bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bruttobesparingar vad avser företagsstöd samt stöd till kommuneroch socialförsäkringar skall uppgå till ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tilläggsdirektiv till sjuk- och arbetsskadeförsäkringen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fasta spelregler vid den svenska statens skuldsanering,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bestämmelser om utgiftstak,16. att avslår regeringens förslag om ändrade regler förmomsredovisning och momsinbetalningar i enlighet med vad som anförts imotionen,17. att avslår regeringens förslag om sänkning av matmomsen ienlighet med vad som anförts i motionen,1994/95:Fi43 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det även i fortsättningen skall finnas en länsexpert förutbildning vid länsstyrelserna,2. att beslutar att den föreslagna besparingen på trettondehuvudtiteln () A 1 Länsstyrelserna m.m. får formen av engenerell besparing.1994/95:Fi44 av och () vari yrkas1. att godkänner de allmänna riktlinjer för skattepolitiken somanförts i motionen,2. att avslår förslaget att sänka mervärdesskatten på livsmedelm.m.,3. att hos regeringen begär förslag om sänkta arbetsgivaravgifterför tjänstesektorn i två steg enligt vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag om höjd tobaksskatt enligt vadsom anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett permanent riskkapitalavdrag,7. att hos regeringen begär förslag om slopad dubbelbeskattning påriskkapital enligt vad som anförts i motionen,8. att beslutar om sänkt marginalskatt så att högsta skattesats förstatlig inkomstskatt åter blir ,9. att beslutar höja grundavdraget i inkomstbeskattningen till 0,25basbelopp,10. att avslår förslaget om ändrad uppbörd av mervärdesskatt,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen av den aviserade kvittningsrätten,13. att hos regeringen begär förslag om reformering av skatten förfåmansbolag enligt vad som anförts i motionen,14. att hos regeringen begär förslag om undantag från bolagsskattenligt vad som anförts i motionen.1994/95:Fi45 av och () vari yrkas att riksdagenbeslutar att alla alkoholhaltiga drycker undantas från föreslagen momssänkning.1994/95:Fi46 av och (s, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombibehållen mervärdesbeskattning av öl, klass II, s.k. folköl.1994/95:Fi48 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de regler om vuxenstudiestöd i förhållande till studiernasomfattning som föreslås gälla för studerande i och statligvuxenutbildning även bör omfatta studerande på folkhögskola,2. att avslår regeringens förslag att sänka ersättningen ivuxenstudiestödet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reglerna för svuxa ändras så att stöd får beviljas för studierpå gymnasienivå i enlighet med vad som gäller för svux ochstudiemedel.1994/95:Fi49 av () vari yrkas1. att avslår regeringens förslag att spara ytterligare 3,2miljoner på bidrag till ungdomsverksamhet m.m.,2. att avslår regeringens förslag att spara ytterligare 3,3miljoner på stöd till trossamfund m.m.,3. att avslår regeringens förslag att minska stöd till kooperativutveckling med ,4. att avslår regeringens förslag att spara ytterligare 1 miljonkronor på utveckling av ideell verksamhet,5. att avslår regeringens förslag att spara ytterligare 4,4miljoner kronor på stöd till idrotten.Motionsyrkanden med anledning av proposition 2181994/95:A52 av m.fl. (m) vari yrkas14. att beslutar att den lägsta ersättningen i KAS ocharbetslöshetsförsäkringen sätts till per dag i enlighet med vad somanförs i motionen,15. att beslutar sänka den högsta ersättningen iarbetslöshetsförsäkringen till per dag i enlighet med vad som anförs imotionen,25. att beslutar om en begränsning av rätten till ersättning fråna-kassa i enlighet med vad som anförs i motionen,1994/95:A55 av m.fl. (v) vari yrkas22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försöksverksamhet