bet · GI01UU15 · 1995-03-16 00:00:00 — Det är också i landsbygdsmiljön som störredelen av världens ekonomiska misär, miljöproblem och socialaproblem finns. Det är därför naturligt att landsbygdensutveckling måste ställas i centrum för ansträngningarna attbekämpa fattigdomen och åstadkomma en positiv utveckling, sägermotionärerna. Landsbygdsutveckling berör traditionella områdensom utbildning, sjuk-och hälsovård och infrastruktur. Äventeknikbistånd och näringslivsutveckling ingår. Det är enligtmotionärerna viktigt att främja utvecklingen av enkelvardagsnära teknik, anpassad till förutsättningaroch behov.I motion U233 (mp) hävdar motionärerna att en småskaligresurssnål teknik anpassad till lokala förutsättningar kanvara minst lika framgångsrik som storskaliga utvecklingsprojekt.Motionärerna anser också att teknisk utbildning, decentraliseradskolundervisning, utbildning av lärare och tekniskyrkesutbildning bör prioriteras i biståndsarbetet (yrkande 9).I motion U636 (c, m, fp) påpekas att frågor som rör bostäderoch den miljön har en nära koppling till miljöfrågorna.De har också stor social betydelse. Motionärerna anser att i detsvenska biståndet även bör ingå stöd till områden somfastighetsbildning, fysisk planering för en god livsmiljö samtprojekt som lokala (yrkande 3).UtskottetJordbruket är av central betydelse för de fattiga ländernasekonomier och för utvecklingsprocessen generellt. Ökadproduktivitet i jordbruket är avgörande författigdomsbekämpningen i många länder.Det svenska biståndet har en klar inriktning pålandsbygdsutveckling. Inom de bilaterala programmen utgörprojekt inom områden som jord- och skogsbruk, markvård,landsbygdsskolor, primärhälsovård och landsbygdsvägar en storandel.SIDA har stött insatser på områden somjordbruksrådgivning, jordbruksforskning, markvård,kreditförsörjning och utbildning på alla nivåer. Det stöd somSIDA lämnar är inriktat på att främja uthålligt utnyttjande avnaturresurserna. SIDA stöder även markvårdsprojekt i mångaländer av vilka flera är inriktade på småbrukarnas behov.SIDA har utarbetat en åtgärdsplan för uthålligt naturbruk sombehandlar miljöperspektivet. Särskilda utredningar görs ommarkägande och kreditfrågor.Beträffande frågan om utveckling av småskalig resurssnålteknik vill utskottet peka på att SIDA prioriterar program ochandra nationella insatser som syftar till att höja de småjordbrukens produktivitet. Härvid söker man utveckla metoderanpassade efter lokala förhållanden och processer inriktade påhållbar utveckling och minskade kostnader.I detta sammanhang kan nämnas att SIDA håller på att slutföraen samlad och åtgärdsinriktad analys av fattigdomsinriktningen ibiståndet. Denna fattigdomsutredning omfattar i stort settsamtliga . Beträffande insatser pålandbrukets och livsmedelsområdet beaktas bl.a. frågor rörandekommersialisering av jordbruksproduktionen, äganderättsfrågornasbetydelse och produktion/utbud visavi köpkraft/efterfrågan.Mot här angiven bakgrund konstaterar utskottet att desynpunkter och förslag som förs fram i här aktuella motioneruppmärksammas i SIDA:s verksamhet. Utskottet vill -- i likhetmed vad som var fallet föregående år -- understryka vikten avatt vid utformningen och genomförandet av biståndsinsatser denkunskap och erfarenhet som finns lokalt hos småbrukarna tas tillvara. Det betyder att utvecklingsarbetet måste bedrivas inärmare samarbete med brukarna som i många fall är kvinnor.Med det ovan anförda anser utskottet att motion U232 (c)yrkandena 5 och 6 samt motion U233 (mp) yrkande 9 är besvarade.Med anledning av förslaget i motion U231 (v) om enkartläggning av de globala jordbruksföretagens inverkan påu-landsjordbrukets ekonomiska villkor vill utskottet anföraföljande.Sverige stöder via SIDA och SAREC bl.a. utsädesindustrier iMoçambique och . Dessa företag har arbetsprogram som ärspecifika för majoriteten av bönderna, det egna landet och förregionen där de arbetar. I dessa länder har inte de storaglobala företagen kommit in bl.a. på grund av