bet · GI01SfU13 · 1995-04-20 00:00:00 — Motionärerna vill inom EU mobiliseraomfattande internationellt stöd till de människor som tvingatspå flykt genom mer direkt stöd till grannstater som ger demskydd. Ett tillkännagivande härom begärs i yrkande 1.Motionärerna anför vidare (yrkande 2) att ävenfortsättningsvis måste arbeta mycket aktivt förmigrationspolitiska insatser i , samtÖsteuropa. Den huvudsakliga inriktningen bör vara att stötta dendemokratiska utvecklingen för att på så sätt garantera att ävenflyktingar kan beredas människovärdig i dessa länder.Motionärerna avvisar tillfälliga uppehållstillstånd som ettregelmässigt inslag i flyktingpolitiken och begär i yrkande 3ett tillkännagivande härom. Uppehållstillståndet skall enligtmotionärerna vara permanent, vilket dock inte hindrar någon frånatt återvända frivilligt när flyktorsaken upphört.Dessutom har () i motion 1993/94:U630 yrkande4 angående förhållandena i Kosovo begärt ett tillkännagivande omatt ytterligare bör intensifiera sina ansträngningar attförmå andra länder att dela på flyktingmottagandet i Europa.I motion Sf637 av m.fl. (v)anförs att regeringen i FN måste verka för en kompletterandeflyktingkonvention efter mönster av ochCartagenadeklarationen (yrkande 1). Denna uppfattning framförsäven i motion Fi4 yrkande 8 i denna del av m.fl.(v). I motion Sf637 anför motionärerna vidare (yrkande 2) att dekonklusioner och resolutioner som EU antagit om "säkra förstaasylländer, säkra ursprungsländer och uppenbart ogrundadeasylansökningar" kan äventyra en rättssäker behandling avasylsökande. Genom att sluta en mängd återtagandeavtal medstater gränsande till EU söker flera EU-stater övervältrabördorna av flyktingmottagandet på bl.a. de bräckligademokratierna i . Motionärerna anser att regeringen iEU med kraft måste motverka detta. Motionärerna anför vidare attdet när det gäller flyktingfrågan är en fördel om dettasamarbete kan ges effektivitet och kraft genom vissöverstatlighet. Om asyl- och invandringsfrågorna med stöd avartikel 100c i förs över till den förstapelaren blir den demokratiska insynen också mycket större genomden roll då får. får samtidigtbehörighet att avgöra tvister om tolkningen och efterlevnaden avreglerna på asyl- och invandringsområdet. I måste vi,anför motionärerna, själva ta hand om våra flyktingproblem. Vimåste snabbt kunna sätta upp flyktingläger, fördela kostnaderna,organisera återvändandet och, när återvändande inte är möjligt,fördela flyktingarna på olika länder.I motion Sf630 av m.fl.(mp)anges att en solidarisk handels-, bistånds- och utrikespolitikpå lång sikt minskar behoven av flykt. Men detta får inteurholka rätten att söka asyl. En "distansmodell" för asyl vinnermer och mer gehör. EU-länderna kommer att avvisa flera spontanaasylsökande och lämna ökat stöd till flyktingläger igrannländerna eller i konflikters närområden. Därifrån kommersedan repatriering att ske. Kostnadseffektiviteten kommer attbetonas. Åtgärder mot missbruk av asylrätten riskerar enligtmotionärerna att drabba asylsökande med skyddsbehov mycket hårt.De anser att inom EU bör försvara rätten till en generösflyktingpolitik (yrkande 12). De vill även i övrigt värnaasylrätten och också utöka den i likhet med ochCartagenadeklarationen (yrkandena 11 och 15).I motion U620 yrkande 1 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om att asylpolitiken står i konflikt medinternationell lag och bör omprövas.I Kristdemokratiska samhällspartiets motion K224 av AlfSvensson m.fl. (kds) begärs i yrkandena 35--38 tillkännagivandeni vissa frågor rörande EU. Motionärerna anför att det förnärvarande inte existerar någon gemensam invandringspolitik inomEU. De anser att en gemensam asyldefinition bör arbetas fram ochatt en gemensam policy avseende lika behandling och