med kortare arbetsdag,25. att hos regeringen begär sådan ändring i lagen omanställningsskydd att deltidsarbetande får företräde till flera arbetstimmarvid utvidgat arbetsutbud i enlighet med vad i motionen anförts,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till heltidsarbete,1994/95:A56 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att beslutar avslå förslaget om att sänka ersättningsnivån iarbetslöshetsförsäkringen till ,7. att hos regeringen begär förslag till ändrade ersättningsnivåeri arbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som föreslås i motionen. UtskottetDen ekonomiska politikenI de närmast följande tre avsnitten om den internationella utvecklingen,utvecklingen i och svensk ekonomi fram ges ensammanfattande redovisning utifrån bedömningen i den revideradenationalbudgeten. Därutöver görs vissa kompletteringar med bl.a. senasteredovisning från () om prisutvecklingen ocharbetsmarknadsläget. Utskottet behandlar också i detta sammanhang de synpunkterpå den reviderade nationalbudgetens konjunkturprognos som framförs i häraktuella partimotioner och de kalkyler som redovisas för den svenska ekonominsutveckling fram till år 2000.Internationell utvecklingDe tre första åren av kännetecknades av en mycket låg tillväxt iOECD-området. Den lågkonjunktur som drabbade var sådjup att den totala produktionen minskade . Produktionsbortfallet och arbetslösheten under den förstadelen av blev i större än under lågkonjunkturen i börjanav . Vad som skiljer dessa två lågkonjunkturer -- de svåraste somdrabbat -- är bl.a. inflationsutvecklingen. Medaninflationen i av låg i intervallet5--var den väsentligt högre . Sålunda stegkonsumentpriserna i med nära 16 %.År 1994 vände utvecklingen i OECD-området. Den internationella ekonominutvecklades starkt, i synnerhet i men även i . Somframgår av tabell 1 steg tillväxten i EU-länderna till . Även iJapan, vars ekonomi helt stagnerade , vände utvecklingen försiktigtuppåt även om tillväxten stannade vid blygsamma . innebar enfortsatt snabbt växande produktion i även om en vissavmattning kunde noteras i slutet av året.Tabell 1. BNP-tillväxt i vissa OECD-länderÅrlig procentuell förändring1994 1995 1996USA 4,0 3,0 (2,9)* 2,0 (2,2)1,0 1,9 (2,4) 3,3 (2,9)2,3 2,7 (2,4) 3,3 (3,2)2,5 3,1 (3,0) 3,2 (3,3)4,0 3,3 (3,3) 3,1 (2,8)4,8 3,5 (3,3) 2,8 (2,8)4,0 4,6 (4,8) 4,6 (4,1)5,1 3,0 (2,9) 2,7 (2,6)3,0 2,9 (2,8) 2,7 (2,7)EU 3,1 3,0 3,3* Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i åretsbudgetproposition.Av tabell 1 framgår att inte funnit anledning att ikompletteringspropositionen göra någon väsentlig justering av dentillväxtprognos som redovisades i budgetpropositionen för utvecklingen framt.o.m. Tillväxtprognoserna i propositionen överensstämmer i stort medOECD:s bedömning . offentliggjordeOECD-sekretariatet i ett pressmeddelande den prognos som kommer att redovisas i"Economic Outlook" . Av prognosen framgår att produktionstillväxtenför för OECD-området totalt bedöms komma att ligga obetydligt under denbedömning som redovisas i tabell 1. är prognosen oförändrad.För de närmaste två åren görs i kompletteringspropositionen bedömningen attproduktionstillväxten har kulminerat i . Även i Storbritannienoch i de nordiska länderna väntas tillväxten successivt minska. Denna dämpningav tillväxttakten motverkas emellertid av en stigande tillväxt i flertaletEU-länder. Det kan även konstateras att den kraftiga expansionen i ekonomiernai med största sannolikhet kommer att fortsätta. Inte heller iLatinamerika eller finns tecken på att produktionsuppgången dämpas.Som framgår av tabell 2 väntas inflationen öka något i OECD-området somhelhet. Även om denna bedömning förverkligas innebär prognosen att inflationenfortsätter att vara mycket låg i ett historiskt perspektiv. Den liggeremellertid i överkant av de inflationsmål som många länder antagit. Somjämförelse kan nämnas att inflationen i genomsnitt per åruppgick