bet · GI01NU18 · 1995-04-04 00:00:00 — I propositionen sägs (s. 12) att regeringenunder kommer att överväga införandet av en möjlighetför privatpersoner att göra avdrag för förvärv av nyemitteradeaktier i onoterade bolag.Utskottet behandlar först frågan om mentorskap, därefterförslagen om lokala investmentbolag resp. närfonder ochslutligen regeringens förslag om och Industri- ochnyföretagarfonden.När det gäller den första frågan -- mentorskap --instämmer utskottet i de synpunkter som framförs i motion1994/95:N220 (m). Systemet med mentorskap, genom vilket erfarnasmåföretagare kan förmedla erfarenheter och kunskaper till densom planerar att starta egen verksamhet, är enligt utskottetsmening väl värt att vidareutveckla. För att kunna åstadkomma enminskning av arbetslösheten är det nödvändigt bl.a. att nyaföretag startas och befintliga småföretag utvecklas. Somtidigare nämnts bedriver och en utbildningsverksamhetom mentorskap. Avrapportering av detta arbete kommer att skeunder och utskottet förutsätter att denna verksamhetdärefter drivs vidare.Med hänvisning till det anförda anser utskottet inte att detför närvarande erfordras något uttalande av i frågan.Motion 1994/95:N220 (m) avstyrks sålunda i aktuell del.Utskottet övergår så till förslaget om inrättande av lokalainvestmentbolag i motion 1994/95:N300 (c).Utskottet ställer sig skeptiskt till att staten skall initierabildandet av lokala investmentbolag på det sätt som förordas iden aktuella motionen. Som tidigare redovisats har verksamhetenhos de bolag som bildades varit mindre lyckad.Enligt utskottets mening bör det vara en fråga för privataintressenter att pröva om lokala investmentbolag skall kommatill stånd. Frågan om införande av riskkapitalavdrag, som harrelevans i detta sammanhang, berörs i det följande. Med detsagda avstyrker utskottet motion 1994/95:N300 (c) i här berörddel.Utskottet behandlar därefter förslagen om närfonder m.m. imotion 1994/95:N202 (mp).Utskottet noterar härvid att består av 23utvecklingsbolag -- ett bolag i varje län, med undantag förMalmöhus län och län som har ett gemensamtutvecklingsbolag. Vissa utvecklingsbolag har mer än ett kontor;totalt finns det 43 kontor i landet.Utskottet kan inte se något skäl för att staten -- somföreslås i motionen -- skall bygga upp ett parallellt systemtill den inrättade . Hur de regionalautvecklingsbolagen väljer att utforma sin verksamhet anserutskottet vara en fråga för ALMI.Beträffande frågan om införande av riskkapitalavdrag anserutskottet att det är bra att beredning pågår. Utskottetkonstaterar att denna fråga har varit föremål för övervägandenunder . Det finns exempel från andra länder, bl.a.Förenta staterna, som visar att en sådan avdragsmöjlighet kan hastor betydelse för framväxten av nya och tillväxten hosbefintliga företag. är utskottet medvetet om att detfinns olika skattetekniska problem förknippade med ettriskkapitalavdrag. bör inte nu göra något uttalande iden här frågan med anledning av det aktuella yrkandet i motion1994/95:N202 (mp).Med det anförda avstyrker utskottet motion 1994/95:N202 (mp) ihär berörda delar.Utskottet behandlar slutligen regeringens förslag beträffandeALMI och Industri- och nyföretagarfonden.Utskottet delar den bedömning som görs i propositionenangående det önskvärda i att skapa större klarhet i systemet medolika stödformer för småföretag. Det är viktigt att en personsom avser att starta ett företag kan koncentrera sig på dennauppgift i stället för att behöva lägga ned tid på att söka upprätt instans. bör fungera som regional inkörsport försmåföretagare, nyföretagare och uppfinnare när det gällerrådgivning, finansieringshjälp, tekniköverföring m.m. skall-- vid sidan av att bistå med egna resurser på de nämndaområdena -- förmedla kontakter till andra aktörer, privata ochoffentliga, som kan tillgodose företagens eller företagarensbehov. Utskottet tillstyrker sålunda förslaget att föra översystemet med nyföretagarlånen från Industri- ochnyföretagarfonden till AB.Enligt utskottets