bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — Det faktum att vårt land är glestbefolkat har också gjort attmiljöförstöringen är liten jämfört medmånga andra länder. Bevarandet avnaturen har ett starkt stöd hos svenskafolket. Miljöpolitiken har ocksåframgångsrikt hanterat några av detidigt identifierade miljöhoten.Utskottet menar att en ambitiösmiljöpolitik skall vara en integreraddel av en politik för uthålligutveckling. Tillgång till oförstördnatur är en konkurrensfaktor både vidinvesteringsbeslut och för turismen.Miljöteknik är redan och kan bli en ännustörre svensk exportvara.På miljöområdet märks tydligare än påmånga andra otillräckligheten inationellt beslutsfattande. Det fårvisserligen aldrig bli en ursäkt attinte vidta de åtgärder vi kan göra pådet nationella planet, men riktigtgenomslag får de miljöpolitiska beslutennär de fattas på internationellt plan.Genom EU-medlemskapet har fåtten unik möjlighet att driva en ambitiösmiljöpolitik internationellt. Det ärobegripligt att det politiska parti iSverige som särskilt säger sig värna ommiljön, , tillhör dem sommotarbetade ett svenskt EU-medlemskapoch driver att vi bör gå ur.Mot bakgrund av det anförda tillstyrksmotion Fi16 (fp) yrkande 31 medanmotionerna Fi15 (m) yrkande 34, Fi17 (v)yrkande 8 och Fi18 (kds) yrkande 32avstyrks. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 58bort ha följande lydelse:58. beträffande miljöpolitikensinriktningatt med bifall till motion1995/96:Fi16 yrkande 31, och medavslag på motionerna 1995/96:Fi15yrkande 34, 1995/96:Fi17 yrkande 8 och1995/96:Fi18 yrkande 32 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,82. Miljöpolitikens inriktning (mom. 58)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med Finansutskottethar och slutar med avstyrks därmed bort ha följande lydelse:Finansutskottet instämmer i regeringensuppfattning om miljöfrågornas centralabetydelse för näringslivets utveckling,men tvingas tyvärr konstatera att detsaknas konkreta åtgärder i propositionenpå trafik- och energiområdet som påallvar skulle innebära en radikalförändring i nödvändig riktning. På enrad områden har halkat efter deninternationella utvecklingen.I debatten antas ibland miljöfrågornavara lösta eller på väg att lösas - inteminst i avancerade och välordnade ländersom . Detta är tyvärr fel.Naturvårdsverket konstaterar i densenaste utvärderingen att av nio viktigamiljömål kommer endast att klaraett.På sikt är miljöanpassad produktion ochkonsumtion det enda möjliga systemet försvenskt näringsliv och därmed välfärd.Marknaden för miljöteknik i bred meningär den som uppvisar snabbast tillväxt ivärldssamfundet. I vissa länder ökar denmed om året.Utskottet vill framhålla att enförutsättning för att klara dennautveckling är högutbildad arbetskraftsom är väl införstådd och medveten omkretsloppssamhällets villkor.Välutbildad arbetskraft kommer attbehövas i alla branscher som villöverleva. Gradvis försvinnerskillnaderna i utbildningsnivå för olikaarbetstagare. Okvalificerade jobbförsvinner, kvar blir jobb där alla tarsitt ansvar utifrån gedigna kunskaper.Tillväxt är önskvärd om den sker inomramen för kretsloppssamhället. Då skaparvi mer av efterlängtade resurser. Om enpapperstillverkare byter till en processsom medför att energiåtgången minskar,mer returpapper används, vatten ochkemikalieförbrukningen minskar,som produktionen ökar, är deten välkommen form av tillväxt.Därför måste samhällets åtgärderbedömas utifrån ett helhetsperspektivsom grundas på kretsloppstänkande.Miljöansvaret måste genomsyra allabeslut. Regeringen konstaterar attkostnaden för att reparera miljöskadorökar. Då borde rimligen anslagen för attsanera markskador, bevara biologiskmångfald, återställa , minimeraavfallsmängder investera ikollektivtrafik etc. också öka. Det äråtgärder som leder till ökadsysselsättning. Detta sker dock inte.Mot bakgrund av det anförda tillstyrksmotion Fi17 (v) yrkande 8 medanmotionerna Fi15 (m) yrkande 34, Fi16(fp) yrkande 