integreringav flyktingar och invandrare bör läggas fram. EU måste enligtmotionärerna vägledas av ett generöst förhållningssätt tillflyktingar och arbeta fram en modell som fördelarflyktingströmmarna jämnt över hela EU. skall varadrivande så att EU-länderna gemensamt kan utarbeta konkretaplaner, syftande till effektiv integration och lika behandlingav invandrare och flyktingar.De svenska asylbestämmelserna tas upp i motion Sf611 yrkande 3av m.fl. (kds). Motionärerna anser att rättentill asyl även fortsättningsvis skall gälla de facto-flyktingaroch krigsvägrare. Dessa bestämmelser måste finnas kvar i lagenmen enligt motionärerna kan det finnas anledning att närmaredefiniera vilka skäl som skall accepteras som flyktingliknande.Den svenska flyktinglagstiftningen bör gälla också vid internakonflikter.UtskottetI motionerna tas invandrings- och flyktingpolitiska frågor uppbåde vad gäller det internationella samarbetet och de nationellabestämmelserna. Motionerna speglar det nära sambandet som finnsmellan internationella och nationella frågor. Utskottet villinledningsvis därför erinra om att agerandeinternationellt är en del av den svenska flyktingpolitiken.Helhetstänkande, inriktning på alternativa åtgärder iförebyggande syfte och i internationell samverkan är ocksåvägledande principer för Flyktingpolitiska kommitténs arbete.Kommittén skall bl.a. överväga hur åtgärder inom deninternationella flyktingpolitiken kan kombineras med åtgärderinom den nationella invandringspolitiken så att en tydlig ochsammanhållen politik skapas.Utskottet vill med anledning av de motionsyrkanden som gällerolika internationella förhållanden framhålla att det avskrivelsen framgår att regeringen lagt stor vikt vid detinternationella samarbetet inom flykting- ochmigrationspolitikens område och aktivt drivit dessa frågor.Sverige har t.ex. i flera fora verkat för att länderskall dela på ansvaret i flyktingsituationen till följd avkriget i f.d. . deltar även i samarbetet medstaterna runt . Den svenska flyktingpolitiken byggerockså mycket på ett nära samarbete med UNHCR. Utskottet utgårfrån att regeringen även fortsättningsvis kommer att spela enaktiv roll på det internationella planet. Detta gäller ävensamarbetet inom EU. I yttrandet till utrikesutskottet i sambandmed behandlingen av propositionen om medlemskap i (1994/95:SfU4y) utgick socialförsäkringsutskottet från attSverige kraftfullt kommer att verka för en solidarisk och humanflyktingpolitik inom EU enligt de traditioner som har påområdet. Utskottet utgick också från att regeringen kommer attsträva efter bredast möjliga förankring i av hurSverige skall förhålla sig i samarbetet om asyl- ochmigrationsrättsliga frågor. Med hänsyn till bl.a. den pågåendeöversynen av invandrarpolitiken samt invandrings- ochflyktingpolitiken ansåg utskottet att regeringen inte då bordebindas upp av uttalanden från sida i olika delfrågorom EU-samarbetet på det aktuella området.Utskottet vill dessutom framhålla att har i uppdrag att bl.a. överväga hur grundorsaker tillframtvingad migration och flykt kan motverkas och hur stöd tillflyktingars skydd i närområdet kan vägas mot det skydd som kanerbjudas asylsökande här. Kommittén skall överväga hur iinternationell samverkan aktivt skall kunna medverka till attundanröja eller lindra flyktorsaker. Kommittén skall också lämnaförslag till hur åtgärder inom invandrings- ochflyktingpolitiken bättre kan samordnas med bistånds- ochutrikespolitiken.Något uttalande från sida med anledning avmotionerna Sf602 yrkandena 1 och 2 samt 3 i denna del, Sf615yrkandena 1 och 2, Sf620 yrkande 1 i denna del, Sf630 yrkandena11, 12 och 15, Sf637 yrkandena 1 och 2, Fi4 yrkande 8 i dennadel, K224 yrkandena 35--38 samt 1993/94:U630 yrkande 4 är medhänvisning till det anförda inte påkallat.I