svårigheter attkonkurrera med den inhemska industrin. Vidare arbetar Sverigeinom området med växtgenetiska resurser och växtförädlingtillsammans med flera samarbetsländer. Stöd tillforskningsinsatser ges genom . Genom detta arbete som harvarit långsiktigt får hjälp med deras egen nationellaforskning och produktion.Enligt vad utskottet inhämtat har många NGO:er ochinternationella organisationer i olika sammanhang påpekat riskenmed koncentrationen till ett fåtal företag när det gällerframtagning av nya utsäden och utveckling av gentekniken. InomSIDA har man relativt goda kunskaper om situationeninternationellt.Med hänvisning till det anförda får motion U231 (v) yrkande 18anses besvarad.I motion U636 (c, m, fp) förordas att stöd skall lämnas tillboendefrågor i vid mening.Otvivelaktigt är det en viktig fråga som motionärerna tagitupp. I betänkandet Hållbart bistånd (Ds 1994:132) föreslås vissainsatser rörande de miljöproblemen. Det kan nämnas attBITS har finansierat kartmaterial från satellitbild samtutbildat inhemsk personal i bl.a. vissa afrikanska stater ochFilippinerna. Kartering är en förutsättning för att fysiskplanering skall komma till stånd. Utskottet vill även erinra omatt är en stor bidragsgivare till FN:s boende- ochbebyggelsecenter HABITAT. Enligt propositionen kommer bidragettill HABITAT för /96 uppgå till 7,5 miljonerkronor. Därutöver kommer HABITAT få ett bidrag på 3 miljonerkronor avsett för nationella och internationella förberedelserinför den HABITAT som skall äga rum år 1996.Med det anförda finner utskottet motion U636 (c, m, fp) yrkande3 besvarad.Befolkning, sysselsättning och sociala frågorMotionernaInsatser för mödra- och barnhälsovård, familjeplanering ochvaccinering kan även med blygsamma resurer ge goda resultat,hävdas i motion U203 (m) yrkande 8. Motionärerna anför attstaten bör ge stöd men absolut inte monopolisera verksamheten iegen regi.Enligt motion U206 (kds) yrkande 14 måste befolkningsfråganses utifrån ett brett perspektiv och utifrån individens behov.Fattigdomsbekämpning, utbildning, hälsovård och prioritering avkvinnors utbildning är viktiga delar i insatser som bör stödjas.Det är viktigt att åtgärderna genomförs inom ramen för en aktivdialog med mottagarländerna kring befolkningsfrågans betydelse.Specifika familjeplaneringsinsatser bör även i fortsättningengöras och behovet av preventivmedel tillgodoses.Enligt motion U209 (fp) tyder de samlade erfarenheterna av degånga årens internationella biståndsverksamhet på attinvesteringar i undervisning och hälsovård har gett godaresultat. Motionärerna anser att omfattande insatser för enfungerande primärutbildning och alfabetisering är av centralbetydelse. Härvid bör man särskilt uppmärksamma kvinnornasutbildningsituation (yrkande 8).I motion U 213 (m) framhålls att den största effekten avbiståndssatsningar uppnås när man prioriterar insatser för barnoch kvinnor (yrkande 1). Motionärerna påpekar vidare attbarnarbete alltid har funnits, men aldrig i sådan omfattning somnu. Barnarbete är mest utbrett i delar av , ochvissa delar av . De förordar att regeringen tar initiativtill överläggningar med importörer i de branscher som ärberörda. Överläggningarna bör syfta till att få fram enhandlingsplan för att kunna förbättra barnens villkor(yrkande 2).I motion U220 (fp) uttalas att det är angeläget att satsningarinom familjeplanering medvetet förs in i bilateralaförhandlingar så att konkreta projekt kan igångsättas i våraprogramländer (yrkande 4). Motionären anser också att det ärviktigt att familjeplanering och preventivmedel görstillgängliga för kvinnor världen över. Härigenom kan antaletaborter komma att minska. Dessutom är det enligt motionärenviktigt att abortlagarna inte görs restriktiva så att illegalaaborter blir den enda möjligheten till familjeplanering.Enligt motionären krävs det ökade informationsinsatser ommöjligheten att skydda sig mot oönskade graviditeter. Ibiståndsverksamheten bör ingå informationsverksamhet blandungdomar och kvinnor om