mening är det naturligt om namnet påstiftelsen därvid återgår till Industrifonden. Detta skullebättre överensstämma med den ändrade verksamhetsinriktningen.I detta sammanhang vill utskottet ta upp frågan om dekooperativa företagens möjligheter att erhålla nyföretagarlån.Enligt gällande regler får Industri- och nyföretagarfondenbevilja sådana lån endast till företag som drivs iaktiebolagsform. De nyföretagarlån som ALMI:s regionalautvecklingsbolag kan bevilja är däremot öppna för alla typer avföretag. Utskottet finner det självklart att nyföretagarlånen,när de nu skall föras över till , blir tillgängliga att sökaför alla typer av företag, dvs. också kooperativa företag. Dettabör beaktas vid utfärdande av förordningar och andrabestämmelser. Utskottet återkommer till frågan om likabehandlingav kooperativa företag jämfört med andra företagsformer i ettsenare avsnitt.Utskottet instämmer vidare i de synpunkter som framförs iflera av de här aktuella motionerna om att olika aktörer skallkunna anlitas vid beredning av ärenden om nyföretagarlån. Somtidigare redovisats anlitas olika organ -- , och fristående konsulter --vid denna beredning. Att nyföretagarlånen förs över frånIndustri- och nyföretagarfonden till ALMI:s utvecklingsbolagskall inte innebära någon förändring härvidlag. Detta har ocksåuttryckligen angetts i propositionen.Förslaget i motion 1994/95:N217 (m) om ökat statligtrisktagande i lån av samma karaktär som nyföretagarlånen kanutskottet, redan av statsfinansiella skäl, inte tillstyrka.Utskottet tillstyrker sålunda propositionen i berörd del ochavstyrker motionerna 1994/95:N217 (m), 1994/95:N220 (m),1994/95:N274 (fp), 1994/95:N300 (c) och 1994/95:N301 (kds) imotsvarande delar.Atle AB och BureRegeringen begär godkännande av att statenstillgångar i riskkapitalbolagen efter eventuellförsäljning av aktierna skall få användas för att skapa en nyriskkapitalverksamhet.Riksdagen fattade beslut om riktlinjer förutskiftning av medel ur de förutvarande löntagarfonderna, somskall användas för små och medelstora företagsriskkapitalförsörjning (prop. 1992/93:41, bet. Sammanlagt6,tillfördes de två nyinrättadeportföljförvaltningsbolagen ochFörvaltnings AB och sex direktinvesteranderiskkapitalbolag. Bolagen skall tillhandahålla riskkapital tillsmå och medelstora företag på kommersiella grunder.Enligt regeringen har börsintroduktionen av och letttill att verksamheten hos dessa bolag och merparten av derasdotterbolag till väsentlig del styrs av deavkastningsförväntningar som normalt ställs på noterade företag.Det innebär att bolagen inte kan förväntas lägga någon nämnvärddel av sitt kapital på investeringar i företag som befinner sigi tidiga utvecklingsskeden. och fungerar inte påönskvärt sätt, och den eftersträvade förstärkningen avkapitalförsörjningen till framför allt små företag har intekommit till stånd, framhåller regeringen.Statens delägande i och i form av aktier förvaltasav ett flertal olika instanser, främst ABoch Industri- och nyföretagarfonden. Enligt regeringen finns detnu anledning att ompröva statens engagemang. Tillgångarna i formav aktier bör utnyttjas på ett annat sätt för att förstärkariskkapitalförsörjningen till små och medelstora företag.De medel som försäljningen av hela eller delar av det statligaaktieinnehavet kan ge bör framför allt användas för att kunnaerbjuda företag i tidiga utvecklingsskeden en finansiering somstärker soliditeten och förbättrar möjligheterna för tillväxt,anser regeringen. Verksamheten skall bedrivas av Industri- ochnyföretagarfonden. De nämnda medlen bör avgränsas från fondensövriga medel genom bolagsbildning eller på annat sätt. Intäkterfrån försäljning av aktier som innehas av bör enligtregeringens förslag också tillfalla denna verksamhet.I motion 1994/95:N300 meddelar att detaccepterar förslaget beträffande och underförutsättning att de frigjorda medlen "öronmärks" förriskkapitalverksamhet.Regeringens förslag avvisas däremot i partimotion 1994/95:N275(v). borde i stället besluta om att