till och att den låg på per år.Den bedömning av prisutvecklingen i de större industriländerna som redovisasi kompletteringspropositionen pekar även mot att en mindre ökning avinflationstakten kan väntas i ,och . I däremot är inflationstakten mycket lågoch det finns inga tecken på att den kommer att stiga. För gäller attkapacitetsutnyttjandet i industrin är måttligt, inflationsförväntningarna ärlåga och den mycket starka yenen drar ned importpriserna.I beräknas inflationen avta ytterligare något för attmot slutet av åter öka. Slutsatsen blir att den neddragning avinflationstakten i OECD-området -- om och undantas -- som nukommit till stånd förefaller att bli bestående.Tabell 2. Konsumentpriser och arbetslöshet i OECD- och EU-området1994 1995 1996KonsumentpriserOECD 2,3 2,6 2,9EU 3,1 3,0 3,3Arbetslöshet*8,3 7,9 7,7EU 11,8 11,4 10,9* Procent av arbetskraften.Källor: , och Finansdepartementet.Av tabell 2 framgår att en viss nedgång av arbetslösheten i OECD-området äratt vänta . Detta gäller även EU-länderna. Men trots enviss förbättring av arbetsmarknadsläget i fortsätter arbetslöshetenatt ligga på en mycket hög nivå som andelen långtidsarbetslösa ärbetydande. Som framhålls i propositionen förstärks de problem som orsakas avdet svåra arbetsmarknadsläget i EU-länderna av att arbetskraftsdeltagandet år1993 endast uppgick till . Motsvarande andel var i såvälFörenta staterna som i (jfr tabell 3).Tabell 3. Sysselsättning och arbetskraftsdeltagande1992 1993 1994Sysselsättning*0,6 1,5 3,1Japan 1,1 0,2 0,3EU -1,4 -2,0 -0,7Arbetskraftsdeltagande**76,8 76,8 -75,9 75,9 -EU 65,8 65,0 -* Årlig procentuell förändring. ** Procent av befolkningen mellan 15 och 64 år.Källor: och låga sysselsättningsgraden i jämfört med ochJapan innebär en relativt sett större belastning på de offentliga utgifterna.Därmed skapas också behov av högre skatteuttag från den sysselsatta delen avbefolkningen i merparten av länder.Sammanfattningsvis kan konstateras att det internationella konjunkturlägetförbättrades påtagligt under andra hälften av . Utskottets redovisningav den reviderade nationalbudgetens internationella avsnitt visar att en visskonjunkturavmattning kan komma att karakterisera perioden fram t.o.m. ,men att den internationella utvecklingen fortsatt kommer att vara gynnsam förSverige.Avslutningsvis bör det framhållas att det självfallet finns fleraosäkerhetsmoment i bedömningen av den internationella utvecklingen.De offentliga finanserna i OECD-området förbättrades ochunderskotten uppgick i genomsnitt till av BNP. Förbättringen vardock inte tillräcklig för att förhindra en fortsatt ökning av den offentligaskuldsättningen, mätt som andel av BNP. I EU-länderna väntas de offentligafinanserna förbättras något , medan budgetunderskottet iFörenta staterna bedöms sjunka i långsam takt. Fortsatt växande statsskulderoch instabilitet på de finansiella marknaderna utgör alltjämt ett hot mot enpositiv utveckling.Under de senaste månaderna har också den internationella finansiellamarknaden kännetecknats av stor oro. Den utlösande faktorn var den finansiellakrisen i tillsammans med den ökade politiska osäkerheten i ochSpanien. Turbulensen på den finansiella marknaden har fått till följd attD-marken och yenen förstärkts kraftigt mot den amerikanska dollarn samtidigtsom länder med svaga statsfinanser och hög statsskuld fått se sin valutakraftigt försvagas. Denna utveckling på valutamarknaden kan vara en faktor sombidrar till att förstärka den kommande konjunkturavmattningen som ipropositionen har bedömts som mild.Särskilt i har växelkursrörelserna varit extremt stora. Om de nuvarandekursrelationerna skulle bli bestående är det sannolikt att den japanskaekonomiska återhämtningen kommer att dra ut . De åtgärder som denjapanska vidtagit -- räntesänkning och stödköp -- har intelindrat förstärkningen av yenen. Även i utgör D-markens kraftigaappreciering ett hot mot den i propositionen angivna positiva