att det finns preventivmedel. Det ärangeläget med en kontinuerlig tillgång till sådana (yrkande 3).Motion U226 (v, s, c, fp, mp, kds) tar upp barnens situationoch de förslag som FN:s kommission för barnens rättigheter lagtfram. Motionärerna konstaterar att för att förslagskall kunna genomföras i de fattigare länderna behövs delskunskapsöverföring, dels resursöverföring. De förordar attFN-kommitténs slutomdömen skall användas som ett viktigtdokument i olika givarförhandlingar (yrkande 2).Vidare menar motionärerna att bör granska hurbiståndspengar används för att stärka barnens rätt till ett braliv. Regeringen borde också överväga att inrätta en särskildreferensgrupp på SIDA med barnexperter och barnorganisationer(yrkande 3).I motion U227 (v, s) redovisas att WHO räknar ned att omkring300 miljoner människor eller av människorna i u-ländernahar någon form av funktionshinder. Trots detta går endast enprocent av det svenska biståndet till åtgärder som kommerfunktionshindrade till godo. Det svenska biståndet som lämnasgenom SIDA bör i ökad utsträckning uppmärksamma projekt somkommer funktionshindrade till godo. Vidare bör, sägermotionärerna, i sitt stöd till de multinationellaorganisationerna se till att stödet till funktionshindrade ökassamt påverka andra länder att ha en motsvarande inriktning.I motion U231 (v) hävdas att de migrerande arbetarnasförhållanden ofta är usla och då speciellt unga kvinnors. Deförespeglas arbete i hushåll eller restauranger men hamnar oftai prostitution. Motionärerna anser att i FN bör ta uppfrågan om de migrerande arbetarnas dåliga rättsskydd(yrkande 19).I motion Sf611 (kds) föreslår motionärerna att ett antalflyktingar skall få utbildning i inom ramen föru-landsbiståndet redan innan de återvänder till sina hemländer istället för att de skickas tillbaka, och först därefter låterdem komma i åtnjutande av svenskt bistånd. De skäl som anges fördetta förslag är att flyktingarna redan finns i , vilketmedför kostnader för det svenska samhället hos och kommunerna. Ytterligare ett skäl är enligtmotionärerna att man kan ifrågasätta om vistelsen i medden psykosociala situation flyktingskapet innebär görindividerna rustade att bidra till återuppbyggandet den dag deåtervänder.UtskottetBefolkningsutvecklingen är en av vår tids viktigasteframtidsfrågor. Tillgängliga prognoser visar på attvärldens befolkning kommer att uppgå tilldrygt 6 miljarder. Fortsatt snabb ökning av världens befolkningfår allvarliga följder på många områden. Miljöförstöring,okontrollerad urbanisering, tilltagande migration liksom detstarkt ökande trycket på hälso- och sjukvården samt utbildningenkan nämnas som de mest akuta problemområdena. Om fattigdomen ivärlden framgångsrikt skall kunna bekämpas och en hållbarutveckling säkras är det nödvändigt att ökningen av världensbefolkning inte fortsätter i samma takt som hittills.Befolkningsfrågan står i centrum för flera internationellakonferenser. Vid FN:s internationella konferens om befolkningoch utveckling som ägde rum i lades fast attbefolkningsfrågorna skall ses som en helhet och attutgångspunkten är individens behov och miljö. "Insatserna görs ideras egen rätt och inte primärt för att påverka folkmängden. "Vid FN:s sociala toppmöte som har ägt rum i i mars1995 behandlades frågor rörande fattigdom, sysselsättning ochsocial säkerhet liksom även frågan om barn och deras rätt tillutveckling.FN:s världskvinnokonferens i har bl.a. tillsyfte att skapa ett förnyat politiskt åtagande för att deåtgärder som togs upp i slutdokumentet för FN:s kvinnokonferensi skall kunna genomföras före år 2000.Pekingkonferensen kommer att ägnas följande två huvudfrågor. Enutvärdering av i vilken utsträckning de framåtsyftandestrategierna har genomförts på nationell, regional ochinternationell nivå samt antagande av en handlingsplan.Sverige ger ett omfattande bistånd till insatser påbefolkningsområdet såväl genom multilaterala organisationer somgenom det bilaterala stödet via SIDA. Bland de områden somprioriteras