staten skall blihelägare av och . Motionärerna erinrar om att dessabolag startades med medel från löntagarfonderna i en uppgörelsemellan den borgerliga regeringen och Ny demokrati. Bolagen har,enligt motionärerna, egentligen aldrig fungerat somriskkapitalbolag, men förfogar över ett betydandekapital -- ca och investeringar i olika bolagpå ca . Aktierna i bolagen handlas nu med enrabatt på , sägs det i motionen. En försäljning kanberäknas öka priset till ca 80--av värdet. Det betyder attden som köper bolagen kan göra ett s.k. klipp på 1--1,5miljarder kronor, hävdar motionärerna. De anser inte att dettaär förenligt med god affärsmässighet från statens sida. Statenföreslås i stället köpa upp och för att därigenomkunna genomföra angelägna satsningar på företag i tidigautvecklingsskeden. Resultatet blir i sak detsamma, menöverskottet från försäljningarna kan förväntas stärka budgetenmed ca , sägs det i motionen.Också i en annan motion från , 1994/95:N272,riktas kritik mot inrättandet av de båda bolagen anförs att åtgärder på riskkapitalområdet under den förraregeringsperioden ensidigt inriktades på aktiebolag.Riksdagen bör göra ett uttalande om det angelägna i att förut-sättningar skapas för att små och medelstora företag kan komma iåtnjutande av det riskkapital som tillförts riskkapitalbolagen,anförs det i motion 1994/95:N301 (kds). En del av detta kapitalbör ligga i bolag utanför börsen för att kunna tillhandahållasföretag som har en långsiktig bärkraft, men som inte kanförväntas ge omedelbar avkastning, anser motionärerna.Statens omprövning av engagemanget i och måste ledatill en förstärkning av de lokala och regionalariskkapitalmarknaderna, anförs det i motion 1994/95:N243 (s).Staten måste också stimulera till ett ökat samarbete lokalt ochregionalt mellan banker, företag och riskkapitalbolag. Det ärangeläget, menar motionärerna, att de lösningar som väljsanpassas efter de varierande lokala och regionalaförutsättningarna.I motion 1994/95:A470 (s) efterlyses en utredning omriskkapitalbolagens verksamhet i syfte att genom ändrade reglereller ändrad organisation åstadkomma en ökning av riskvilligtkapital. I motionen, som har rubriken ,förordas en rad olika åtgärder för att främja utvecklingen avsmåföretag i detta län.Utskottet delar de bedömningar som görs i propositionen-- och i motionerna 1994/95:N243 (s), 1994/95:N300 (c),1994/95:N301 (kds) och 1994/95:A470 (s) -- om det angelägna iatt de medel i riskkapitalbolagen som staten stårsom ägare till nu verkligen kommer småföretagen till del. Somsägs i propositionen bör medlen användas för att tillhandahållakapital till företag i tidiga utvecklingsskeden för attföretagens soliditet därigenom skall stärkas. De svenskasmåföretagen har en i förhållande till småföretag i andra länderrelativt låg soliditet.Utskottet utgår således från att de medel som erhålls videventuell försäljning av statens aktier i och användsför att förstärka riskkapitalförsörjningen för småföretag itidiga utvecklingsskeden. Något särskilt uttalande av riksdageni denna fråga anser utskottet inte erforderligt.Utskottet förutsätter vidare att försäljningsintäkter frånsåväl Industri- och nyföretagarfondens som ALMI:s aktieinnehav iAtle och skall kunna utnyttjas för den avseddariskkapitalverksamheten. Härvid bör beaktas att medel, enligtvad som sagts, också skall föras över från Industri-och nyföretagarfonden till vad avser verksamheten mednyföretagarlån. Vid det praktiska genomförandet bör en tekniksom tar hänsyn till s.k. nettobelopp kunna tillämpas. Utskottetförutsätter att regeringen på lämpligt sätt håller riksdageninformerad om de åtgärder som vidtas.När det gäller frågor om tidpunkt och former för försäljninganser utskottet att utgångspunkten måste vara att få ett så brapris för aktierna som möjligt. Att i förväg ange tidpunkter förförsäljningen finner utskottet vara både omöjligt och olämpligt.Att staten, såsom föreslås i motion 1994/95:N275 (v), skulleköpa upp alla aktier i och är enligt utskottets mening-- redan av statsfinansiella skäl -- uteslutet. Sammantagetanser utskottet att syftet att få tillgångtill de aktuella medlen, så att de kan komma till den användningsom ursprungligen avsågs, måste avvägas mot önskemålet attmaximera priset.