BNP-prognosen.Den försämrade konkurrenssituationen för exportindustri kan, om ävenden inhemska efterfrågan dämpas, medföra att landet inte fungerar som eneffektiv konjunkturmotor för det övriga Europa.För länder med stora underskott i de offentliga finanserna och en betydandestatsskuld har valutakursen följt dollarns fall. Dessa länder -- t.ex. ,, och -- har sett sig tvungna att vidta enåtstramning av penningpolitiken men även av finanspolitiken. De här redovisadeprognoserna förutsätter att dessa åtgärder får effekt och inte leder till ettfortsatt allmänt högt ränteläge.I början av maj ledde ånyo handelsmotsättningarna mellan och Förentastaterna till en akut konflikt. Vilka effekter denna konflikt kan komma attfå på världshandeln går inte att bedöma.Utvecklingen i SverigePrognosförutsättningarI kompletteringspropositionens bedömning av den svenska ekonomins utvecklinggörs antaganden om valutakurs och räntor som i betydande grad är påverkade avoron på den finansiella marknaden . Detta innebärbetydligt högre räntor och svagare krona än vad som låg till grund förbedömningen i den preliminära nationalbudgeten. Som framgår av tabellerna 4och 5 förutsätts dock en viss nedgång av obligationsräntorna samt enförstärkning av kronan.Tabell 4. Prognosförutsättningar1994 1995 1996BNP-tillväxt i 3,0 2,9 (2,8)* 2,7 (2,7)Konsumentprisökning iOECD 2,3 2,6 (2,3) 2,9 (3,0)Världsmarknadstillväxt**Dollarkurs (i kr) 7,7 7,3 (7,4) 7,3 (7,2)Ecu-index 123,8 128,8 (121,6) 125,0 (117,9)Tysk ränta5-års statsobl. 6,2 6,9 (7,0) 7,1 (7,2)Svensk ränta5-års statsobl. 9,1 10,6 (10,2) 10,0 (9,2)Svensk ränta6-månadersstatsskuldväxel 7,7 8,9 (8,4) 9,0 (8,3)* Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i åretsbudgetproposition. ** Avser bearbetade varor i 14 OECD-länder.Tabell 5. VäxelkursutvecklingenProcentuella förändringar mellan årsgenomsnitt1992 1993 1994 1995 1996ECU-index 0,4 20,9 0,6 4,0 -3,0Dollar 4,0 33,8 -1,2 -5,4 -0,4Konkurrentvägt -0,3 23,8 1,7 3,7 -1,8Importvägt -0,8 24,4 1,8 3,9 -1,8Källor: och Finansdepartementet.Kalkylerna i den reviderade nationalbudgeten avslutades . Ibörjan av maj förstärktes dollarn vilket fick till följd att även kronan blevstarkare. I samband med denna kronförstärkning föll även räntorna. Menturbulensen på finans- och valutamarknaderna håller i sig. föllåter dollarn, och på samma sätt som tidigare förlorade därmed kronan i värdemot D-marken och räntorna steg åter. Räntedifferensen mot var i slutetav maj drygt 4 procentenheter.Även om räntedifferensen mot antas minska i Finansdepartementetsprognos innebär ränteantagandet att differensen mot detyska räntorna kommer att vara betydande även . Men om denamerikanska dollarn förstärks snabbare mot D-marken kommer de svenska räntornasannolikt att utvecklas mer gynnsamt än vad som anges i tabell 4.FörsörjningsbalansenI kompletteringspropositionen görs samma bedömning som i finansplanen avtillväxten i den totala produktionen fram t.o.m. . Vad som skiljerbedömningarna åt är prognosen för vissa delkomponenter avförsörjningsbalansprognosen.Den viktigaste skillnaden mellan prognosen i finansplanen och ikompletteringspropositionen gäller främst bedömningen avinvesteringsutvecklingen.Tabell 6. Procentuell volymförändring1994 1994 1995 1996BNP 1 517,0 2,2 2,5 (2,6)** 2,9 (2,9)Import 492,3 13,2 7,5 (7,0) 6,0 (5,1)Tillgång 2 009,3 4,5 3,7 (3,6) 3,6 (3,4)Privat konsumtion 820,2 0,5 -0,5 (0,0) 1,0 (1,0)Offentlig konsumtion 413,5 1,0 -0,2 (0,0) -0,8 (-1,0)Stat 131,5 -0,7 1,5 (2,0) -0,5 (-1,0)Kommuner 282,0 -1,2 -1,0 (-1,0) -1,0 (-1,0)Bruttoinvesteringar 208,2 -0,4 11,1 (9,5) 9,6 (8,5)Näringsliv 136,6 17,4 21,1 (20,1) 10,7 (10,1)Bostäder 36,3 -37,5 -18,2 (-28,4) 12,4 (9,2)Myndigheter 35,4 6,4 5,6 (9,2) 3,2 (1,7)Lagerinvesteringar* 10,5 1,4 -0,3 (0,0) 0,2 (0,1)Export 556,7 13,8 10,6 (9,5) 7,3 (7,3)Användning 2 009,3 4,5 3,7 (3,6) 3,6 (3,4)Inhemsk användning 1 452,5* Förändring i % av föregående års BNP. ** Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i åretsbudgetproposition.Källor: och Finansdepartementet.Tabell 7. Nyckeltal1994 1995 1996Timlön, kostnad 3,5 3,5 (3,5)** 4,0 (4,0)KPI, dec.