31 och Fi18 (kds) yrkande32 avstyrks. Vad utskottet anfört börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 58bort ha följande lydelse:58. beträffande miljöpolitikensinriktningatt med bifall till motion1995/96:Fi17 yrkande 8 och med avslagpå motionerna 1995/96:Fi15 yrkande 34,1995/96:Fi16 yrkande 31 och1995/96:Fi18 yrkande 32 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,83. Miljöpolitikens inriktning (mom. 58)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med Finansutskottethar och slutar med avstyrks därmed bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill framhålla attmiljön och våra naturresurser är enviktig del i den totalanationalförmögenheten och attmiljöhänsyn därför måste tas när företagexpanderar och ekonomin utvecklas.Miljöområdet kommer ocksåatt erbjuda nya tillväxtmöjligheter setti ett traditionellt tillväxtperspektiv.Inom miljö- och energiområdet kommerarbetstillfällena att öka högst avsevärtnär samhället ställs om till att fungeramed utgångspunkt i ett resursbevarandeoch ekologiskt synsätt. Omställningen avenergisystemet till förmån förenergieffektivisering och utveckling avförnybar energiproduktion är ett områdesom kommer att dominera förnyelsearbetetde närmaste 10-20 åren.Miljökvalitetssäkring inom den samladeproduktionsapparaten är ett annatviktigt utvecklingsområde. I dettaligger också återvinningsindustrin.Regeringen bör på dessa områdenåterkomma med förslag som gagnar enmiljöriktig och uthållig tillväxt.Utskottet menar att en särskildavfallsskatt kan ge ytterligarestimulans till återvinningsindustrin.Mot bakgrund av det anförda tillstyrksmotion Fi18 (kds) yrkande 32, medanmotionerna Fi15 (m) yrkande 34, Fi16(fp) yrkande 31 och Fi17 (v) yrkande 8avstyrks. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 58bort ha följande lydelse:58. beträffande miljöpolitikensinriktningatt med bifall till motion1995/96:Fi18 yrkande 32 och med avslagpå motionerna 1995/96:Fi15 yrkande 34,1995/96:Fi16 yrkande 31 och1995/96:Fi17 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,84. Koldioxidskatt (mom. 59)(), (),() och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjarmed delar och slutarmed yrkande 28 bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill påpeka attregeringens överväganden om koldioxidskatten innebär en ensidig fördubblingav koldioxidskatten för den svenskaindustrin. Det är inte ens fråga om enskatteväxling, eftersom inga andraskatter föreslås sänkta. Det aviseradeförslaget leder till ytterligarebeskattning av produktionen i Sverigeoch till utslagning av arbetstillfällen.Enligt utskottets mening bör istället verka för en gemensam miniminivåför koldioxidbeskattning i EU och förandra åtgärder för att begränsakoldioxidutsläppen. Eftersom de somsvarar för de största utsläppen planerasfå en skatterabatt, kan effekten avskatten dessutom ifrågasättas.En ensidigt höjd koldioxidskatt påproduktionen i riskerar vidareatt leda till att tillverkningenomlokaliseras till andra länder somsaknar koldioxidskatt. Ensidigt höjda skatterpå produktion i leder förvissoalltid till att tillverkningen tenderaratt flytta utomlands, men när det gällerkoldioxidbeskattningen riskerar denegativa effekterna att dubblas.Produktion i är nämligenkoldioxideffektiv i en internationelljämförelse. Omfördelning av tillverkningtill andra länder kan därför leda tillökade koldioxidutsläpp.Utskottet vill också framhålla attytterligare höjda koldioxidskatter påproduktionen i motverkarföretagens lönsamhet och den ekonomiskatillväxten, vilket kan leda tilllångsammare teknisk förnyelse samt sämremöjligheter att uppnå viktiga miljömål.Ett argument som ibland har använts föratt försvara ensidiga höjningar avkoldioxidskatten i är att detskulle ge en demonstrationseffekt somfår andra länder att följa efter. Mycketlitet pekar emellertid på att så ärfallet. , som redan har världenshögsta koldioxidskatt, har under en radav år varit nästan ensamt om att överhuvud taget