i SIDA:s arbete och som fortsättningsvis kommer attägnas särskild uppmärksamhet märks befolkningsutvecklingen ivärlden, kvinnornas situation i och deras roll iutvecklingssamarbetet samt en miljömässigt hållbar utveckling,bl.a. inom ramen för uppföljningen av den s.k. Agenda 21.Satsning på flickors och unga kvinnors utbildning är,framhålls i propositionen, en av de bästa investeringar som ettland kan göra. Såväl inom det multilaterala biståndet viaVärldsbanken som i det svenska bilaterala biståndet har detskett en utveckling mot alltfler utbildningsinsatser riktadefrämst till kvinnor och flickor.Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen anseratt utbildningsinsatser i ökande utsträckning skall inriktas påverksamheter som samarbetslandet kan driva utanomfattande utländskt stöd. Enligt propositionen utgår alltmer avstödet som sektorsstöd i stället för som projekt: ett fungerandeskolväsende sätts i centrum. I det svenska utvecklingssamarbetetär insatser på utbildnings- och hälsoområdena en förutsättningför att våra insatser på andra områden skall leda till enlångsiktig och stabil utveckling i samarbetsländerna, framhållerregeringen.Detta synsätt liksom de satsningar som görs inom utbildnings-och hälsovård ligger väl i linje med de synpunkter och förslagsom förs fram i motionerna U203 (m) yrkande 8, U206 (kds)yrkande 14, U209 (fp) yrkande 8, U213 (m) yrkande 1 och U220(fp) yrkande 4. Utskottet finner sålunda att motionerna inämnda delar är besvarade.Frågor som rör barnens rättigheter har utskottet behandlat vidflera tillfällen tidigare både i biståndssammanhang och isamband med motionsförslag om mänskliga rättigheter. Utskottethar därvid bl.a. framhållit den pådrivande roll som harspelat då det gäller FN:s barnkommittés verksamhet. Deinitiativ som tagits inom FN efter tillkomstvad gäller förverkligandet av de rättigheter som återfinns ikonventionen har huvudsakligen emanerat från som ocksåaktivt verkar för att genomförandet av barnkonventionengranskas. Med hänsyn bl.a. härtill utgår utskottet från attregeringen i biståndsdialogen med programländerna även tar uppde förslag som har lagt fram.Med anledning av motionsförslag om att projekt som kommerbarnen till del skall prioriteras i biståndsbudgeten villutskottet erinra om att bistånd i hög grad är inriktatpå primärhälsovård, familjeplanering, nutrition, vatten ochsanitet samt primärskolor och andra utbildningsinsatser. Dettaär insatser som i stor utsträckning har barnen som målgrupp.Sverige är den största bidragsgivaren till Unicefoch finansierar av fondens basbudget. Förutombasbudgetstödet lämnas bidrag till från det bilateralastödet via SIDA. För /94 uppgick stödet tillUnicef till totalt 883 miljoner kronor.Unicef har bl.a. stött ett åttiotal utvecklingsländer med attta fram nationella handlingsplaner i syfte att tillvaratabarnens rätt i samhället. Av årsredovisningen av "Svensktbistånd 1993/94" framgår att en viktig uppgift förorganisationen är att finna nya vägar för att tillgängligaresurser skall komma nödlidande barn i hela världen till godo.Ett arbetssätt är, sägs det, att föra fram enkla och billigametoder för att radikalt minska dödligheten i diarréer ochbarnsjukdomar, såsom mässling. En annan metod är att kompletterade långsiktiga insatserna med målrelaterade kampanjer. Insatserför barn i särskilt svåra omständigheter -- barn i väpnadekonflikter, barn som utsätts för övergrepp och gatubarn -- är enväxande verksamhet.Utskottet delar motionärernas åsikt att det är angeläget attbarnens situation och behov uppmärksammas iutvecklingssamarbetet. Så sker också i stor utsträckning.Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att regeringenavser att i det svenska utvecklingssamarbetetprioritera insatser på utbildnings- och hälsoområdena. Sådanakommer i stor utsträckning barn och ungdomar till godo.Utskottet anser därmed motion U226 (v, s, c, fp, mp, kds)yrkandena 2 och 3 besvarad.Med anledning av förslaget i motion U213 (m) om att regeringenskall ta initiativ till samråd med olika aktörer i syfte attavskaffa barnarbete vill utskottet anföra följande.Förslag med samma syfte som det här aktuella har utskottetbehandlat (1993/94:UU15 ochUU26). Utskottet konstaterade därvid att barnarbete är ettfattigdomsproblem som förekommer i stora delar av världen. Flerastater har i sina nationella lagar en reglering av barnarbeteoch mer eller mindre långtgående förbud mot utnyttjande avminderåriga i vissa typer av arbetet. Efterlevnaden äremellertid dålig. För att komma till rätta medförekomsten av barnarbete måste en inkomstgenererande verksamhetknytas ihop med utbildningsinsatser. Med hänsyn till vikten avatt barn och ungdomar -- såväl flickor som pojkar -- fårmöjligheter till en ordnad skolgång noterar utskottet därför medtillfredsställelse att stödjer projekt i en rad länderdär fattiga barn får både möjlighet att utföra ett arbete underkontrollerade former och delta i organiserad skolgång.Vidare framhöll utskottet att det finns anledning att försökaskapa opinion mot barnarbete, men att möjligheter kansynas begränsade. Utskottet menade att det fanns anledning förSverige att aktualisera frågan om barnarbete vid de föreståendekonferenserna i och . Det bör då också varamöjligt att ta till vara de erfarenheter som den internationellafackliga rörelsen har av åtgärder mot barnarbete. Utskottetutgick från att regeringen utnyttjar de möjligheter som erbjudsför att stävja missbruk av barnarbetskraft, bl.a. genom attdiskutera frågan med näringslivet.Utskottet vidhåller denna sin uppfattning.Motion U213 (m) yrkande 2 är därmed besvarad.Med anledning av förslaget i motion U231 (v) om att Sverigeskall ta initiativ för att förbättra situationen för migrerandearbetare, speciellt då unga kvinnor, utgår utskottet från attregeringen på det sätt den finner lämpligt kommer att verka föratt brott mot de fackliga rättigheterna påtalas och för attarbetsrättens regler över huvud taget respekteras.Motion U231 (v) yrkande 19 anses därmed besvarad.Förslaget i motion U227 (v, s) går ut på att funktionshindradei utvecklingsländerna skall ges ökat stöd.I propositionen redovisas att handikappfrågorna länge varitlågprioriterade inom FN-systemet. Regeringen anser atthandikappfrågorna bör ges ökad uppmärksamhet inom ramen för FN:sekonomiska och sociala verksamhet. Enligt vad utskottet inhämtathar regeringen anslagit för attUNDP:s interregionala handikapprogram skulle kunna fortsättasitt arbete. Utan detta tillskott hade programmet måst läggasned. Regeringen har vidare lämnat ekonomiskt stöd till detarbete inom FN med att utarbeta internationella regler. Standardrules, om funktionshindrades rätt till delaktighet ochjämlikhet. Dessa regler är antagna av FN, och gerekonomiskt stöd till övervakning och uppföljning av dessaregler.Av SIDA:s anslagsframställning framgår bl.a. att SIDA inomramen för anslagsposten Särskilda program avser att utvecklametoder för att förebygga funktionsnedsättningar och erbjudarehabilitering till personer med funktionshinder. En viktiguppgift är enligt SIDA att sprida information och kunskaper ommöjligheterna att rehabilitera handikappade samt att därvidutöva påverkan för att förändra attityder hos ansvariga iu-länder.Utskottet utgår från att regeringen kommer att följa upphandikappfrågorna vid det sociala toppmötet i det anförda finner utskottet motion U227 (v, s) besvarad.I detta sammanhang tar utskottet upp förslaget i motion Sf611om att viss utbildning av flyktingar i skall bekostasmed medel från biståndsanslagen.Med anledning av motionsförslaget vill utskottet erinra om attutskottet behandlade frågan om utbildning av bosniskaflyktingar i . I sitt av godkända betänkande1993/94:UU21 redovisade utskottet de förslag som en för UD ochUtbildningsdepartementet gemensam arbetsgrupp lagt fram.Arbetsgruppen hade undersökt möjligheterna för att bosniskaflyktingar i skulle kunna bidra vid ett återuppbyggandeav Bosnien/. Utskottet anförde bl.a. följande.