategier med tillhörandeplaneringsprocess bibehålls, utgörande regeringensstyrinstrument gällande det bilaterala utvecklingssamarbetet medSveriges tjugo största biståndsmottagande länder, dock medexkluderande av samarbetsavtal.I motion U222 (fp) yrkande 4 krävs ett tillkännagivande om enbiståndsstrategi för . Denna redovisas i motionens avsnitt2--6 och innehåller i huvudsak följande element.Beträffande skuldkrisen framhålls att, oavsett vilket mått somanvänds, är skuldsituationen omöjlig att hantera för flera av defattigaste länderna. måste verka för att generösarevillkor för omförhandlingar av bilaterala lån införs för dessaländer. Strävan bör vara att lån helt avskrivs för de fattigasteländerna i . bör också verka för att reellaavskrivningar inkluderas vid omförhandlingen av Världsbankensfordringar.Sverige bör fortsatt stödja SPA (Special Program forAssistance to ) och verka för att programmet intensifierarsitt arbete med att finansiera skulder till samtåterköp av kommersiella krediter. Motionärerna anser att ettomfattande stöd bör ges även till den tredje fasen av SPA.Anslaget för stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnaderbör inte minska utan uppgå till , vilketmotsvarar anslaget för /95. (Beloppsyrkandet görsi partimotion.) Förutsättningar bör därmed skapasför att bibehålla den indikativa utfästelse som gjorts angåendesvenskt stöd till SPA-samarbetets tredje fas. Motionärernapåpekar att det inte framgår av regeringens budget hur stortanslag detta skulle kräva, men de utgår ifrån att denna fråganärmare kan belysas under utskottsbehandlingen.I ett avsnitt om strukturanpassning mot fattigdom framhållermotionärerna att en koncentration av det svenska biståndet tillAfrika söder om är viktig för att bibehålla och förstärkabiståndets fattigdomsinriktning. För att skapa förutsättningaratt vända den negativa utvecklingen för de fattiga krävs attförändringen av mottagarländernas ekonomiska politik fortsätter.Bl.a. är det angeläget att komplettera stödet tillmakroekonomiska reformer med insatser beträffande utbildning ochhälsovård. Också jordbrukssektorn bör sättas i fokus förutvecklingsansträngningarna och ges ökat utrymme i det samladesvenska biståndet till . Biståndet till jordbrukssektornbör bl.a. inriktas på att underlätta genomförandet avjordreformer och tydliga ägande- och nyttjanderättsförhållanden.Även överföring av kunskaper om sambandet mellan å ena sidanjordbruket och å andra sidan miljö- och markvårdsinsatser börprioriteras. Vikten av ett genderperspektiv på detta områdebetonas.Beträffande demokrati och effektiva statsinstitutionerframhålls i motionen att det måste vara en huvuduppgift försvenskt bistånd att på alla sätt säkra de demokratiskalandvinningar som gjorts; den demokratiseringsvåg som sköljtöver är både glädjande och hoppingivande. Men mer bådekan och måste göras.