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i berörddel och avstyrker de aktuella motionerna i motsvarande delar.AP-fondens placeringsrättI finansplanen sägs (prop. 1994/95:100 bil. 1 s. 43) attAllmänna pensionsfonden (AP-fonden) bör ges ökade möjligheteratt tillföra riskkapital till de små och medelstora företagen.Regeringen framlägger dock inget förslag i saken.Planerna på en sådan ändring av AP-fondens placeringsrättavvisas i motionerna 1994/95:Fi213 (m), 1994/95:N274 (fp) och1994/95:N301 (kds).AP-fonden är ett exempel -- utöver löntagarfonderna -- på hursparande har undandragits den enskildes inflytande och kontroll,anförs det i den förstnämnda motionen. Utifrån moderat grundsynär det självklart att av ideologiska skäl motsätta sigsatsningar på kollektivt eller offentligt sparande, sägs detvidare i motionen.Det är betecknande att den mest handfasta åtgärd somregeringen aviserar om när det gäller riskkapitalförsörjning äraktieköp för AP-fondsmedel, heter det i motion 1994/95:N274(fp). Det skulle vara till nackdel för företagarklimatet iSverige om AP-fonden skulle ges rätt att köpa upp aktier ismåföretag, anser motionärerna.Enligt vad som sägs i motion 1994/95:N301 (kds) är statensuppgift att sätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden,men inte att sköta företagandet. När staten agerar såväl domaresom spelare på marknaden är risken stor att konkurrensensnedvrids och att investeringar inte görs på ett optimalt sätt,framhålls det vidare.Riksdagen har avslagit motionsyrkanden omutökad placeringsrätt för AP-fonden. Vid det senaste tillfället,, vidhöll utskottet samma principiellt avvisandehållning till förslaget som tidigare intagits (bet. 1993/94:NU15s. Utskottet anförde att statens roll borde vara attfrämja det enskilda företagandet genom att skapa stabila och välfungerande spelregler. En intressekonflikt kunde uppkomma omstaten uppträdde som företagare och som utformare avde regler som gäller för näringslivets verksamhet, sades detvidare. I en reservation (s), med instämmande i enmeningsyttring (v), följdes yrkandena upp.Utskottet delar regeringens bedömning att AP-fonden börges vidgade möjligheter att tillföra riskkapital till små ochmedelstora företag. Detta förslag har framförtsi motioner från företrädare för Socialdemokraterna ochVänsterpartiet. Farhågorna som redovisas i de här aktuellamotionerna avseende sammanblandning av statens olika roller påmarknaden anser utskottet vara överdrivna.Med det anförda avstyrker utskottet de tre här aktuellamotionerna i berörda delar.FöretagsgarantiRiksdagen bör hos regeringen begära att ett förslag ominförande av företagsgaranti läggs fram, anförs det i motion1994/95:N300 (c).Motionärernas syfte med den föreslagna företagsgarantin är attskapa vinstgivande företag och nya arbetstillfällen i helalandet genom att tillhandahålla riskkapital på ett nytt sätt.Systemet skall, enligt motionärerna, fungera på följande sätt:(1) riskkapitalbolag i form av holdingbolag bildas i olikaregioner i landet, (2) koncernbidrag skall kunna ges tillbärkraftiga företag vid förluster , (3)garanterar holdingbolaget företagetsalla betalningar, (4) inledningsvis ägar nyföretagaren avaktierna och holdingbolaget , varefter företagarensuccessivt köper de utestående aktierna i takt med ökande vinst,(5) eventuella koncernbidrag återbetalas med ränta innanföretagaren får börja återköpa aktier, (6) holdingbolaget avgörgenom ett hembudsförfarande vem som får köpa företaget, (7)värdering av aktier skall ske efter substansvärdet och enförsiktigt beräknad goodwill, (8) borgensansvar gällerömsesidigt i proportion till aktieinnehavet, (9) holdingbolagetkan skilja nyföretagaren från företaget vid t.ex. misskötsel,(10) skall lönen för verkställandedirektören vara