Åtgärder som nämns i arbetsgruppens rapport, för attmöjliggöra för bosniska flyktingar att delta iåteruppbyggnadsarbetet är att inventera vilka vuxenutbildningari som är lämpade utifrån ett "återvändarperspektiv", attta fram speciella arbetsmarknadspolitiska program, att stimuleraolika sammanslutningar (branschorganisationer, fackföreningarm.fl.) att överföra relevanta kunskaper samt att stödjaföreningar i som kan få en roll inom ramen föråteruppbyggnads- och återvandringsprogram.Utskottet utgår från att verksamhet av detta slag kommer attske i betydande omfattning och att den skall kunna avseflyktingar och invandrare från olika delar av det f.d.Jugoslavien.Vad avser det här aktuella motionsförslaget utgår utskottetfrån att liksom fallet var med flyktingarna från det f.d.Jugoslavien möjligheterna till utbildning i för attunderlätta och främja återvandring undersöks.Som utskottet understrukit i det föregående är det överordnademålet för det svenska utvecklingssamarbetet att höja de fattigafolkens levnadsnivå. De resurser härför som det svenskasamhället ställer till förfogande för olika åtgärder bör ihuvudsak användas inom de länder och regioner med vilka Sverigesamarbetar. Med hänvisning till det anförda finner utskottetmotion Sf 611 (kds) yrkande 18 besvarad.Kvinnor, utveckling och jämställdhetMotionernaKvinnornas roll i biståndet behandlas i flera motioner.I motion U206 (kds) erinras om de svåra förhållanden under vilkaflertalet kvinnor i utvecklingsländerna lever. Motionärernahävdar att i ökad utsträckning måste uppmärksamma dessaförhållanden i kontakterna med samarbetsländerna. Stöd ochutbildning för kvinnor leder till förbättrade föhållanden på enrad områden bl.a. livsmedelsproduktion, hygien, hälsa. Kvinnornahar en nyckelroll när det gäller att höja de fattigasteländernas levnadsnivå, säger motionärerna (yrkande 11).Enligt motion U209(fp) yrkande 9 måste arbetet med attintegrera kvinnofrågor i biståndet intensifieras. Detta kanskegenom direkt kvinnoinriktade insatser i programländerna samtgenom kvinnors ökande deltagande i planering, genomförande ochutvärdering av enskilda biståndsinsatser. Ett s.k.genderperspektiv måste anläggas på det svenska biståndet i enhelt annan utsträckning än vad varit fallet.Synpunkter och förslag som överensstämmer med vad som anförs imotion U209 framförs även i yrkande 15 i motion A802 frånFolkpartiet. Motionärerna framhåller där att biståndet inte fårmedverka till att konservera könsdiskriminering.I motion U220 (fp) framhålls att alla kvinnor måste få maktoch vinna respekt för sina självklara krav att bestämma över sinframtid, sin hälsa och att bedöma sina förutsättningar att taansvar för sina barn (yrkande 1). Motionären anser även attarbetet med att integrera kvinnofrågor i biståndet måsteintensifieras. En ambition bör vara att varje biståndsinsatsföregås av en konsekvensanalys beträffande kvinnornaslevnads-och försörjningsvillkor(yrkande 5).Även i motionerna U232 (c) yrkande 10 och U233 (mp) yrkande 10uppmärksammas kvinnornas situation, och motionärerna vill attinsatser särskilt riktade till kvinnor skall prioriteras i detsvenska biståndet.I motion U202 (m) erinras om att i många länder tillåts intekvinnor att äga jord, inneha bankkonton, underteckna kontrakteller över huvud delta i den formella beslutsprocessen.Motionärerna vill att i beståndsarbetet skall arbeta föratt undanröja hindren för kvinnlig företagsamhet i u-länderna.UtskottetKvinnans roll och betydelse för att få till stånd en varaktigoch miljömässigt hållbar utveckling i har poängteratsvid FN-konferenserna för miljö och utveckling ,världskonferensen om de mänskliga rättigheterna år 1993 och 1994års konferens om befolkning och utveckling.Vid befolkningskonferensen slogs fast att en stärkt ställningför kvinnorna och ökad utbildning är viktiga faktorer för attminska befolkningstillväxten. Befolkningskonferensenrekommenderade en rad insatser för att stärka kvinnorsinflytande och status. Stor vikt lades vid individens valfrihetoch avsaknaden av tvång.