ha en sådan beskattning.Utskottet instämmer således i förslageti motion Fi15 (m) yrkande 35 attregeringen bör uppmanas att avstå frånatt fördubbla koldioxidskatten för densvenska industrin och i stället sökaandra och effektivare vägar att begränsakoldioxidutsläppen, t.ex. genom fortsattanvändning av de svenskakärnkraftverken, studium av ett systemmed överlåtbara utsläppsrätter ochfortsatt arbete för en gemensamskattenivå för koldioxidutsläpp i EU.Riksdagen bör med bifall till motionFi15 (m) yrkande 35 ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört medan motionFi18 (kds) yrkande 28 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 59bort ha följande lydelse:59. beträffande koldioxidskattatt med bifall till motion1995/96:Fi15 yrkande 35 och med avslagpå motion 1995/96:Fi18 yrkande 28 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,85. Koldioxidskatt (mom. 59)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjarmed delar och slutarmed yrkande 28 bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill framhålla att deti propositionen aviserade förslaget omen höjning av koldioxidskatten förindustrin är oacceptabelt, då dettaföretas ensidigt utan att kombineras meden sänkning av arbetskraftskostnaderna.En höjning av koldioxidskatten kanmotiveras ur miljöhänseende, ochutskottet anser att åtgärder för att fåned koldioxidutsläppen måsteprioriteras. För industrins del och föratt bevara svensk konkurrenskraft är detdock av vikt att höjningen avkoldioxidskatten sker inomskatteväxlingens princip och även inomramen för det europeiska samarbetet. Ensänkning av arbetsgivaravgiften bör varaett villkor för ett riksdagsbeslut omhöjd koldioxidskatt för industrin.Riksdagen bör med bifall till motionFi18 (kds) yrkande 28 ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört, medan motionFi15 (m) yrkande 35 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 59bort ha följande lydelse:59. beträffande koldioxidskattatt med bifall till motion1995/96:Fi18 yrkande 28 och med avslagpå motion 1995/96:Fi15 yrkande 35 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,86. Miljö- och renhållningslag (mom. 61)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken ochrenhållningslag börjar med har och slutar med yrkandena 2 - 4 bort ha följandelydelse:Finansutskottet delar uppfattningen imotion Fi41 (fp) att det finns brister imiljöskyddslagen som innebär attmiljöskyddsavgift ej påförs vid allaöverträdelser av givna villkor. Ensvårighet i detta hänseende utgör kravetatt överträdelsen skall ha inneburitekonomiska fördelar för den som ansvararför verksamheten, vilket kan vara mycketsvårt att bevisa. Här krävs således enförbättring av sanktionssystemet imiljöskyddslagen så snart som möjligt.Vidare framgår av motionen att detkommunala renhållningsmonopolet utgörett hinder för en effektiv återvinningav industriavfall. Om kommunernasmöjligheter att monopolisera hanteringenav industriavfallet togs bort skulleflera nya företag kunna komma till ståndinom denna sektor utan risk för attbasen för deras verksamhet skulle blikommunaliserad. måste helarenhållningslagen ses över för att denutvecklingskraft som finns ikretsloppssamhället skall tas till vara.Producentansvaret måste också ses över.Ambitionen måste vara att kretsloppetskall drivas av en efterfrågan pååtervunnet material, inte bara ettlagreglerat tvång att återta förbrukadeprodukter. Utskottet förutsätter attfrågorna blir föremål för noggrannaöverväganden i Miljöbalksutredningen.Vad utskottet anfört bör medanledning av motion Fi41 (fp) yrkandena2-4 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 61bort ha följande lydelse:61. beträffande miljö- ochrenhållningslagatt med anledning av motion1995/96:Fi41 yrkandena 2-4 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,87. Grön skatteväxling (mom. 62)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med har ochslutar med yrkande 1 bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill framhålla att enambitiös miljöpolitik bör vara enintegrerad del av en politik föruthållig utveckling. Genom EU-medlemskapet har fått en unikmöjlighet att driva en ambitiösmiljöpolitik internationellt, och ävenom redan för världens mestambitiösa koldioxidpolitik finns detanledning att gå vidare. EftersomSverige är en storförbrukare av fossila bränslen som avgerkoldioxid stöder utskottet avmiljöpolitiska skäl regeringens förslagtill höjning av koldioxidskatten menföreslår - med bifall tillFolkpartiet liberalernas förslag - attarbetsgivaravgifterna sänks.Därmed tillstyrks motionerna Fi16 (fp)yrkande 10, Fi23 (fp) yrkande 7 samtFi41 (fp) yrkande 1. Motion Fi18 (kds)yrkande 27 anses därmed varatillgodosedd. bör som sinmening ge regeringen till känna vad somanförts.dels att utskottets hemställan under 62bort ha följande lydelse:62. beträffande grön skatteväxlingatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi16 yrkande 10,1995/96:Fi23 yrkande 7 och1995/96:Fi41 yrkande 1 samt medanledning av motion 1995/96:Fi18yrkande 27 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,88. Grön skatteväxling (mom. 62)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med har ochslutar med yrkande 1 bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill påpeka attKristdemokraterna länge har arbetat fören skatteväxling, dvs. sänkta skatter påarbetskraft kombinerat med höjda skatterpå miljöförorening och förbrukning avenergi och ändliga råvaror. Med deexceptionellt höga lönsamhetsnivåer ochstarka konkurrensfördelar som svenskindustri upplever är deträtt tid att inleda en sådanskatteomläggning nu.Det i propositionen aviserade förslagetom en höjning av koldioxidskatten äroacceptabelt då detta företas ensidigtutan att kombineras med en sänkning avarbetskraftskostnaderna. En höjning avkoldioxidskatten kan motiveras urmiljöhänseende, och utskottet anser attåtgärder för att få nedkoldioxidutsläppen måste prioriteras.För industrins del och för att bevarasvensk konkurrenskraft är det dock avvikt att höjningen av koldioxidskattensker inom skatteväxlingens princip ochäven inom ramen för det europeiskasamarbetet. En sänkning avarbetsgivaravgiften bör vara ett villkorför ett riksdagsbeslut om höjdkoldioxidskatt för industrin.Utskottet föreslår att görett tillkännagivande av angiven innebördtill regeringen och ställer sig såledesbakom motion Fi18 (kds) i denna del.Därmed tillstyrks motion Fi18 (kds)yrkande 27. Motionerna Fi16 (fp)yrkande 10, Fi23 (fp) yrkande 7 samtFi41 (fp) yrkande 1 anses därmed varatillgodosedda. bör som sinmening ge regeringen till känna vad somanförts.dels att utskottets hemställan under 62bort ha följande lydelse:62. beträffande grön skatteväxlingatt med bifall till motion1995/96:Fi18 yrkande 27 och medanledning av motionerna 1995/96:Fi16yrkande 10, 1995/96:Fi23 yrkande 7 och1995/96:Fi41 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,89. Utvecklingsinsatser för ny teknikoch nya bränslen (mom. 63)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken ny teknik och nya bränslen börjarmed delar och slutarmed yrkande 7 bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill framhålla attstödet till ekologisk omställning harblivit en stor framgång. Det statligabidraget har varit avinvesteringskostnaden. 400projektansökningar har inkommit tillNaturvårdsverket, motsvarande enbidragsvolym på 1,8 miljarder kronor.Projekt och idéer som haft godsysselsättningseffekt, inneburittekniska framsteg och bedömts ha godspridningseffekt har premierats.Projekten täcker en stor del avsamhällsstrukturen frånbiobränslepelletstillverkning tillförarlösa spårbussar ochhögtryckstvättar utan kemikalier. Detfinns ett stort antal intressantaprojekt, inte minst inom trafik- ochavfallssektorn, som skulle kunnautvecklas med fortsatt stöd.Utskottet tillstyrker förslaget imotion Fi17 (v) yrkande 10 att riksdagenbör avsätta ytterligare 300 miljonerkronor för detta ändamål påtilläggsbudget till