-dec. 2,3 3,3 (2,9) 2,8 (3,7)NPI, dec.-dec. 1,6 2,0 (2,0) 2,4 (1,7)Disponibel inkomst 1,0 -2,2 (-2,4) 0,2 (-0,5)Sparkvot (nivå) 8,3 6,7 (6,3) 5,9 (4,9)Industriproduktion 10,6 8,0 (7,0) 6,0 (6,8)Relativ enhetsarbetskostnad -1,0 -0,6 (5,5) 3,4 (3,2)Öppen arbetslöshet (nivå)* 8,0 7,0 (6,8) 6,1 (6,1)Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder** 5,1 5,1 (4,8) 5,2 (4,7)Handelsbalans (mdkr) 68,6 108,9 (93,8) 127,0 (114,6)Bytesbalans (i % av BNP) 0,4 2,6 (1,5) 4,0 (3,6)* Procent av arbetskraften. ** Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i åretsbudgetproposition.Källor: , och Finans-departementet.Såväl investeringarna i näringslivet som bostadsinvesteringarna och exportenförutses få en bättre utveckling ikompletteringspropositionen än i finansplanen. Att detta i sin tur inte ledertill en högre tillväxt i BNP förklaras för främst av en sämreutveckling av den privata konsumtionen och en ökad import. gälleratt såväl investeringsprognosen som importprognosen har justerats upp.Det bör även understrykas att den svenska bytesbalansen nu uppvisaröverskott. Överskottet i den privata sektorns finansiella sparande överstigerdet offentliga underskottet. är därigenom ett kapitalexporterande land.Exportvolymen steg med sammantaget , främstgenom kraftigt ökande marknadsandelar. Därtill kommer attvärldsmarknadspriserna på vissa viktiga svenska exportområden inombasnäringarna har ökat kraftigt . Utvecklingen pekar mot enstark och uthållig förbättring av bytesbalansen åren framöver.I motion Fi31 (m) framhålls att den reviderade nationalbudgetenskonjunkturbedömning är alltför optimistisk. Invändningarna gäller främstkonsumtionsprognosen, men också investeringsprognosen kan ligga för högt. Ejheller tror motionärerna att den förda politiken kommer att inge de finansiellamarknaderna ett sådant förtroende att gapet mot de tyska räntorna kommer attminska i den utsträckning som förutses i den reviderade nationalbudgeten. Påsamma sätt som i Moderata samlingspartiets motion anförs i motionerna Fi32(fp), Fi34 (mp) och Fi35 (kds) att konjunkturprognosen -- genomantagandet att hushållen kommer att dra ner sitt sparande -- ger en alltförljus bild av den svenska ekonomins utveckling.Enskilda poster i försörjningsbalansenUtrikeshandelnExporttillväxten uppgick till . Ser man endast till ökningen ivaruexporten var den , vilket är det högsta ökningstal som uppnåttssedan i början av 1950-talet. kan konstateras att de expansivaekonomierna i får allt större betydelse för svensk export.Exporttillväxten bedöms nu ha kulminerat, men ökningstalen blir höga såväl iår som . är det marknadstillväxten som ärdrivkraften i exportökningen när effekterna av konkurrenskraftsförbättringenminskar. Marknadsandelsvinsterna kommer successivt att avta. I propositionenvarnas för att kapacitetsutnyttjandet kan vara en restriktion förexporttillväxten, som varit mycket snabb inom exportsektorn under de senasteåren. Investeringsaktiviteten ökar dock , och inombasindustrin väntas investeringsuppgången bli mycket kraftig. Mot denbakgrunden torde det inte uppstå några generella kapacitetsbrister.Importen har visat sig vara mycket svårbedömd. Den nu aktuella bedömningeninnebär, som nämnts, en kraftig upprevidering av tidigare prognoser.Varuimporten ökade med . Mest ökade importen avinvesteringsvaror. Som framhålls i propositionen var utvecklingen under loppetav året brant stigande och noterades en ökning på fråndecember 1993. Den extrema tillväxten är sannolikt relaterad tillSveriges inträde i EU och i viss mån en återspegling av attlagerinvesteringarna ökade starkt. Även generellt sett ökadeemellertid importen oväntat mycket , liksom . Dennautveckling är emellertid svår att förklara utifrån historiska mönster.Under prognosperioden bedöms