relativt låg, (11) varje företag skall ha enstyrelse med en s.k. senior, dvs. en erfaren företagare, (12)holdingbolagets styrelse bör bestå av framgångsrika företagare iregionen, vilka förväntas ta initiativ till bildandet avholdingbolagen samt (13) holdingbolaget skall ha en liten ochkostnadseffektiv organisation.Motionärerna beräknar att det skalluppnås balans mellan å ena sida utbetalda koncernbidrag somförlusttäckning i företag och å andra sidan inbetalningar avamorteringar samt royalties från lönsamma företag.Det redovisade förslaget om företagsgaranti bör utformas påett sådant sätt att det främjar kvinnors företagande, anförs deti motion 1994/95:A807 (c). Kapitalmarknaden är inte sällanavvisande till att ge lån till kvinnors företagande, hävdarmotionärerna.Enligt uppgift från innebär den praxis somgäller för budgetbehandling att garantier måste finansierasgenom ett anslag för täckande av förluster.Utskottet har svårt att inse fördelarna i det föreslagnasystemet med företagsgarantier framför de system som finns förnärvarande med nyföretagarlån och lån från ALMI-bolagen. Avstatsfinansiella skäl måste det dessutom ansesuteslutet att öka statens kostnader. Utskottet avstyrker härmedde två aktuella motionerna i berörda delar.Stöd till uppfinnare och innovatörerOlika åtgärder för att främja den verksamhet som uppfinnareoch innovatörer bedriver efterfrågas i fem motioner.Centerpartiet förutsätter i motion 1994/95:N300 att det avregeringen aviserade förslaget om riskkapitalavdrag även skallomfatta resurser som satsas på uppfinningar och innovationer.I motion 1994/95:N222 (c) föreslås att skall göraett uttalande om inriktningen av åtgärder för att främjauppfinnares och innovatörers verksamhet. Motionärerna utgår frånatt () under nästa budgetårtilldelas medel på minst motsvarande den nivå som har utgåttunder innevarande budgetår, dvs. I övrigtföreslås att de fortsatta innovationsfrämjande åtgärderna skallha följande inriktning: bidra till förnyelse och tillväxt genområdgivning och utbildning i olika nätverk, stimulera uppkomst aven mångfald av idéer och uppfinningar genom bl.a. professionellrådgivning samt bidra till att fler idéer kommersialiseras genombl.a. aktiv rådgivning.Riksdagen bör hos regeringen begära en skyndsam utredning omproblemen med volym, form och inriktning för finansiering avuppfinningar, innovationer och expansion av innovationsföretag,anförs det i motion 1994/95:N247 (fp, m, c, kds). Vidareföreslås i motionen att skall göra uttalanden om attdet bör skapas tydlighet och stabilitet i organisation ocharbetsfördelning inom de organ som har till uppgift att stödjainnovationsverksamhet samt om att det bör rådakonkurrensneutralitet mellan privata och offentliga aktörer påområdet.Det bör inrättas ett innovatörsråd som komplement till ,anförs det i motion 1994/95:N213 (v). fungerar inte på etttillfredsställande sätt beträffande vissa slag av uppfinningar,hävdas det i motionen. Det föreslagna rådet skulle bestå avpensionerade innovatörer från industrin och ha till uppgift attanalysera olika uppfinningar som förkastats av NUTEK.I motion 1994/95:N219 (kds) föreslås att skall görauttalanden om ökade stimulansåtgärder för innovatörer och omförbättrade möjligheter för innovatörer att kunna skaffautländska patent. En rad av de åtgärder somInnovationsutredningen (se mer i det följande) föreslog är värdaatt pröva, anser motionären och exemplifierar med ökadeutbildningsinsatser, skattebefrielse för royaltyinkomster ochökad teknikupphandling. Ett fel med nuvarande stöd är,enligt motionären, att detta endast lämnas i början avinnovationsprocessen -- detta har medfört att många svenskauppfinningar har sålts till utlandet. Nya riktlinjer måstedärför utformas för Innovationscentrum, och avseende deras verksamhet med kapitalförsörjning,rådgivning, patentstrategi och utländska patent, med syfte atttillverkning av den berörda produkten kan komma till stånd iSverige.Riksdagen beslöt på förslag av regeringen attinrätta Stiftelsen (prop.1993/94:206, bet. Som grund för den aktuellapropositionen låg förslag (SOU 1993:84) frånInnovationsutredningen, som hade tillsatts efterinitiativ av utskottet (bet. 1992/93:NU25). Stiftelsen har tilländamål att ge ekonomiskt stöd till innovationer i tidigautvecklingsstadier som antas kunna kommersialiseras samt att påandra sätt verka för främjandet av innovationer. Stiftelsendisponerar ett kapital på ca från detidigare löntagarfonderna.Beträffande verksamheten med innovationsstöd sägs i stadgarna(3 §) bl.a. att innovationsstöd kan lämnas dels för olika formerav tekniska utvärderingar, tester, prototyper o.dyl., dels förkommersiell utvärdering i form av enklaremarknadsundersökningar, inledande kundkontakter, kostnader förpatentombud m.m. Stödet skall i första hand ges till enskildapersoner eller nystartade företag. Om särskilda skäl föreliggerskall stöd också kunna lämnas till små och medelstora företag.När det gäller den s.k. övriga verksamheten kan stiftelsenenligt stadgarna finansiera åtgärder som främjar och utvecklarenskildas och samhällets innovationsverksamhet samt kunskapen omoch inställningen till innovationers roll i samhället.I regleringsbrevet för innevarande budgetår har inom anslagetSmåföretagsutveckling under anslagsposten Innovationsfrämjandeåtgärder, som disponeras av , tagits upp 28 miljonerkronor. Enligt regleringsbrevet får från denna anslagspost medelutbetalas för följande:bidrag till ett belopp av högst till s.k.teknopooler för rådgivning m.m. åt teknikbaserade företag,successiv ersättning till ett belopp av högst 6 miljonerkronor för att bekosta insatser enligt avtal med om att bedriva verksamhet med s.k. lokalarådgivare för innovatörer m.m.,bidrag till verksamhet vid länsvisa s.k. produktråd för bl.a.bedömning av tekniska idéer samt rådgivning till enskildainnovatörer och företag.Riksdagen beslöt om en höjning av bidraget tillproduktrådens verksamhet med på årsbasis (bet.1993/94:NU15 s. 35). Regeringen har dock enligtregleringsbrevet ökat den aktuella anslagsposten med endast 3miljoner kronor. Utskottet har påtalat detta iett yttrande (1994/95:NU4y) till omregeringens behandling av skrivelser.Vad gäller bidraget till SUF har , enligtuppgift, planer på att dra ned denna ersättning för nästabudgetår; en neddragning med i storleksordningen övervägs.Därvid beräknas Stiftelsen , inom ramen försin innovationsfrämjande verksamhet, komma att lämna bidrag tillSUF:s rådgivningsverksamhet.Enligt uppgift från har någrabeslut om innehållet i den innovationsfrämjande verksamhet somstiftelsen skall bedriva ännu inte tagits. Denna verksamhet sesav stiftelsen snarare som ett komplement än en ersättning tillstatens nuvarande insatser på området. Stiftelsens verksamhet ärvidare begränsad till en tioårsperiod, varför en finansiering avSUF:s lokala rådgivningsverksamhet via stiftelsen endast skullekunna vara en tillfällig ordning, anses det.NUTEK kan vidare förmedla ett produktutvecklingsstöd föraffärsutvecklingsprojekt i tidiga faser, s.k. såddfinansiering.Detta finansieras via anslagen Teknisk forskning och utveckling() och Informationsteknik (), vilka behandlas i detföljande. För innevarande budgetår har avsatt ca 53miljoner kronor för ändamålet, varav ca avserdeltagande i Eureka-projekt. Genom att återbetalningsmedel fråntidigare beviljade produktutvecklingsstöd också kan disponerashar tillgång till ytterligare ca förproduktutvecklingsstöd. Vidare disponerar underinnevarande budgetår från anslaget Särskildaregionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. (C 6) inomArbetsmarknadsdepartementets område. Av dessa medel, som ärbegränsade till de regionalpolitiskt prioriterade områdena, fårNUTEK föra över högst till de tidigare nämndaproduktrådens verksamhet.Riksdagen beslöt om inrättande av sjuteknikbrostiftelser (prop. 1992/93:170, bet. Stiftelsernaskall stödja utvecklingen av dubbelriktad kontaktverksamhetmellan universitet/högskolor och näringslivet som leder tillökad exploatering av forskningsresultat.