statsbudgeten /96. Vidare är utskottetpositivt inställt till förslaget imotion Fi41 (fp) yrkande 7 att användaökade skatteintäkter fråntjänstebilsbeskattningen tillutvecklingsinsatser på fordonssidan.Utskottet är dock inte berett att idetta sammanhang tillstyrka dettayrkande.dels att utskottets hemställan under 63bort ha följande lydelse:63. beträffande utvecklingsinsatserför ny teknik och nya bränslenatt med bifall till motion1995/96:Fi17 yrkande 10 och med avslagpå motion 1995/96:Fi41 yrkande 7 tillInvesteringsbidrag för främjande avomställning i ekologiskt hållbarriktning på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /96under fjortonde huvudtiteln anvisarett reservationsanslag på 300 000 000kr,90. Underhåll av enskilda vägar (mom.64)(), (),() och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken av enskildavägar börjar med villi och slutar med och Fi29 (m) bort haföljande lydelse:Finansutskottet delar uppfattningen imotion Fi29 (m) att regeringen bordefokusera på vad som kan göras för attsänka kostnaderna för den del av detallmänna vägnätet som är jämförbar meddet enskilda vägnätet i stället för att- som i budgetpropositionen -föreslå minskningar av anslaget tillenskilda vägar. Om underhållskostnadernaför det lågtrafikerade allmänna vägnätetskulle sänkas till samma nivå somkostnaden för det enskilda vägnätet,skulle det innebära en besparing påmellan 600 och . Detvore en avsevärt större besparing än vadden av majoritet beslutadehalveringen av anslaget till enskildavägar innebar.Utskottet vill erinra om att Moderatasamlingspartiet i sitt budgetalternativvåren 1995 föreslog att 200 miljonerkronor skulle föras över från anslagetDrift och underhåll av statliga vägartill anslaget Bidrag till drift ochbyggande av enskilda vägar.Mot bakgrund av det anförda tillstyrksmotion Fi29 (m), medan motion Fi28 (m)yrkande 3 anses tillgodosedd. anförts bör ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 64bort ha följande lydelse:64. beträffande underhåll avenskilda vägaratt med bifall till motion1995/96:Fi29 och med anledning avmotion 1995/96:Fi28 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,Särskilda yttranden1. Riktlinjer för den ekonomiskapolitiken (mom. 2)() anför:Miljöpartiet de gröna har med regeringenöverenskommit om vissa gemensammariktlinjer i syfte att främja enlångsiktigt hållbar ekonomiskutveckling. Denna överenskommelsefullföljs i detta betänkande. Vi haremellertid skilda ideologiskautgångspunkter och målsättningar, varföröverenskommelsen till dels utgörkompromisser mellan dessa.Syftet med överenskommelsen är attskapa en varaktig och bred majoritet fören långsiktigt bra ekonomisk politik.Det är ett gemensamt intresse överpartigränserna att så snabbt som möjligtta och svenska staten ur detekonomiska moras som vi nu befinner ossi. Vi har visserligen skildauppfattningar om hur dessa ekonomiskaproblem har uppkommit, vilka som bär denpolitiska anvaret för det, osv. Förframtidens skull är det emellertid avavgörande betydelse att snabbt ta oss urdet. Om vi inte gör det leder det tillatt kommande generationer blir betydligtfattigare, att välståndet snabbt urgröpsoch att miljöproblemen växer.Med anledning av propositionen om enpolitik för arbete, trygghet ochutveckling har en lång rad förslagväckts i motioner från andraoppositionspartier. Dessa förslag går imånga fall utöver vad propositionenhandlar om, och utgör också i hög gradupprepningar av tidigare väckta förslagi samband med årets budgetpropositionoch kompletteringsproposition. Jag villi detta sammanhang påpeka att visjälvklart står fast vi de krav vitidigare väckt i anslutning till budget-och kompletteringspropositionen. Viavser att återkomma med dem inför nästabudget.2. ställning (mom. 6)() anför:Riksbanken skall i högre grad änhittills stödja den långsiktigaekonomiska politik som riksdagenbeslutat. Övergripande krav att minskamiljöskulden och arbetslösheten skallvara centrala. Detta torde förutsättaatt genom