motionerna lämnas också förslag som mer rör den nationellainvandrings- och flyktingpolitiken. Det gäller t.ex. förslag omhur skyddsaspekten skall beaktas i svensk lag, möjligheterna attge tillfälligt uppehållstillstånd, uppehållstillstånd föranhöriga och planeringsramar för invandringen. Förslag finnsockså om samordning med biståndsfrågor m.m. Enligt utskottetsmening ryms motionsförslagen inom ramen för arbete.Utskottet anser att resultatet av kommitténs arbete även idessa delar bör avvaktas. Motionerna Sf602 yrkande 3 i denna deloch yrkandena 4, 5, 7 och 14, Sf608 yrkande 1, Sf611 yrkande 3,Sf614 yrkandena 2 och 3, Sf615 yrkande 3, Sf620 yrkande 1 idenna del och yrkande 5 samt U620 yrkande 1 bör därför lämnasutan bifall.Vissa frågor om asylprocessenBakgrundGällande målsättning för utrednings- och handläggningstidernai asylärenden är att ett ärende i första instans, som inte kanavgöras redan vid utredningsslussarna, skall av inom tvåmånader från det att ärendet hamnar på myndigheternas bord. Ombeslutet blir negativt för den enskilde, måste lagstadgad tidför överklagande löpa. Därefter skall överklagningsärenden kunnaföras fram till beslut så snabbt att ett ärende normalt inteskall behöva ta mer än från det att handläggningenpåbörjades hos polisen (prop. 1988/89:105, SfU17, rskr. 225).Målsättningen har inte uppnåtts. I budgetpropositionen angesatt i sin årsredovisning för /94angivit att den genomsnittliga handläggningstiden i asylärenden,inkl. ärenden som överlämnats till regeringen, hade uppgått till323 dagar under det budgetåret.Vad gäller har den genomsnittligahandläggningstiden varit . Regeringen har förinnevarande budgetår lagt fast att handläggningstiden som ej berörs avverkställighetsstopp etc. skall vara högst . Ipropositionen anges att detta skall utgöra ett minimikrav /96.MotionerI motion Sf620 av m.fl. (c) föreslås åtgärderför att effektivisera asylprocessen. I motionen anges att delånga handläggningstiderna i asylärenden är orsak till flera avde problem och missförhållanden som finns i den svenskaflyktingpolitiken. De har bl.a. lett till att asylsökande medsvaga skäl kunnat få stanna på grund av den långa väntan, medanandra med kortare väntetid och tyngre skäl avvisats. Detta gerfelaktiga signaler till omvärlden och ger näring åt debatten omatt fel flyktingar får stanna i . Enligt motionärernamåste asylprocessen av såväl mänskliga som ekonomiska skäleffektiviseras utan att rättssäkerhetsförluster görs. I yrkande6 begärs ett tillkännagivande härom. I yrkande 2 anförs attmålet bör vara att en asylansökan normalt skall kunna avgörasinom och att ett överklagat ärende skall avgöras från ankomsten till . Vidare anförs iyrkandena 3 och 4 att det är viktigt att regeringen ges entydligare och aktivare roll i asylpolitiken. Regeringen bör göravägledande bedömningar av situationen i olika länder. Dessa börsedan ligga till grund för beslut i asylärenden vidutredningsslussar, vilket kan bidra till kortarehandläggningstider. I detta syfte bör regeringen kunna ta överenskilda ärenden på eget initiativ. Regeringen bör också få ettutökat ansvar för att information om de begränsade möjligheternaatt bygga en ny tillvaro i når ut till människor iutsatta områden. I syfte att förkorta handläggningen av ettasylärende föreslår motionärerna i yrkande 7 att asylbyråernavid utredningsslussarna kraftigt förstärks. Handläggningstidenkan enligt motionärerna förkortas om alla inblandade aktörerfinns samlade. Det bör därför inrättas fasta friståendeadvokatjourer vid utredningsslussarna i sådan omfattning att istort sett all rättshjälp till asylsökande kan ges genom dessaenheter. Tolkresurserna måste också kraftigt förstärkas för attminska väntetiderna på översättningar. Den asylsökande kanibland vara i så dåligt psykiskt skick