importen stiga i betydligt måttligare takt änunder fjolåret. Det förklaras dels av att importen under slutet av år 1994sannolikt var exceptionellt hög till följd av de förändrade importvillkor somföljde av EU-medlemskapet.Bytesbalansen visade ett överskott sedan år1986. Som framgår av tabell 7 väntas överskottet stiga kraftigt, från6,till ca , vilketmotsvarar av BNP. Det främsta bidraget till överskottet kommer frånhandelsbalansen som väntas ge ett överskott på ca 127 miljarderkronor, motsvarande av BNP. Utvecklingen av handelsbalansen beror på engynnsam utveckling för exporten relativt importen i såväl volym som pris.Att bytesbalansen successivt förstärks beror också till viss del på ettminskat underskott i avkastningen på kapital.Det kan i detta sammanhang även nämnas att från och med årsskiftet 1995/96påverkas bytesbalansen av transfereringar till och från EU. Nettobelastningenpå bytesbalansen av avgiften till EU och återflödet till beräknas uppgåtill ca och ca år 1996.Privat konsumtionÅr 1994 skedde en viss återhämtning av hushållens inkomster efter detkraftiga fallet . Hushållens samlade köpkraft -- disponibla realainkomster -- steg medan den privata konsumtionen ökade med0,. Uppgången i sparandet fortsatte. Det kan nämnas att harsparkvoten stigit med inte mindre än drygt 13 procentenheter.I den reviderade nationalbudgeten framhålls att bedömningen av den privatakonsumtionens utveckling är behäftad med särskilt stor osäkerhet. Det högaränteläget dämpar utvecklingen. Incitamenten att spara ökar ytterligare genomatt den redan höga realräntan stiger -- särskilt om detta får återverkningar påfastighetspriser och tillgångspriser. På kort sikt innebär också denfinansiella oron att hushållen torde bli försiktigare, speciellt avseende inköpav kapitalvaror. Konsolideringen av statsfinanserna innebär också atthushållens inkomster sjunker. Visserligen ökar, som visas i tabell 8,lönesumman såväl som . Emellertid drar utvecklingen av direktaskatter och transfereringar från offentlig sektor ned hushållens köpkraft.Denna utveckling är främst ett resultat av budgetförstärkande åtgärder, menberor även på minskade bidrag när läget på arbetsmarknaden förbättras. Förinnevarande år bedöms hushållens reala disponibla inkomster minska med 2,2 %.Tabell 8. Hushållens inkomsterProcentuellt bidrag tillrealinkomstutvecklingen1994 1995 1996Lönesumma exkl. sjuklön 1 1,9 (2,0)* 2,2 (1,4)Transfereringar frånoffentlig sektor 1,2 -1,4 (-1,4) -2,0(-1,6)Räntor och utdelningar, netto 0,8 0,9 (0,7) 0,9 (0,5)Övriga inkomster, netto -0,6 0,1 (0,3) 0,2 (-0,1)Direkta skatter och avgifter -2,0 -3,7 (-4,0) -1,2 (-0,7)Disponibel inkomst 1,0 -2,2 (-2,4) 0,2 (-0,5)* Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i åretsbudgetproposition.Källa: , och Finans-departementet.År 1996 förutses en förbättring av hushållens situation. Hushållens inkomsterbedöms då enligt propositionen öka . Hushållens inkomstutvecklingväntas således bli starkare än den inkomstminskning på som angavs ifinansplanen. De högre realinkomsterna är huvudsakligen en följd av attinflationsprognosen justerats ned som ett resultat av sänktmervärdesskatt.För år 1995 justeras, i jämförelse med vad som angavs i budgetpropositionen,konsumtionsprognosen ned med 1/till -0,. ärkonsumtionsprognosen oförändrad, innebärande att den privata konsumtionen ökarmed 1 %.En invändning mot försörjningsbalansprognosen som framförs i motionernaFi31 (m), Fi32 (fp), Fi34 (mp) och Fi35 (kds) gällerbedömningen av den privata konsumtionens utveckling. I motion Fi31 (m)ifrågasätts om den av regeringen förda politiken kommer att inge hushållen ettsådant förtroende att de, som antas i den reviderade nationalbudgeten, vågarminska sitt sparande och i stället konsumera mer. I motion Fi32 (fp) anförsatt det knappast finns någon utöver regeringen som tror att hushållen drar nersitt finansiella sparande så kraftigt som förutsätts i den revideradenationalbudgeten.