lagstiftning stärkersin styrning av . Riksdagenbör således i lag fastställa attRiksbankens mål skall vara att stödjaden långsiktiga ekonomiska politiken.Riksdagen bör också genom lagfastställa penningpolitiskamål. Det skall vara att bibehålla enprisstabilitet på god europeisk nivå.Prisstabilitet har avgörande betydelseför möjligheterna att uppnå enekologiskt hållbar ekonomisk utveckling.En varaktigt låg och stabilprisökningstakt leder bl.a. till lägreräntor och minskad känslighet förkonjunktursvängningar. Det innebärbättre förutsättningar för ökadsjälvtillit och livskvalitet i vårtland.3. Beslut om kronans anslutning till (mom. 7)() anför:Den svenska kronan bör, enligt minmening, inte anslutas till ellerknytas till andra valutor. Den flytandeväxelkursen har fungerat bra och ipraktiken gjort det omöjligt att på ettskadligt sätt spekulera mot kronan.Kronan bör därför även fortsättningsvisvara flytande.En anslutning till eller knytningtill andra valutor skulle däremot öppnaför omfattande spekulation somallvarligt och varaktigt kan skadasvensk ekonomi. Det skulle ocksåförsvåra saneringen av statens finanseroch därmed riskera att rasera denförbättring av svensk ekonomi som nupåbörjats.Avgörande förändringar i denvalutapolitiska regimen, som t.ex. eneventuell anslutning till , börbeslutas av regeringen. , ellerriksdagspartierna, bör ges stortinflytande över sådana beslut.Riksbanken bör således fråntas rättentill sådana beslut.4. Inriktningen av skattepolitiken (mom.8)() anför:Centerpartiet röstade mot höjningen avfastighetsskatten från till 1,7 %när beslutet togs av hösten1994 (1994/95:FiU1). Höjningen röstadesigenom av Socialdemokraterna ochVänsterpartiet.Centerpartiet vidhåller att det hadevarit bättre att inte höjafastighetsskatten. Beslutet är dockfattat. Det bör i detta sammanhangunderstrykas att den mest centralafaktorn för att pressa nerboendekostnaderna för den enskilde ärräntenivån. Överenskommelsen mellanregeringen och om denekonomiska politiken harmedverkat till att räntorna har sjunkit.Därmed kan boendekostnaderna minska.5. Förmånsbeskattning av bilar (mom. 12)(), (),() och Per ()anför:Vi vill erinra om att den som hartjänstebil i allmänhet behöver bilen isitt arbete och att innehavet avtjänstebilen medför en kännbar kostnad iform av inkomstbeskattning av förmånen.En skärpning av förmånsbeskattningen kanbefaras medföra att allt fler väljer attköpa en egen bil för att motmilersättning använda den itjänsteutövningen. Därmed riskerar manatt bl.a. få en äldre bilpark med sämremiljö- och trafiksäkerhetseffekter.Därtill kommer en ökad byråkrati. Vimotsätter oss inte en översyn avreglerna men menar att nya regler inteskall försvåra tjänstebilsinnehav.6. Förmånsbeskattning av bilar (mom. 12)() anför:Beskattningen av tjänstebilar har storbetydelse för miljön. Det grundläggandeproblemet är att det inte finns någotincitament för fömånstagaren attbegränsa sin körning eller att välja enbränslesnål bil. Förändrad beskattningav tjänstebilar skulle bidra till attbegränsa biltrafiken och därmed minskabehovet av nya vägar betydligt. Därmedskulle stat och kommun spara fleramiljarder kronor.I december 1993 beslutade atthos regeringen begära en skyndsamutredning av bilförmånsbeskattningen förbeslut . Ännu har ingenutredning presenterats. Därför är dethög tid att ånyo hosregeringen begär förslag om nya reglerför beskattning av förmånsbil.Ett nytt skattesystem bör ge sammaincitament för att begränsa bilkörningoch välja bränsleeffektiv bil som privatbilägande. Ett rimligt alternativ är attdagens förmånstagare använder privat skriver reseräkningar på sinatjänsteresor. Med kraftigt höjdförmånsbeskattning motsvarande 4 000mils privat körning kommer flertaletförmånstagare att välja privat bilägandei stället för förmånsbilar. Ett annatalternativ är att privata resor medtjänstebilar deklareras för sig ochbeskattas på rimligt sätt.Förmånsbeskattningen av tjänstebilarbör omgående skärpas så att bilkörningendämpas.