att han/hon inte kan förasin talan genom att avge en skriftlig uttömmande redogörelse förskälen till sin flykt. Den asylsökande måste därför ha möjlighetatt lämna kompletterande upplysningar genom muntlighandläggning. Omprövningen av beslut skall skevid muntlig handläggning. I yrkande 8 begärs etttillkännagivande om sådana lösningar för att förenklaasylprocessen.Frågor som rör muntlig handläggning, juridiskt biträde ochtolk tas upp också i några andra motioner.I motion Sf615 av m.fl. (fp) anförs i yrkande5 att utlänningsmyndigheterna i större utsträckning bör användasig av muntliga förhandlingar när beslut fattas. Vidare anförs iyrkande 8 att en asylsökande som inte anser sig få tillräckligtstöd av det offentliga biträdet bör ha rätt att byta biträde.Juridiska biträden som regelmässigt missköter sina ärenden börinte få fortsatta förordnanden.I motion Sf637 begär m.fl. (v) i yrkande 14 attadvokatjour inrättas för ärenden med omedelbar verkställighet.Motionärerna begär vidare i yrkande 15 att beslutanderätten omoffentligt biträde i utlänningsärenden återförs tillRättshjälpsmyndigheten. De kritiserar såväl att Invandrarverketinte förordnar offentligt biträde som attvissa jurister utan kompetens i flyktingfrågor ofta förordnassom offentligt biträde medan erfarna flyktingjurister mycketsällan kommer i fråga.I motion Sf630 av m.fl. (mp) yrkande 17anför motionärerna att människor som kommer till gränsen ochsöker asyl skall upplysas om rätten till tolk och juridisktbiträde. Att snabbt få av flyktingen godkänd tolk och juridisktbiträde skulle enligt motionärerna få en god effekt påutredningens kvalitet och minska väntetiderna.UtskottetUtskottet delar uppfattningen i motion Sf620 att det ärviktigt att handläggningstiderna i asylärenden förkortas.Utskottet förutsätter att både regeringen och myndigheterna ihög grad är inriktade på att förkorta handläggningstiderna. Medhänsyn till den minskade tillströmningen av asylsökande bör detenligt utskottet finnas goda möjligheter att redan nu kraftigtförkorta dessa tider. Vidare har iuppdrag att föreslå hur prövningen av ansökningar omuppehållstillstånd kan göras snabbare och effektivare. Idirektiven anges bl.a. att en snabbare handläggning, särskilt avsådana ansökningar som redan på ett tidigt stadium inte bedömsinnehålla tillräckliga skäl för tillstånd, måste skapas omSverige på skall kunna värna asylrätten för dem somverkligen behöver skydd undan förföljelse. Det finns härutöverrent humanitära skäl för att skapa en ordning som innebär att desom uppenbarligen inte bör komma i fråga för tillstånd här intekommer att vistas långa tider i vårt mottagningssystem.Utskottet vill tillägga att regeringen i budgetpropositionenredovisar besparingar inom området Invandring m.m. som skallåstadkommas bl.a. genom en snabbare och effektivare prövning avansökningar om uppehållstillstånd. Utskottet kommer att behandlafrågan om inriktningen av dessa besparingar i ett senareavsnitt.I motion Sf620 föreslås att asylprocessen skall effektiviserasbl.a. genom ett ökat inslag av muntlig handläggning ochförhandling. Ett yrkande om ökat inslag av muntlig förhandlingfinns också i motion Sf615 yrkande 5. Utskottet vill i denna delhänvisa till att en utredning pågår om regeringens ansvar förpraxis i utlänningsärenden och prövningsförfarandet vid ansökanom uppehållstillstånd (dir. 1994:75). Utredningen skall övervägamöjligheterna till ett ökat inslag av muntlig handläggning ochförhandling vid asylprövningen.Även beträffande motionsyrkanden som gäller offentligabiträden vill utskottet hänvisa till en pågående utredning. Ibetänkandet 1993/94:SfU14 ansåg utskottet, med hänvisning tillkritik som hade framförts mot den nuvarande ordningen förutseende av offentliga biträden, att en översyn av det nuvarandesystemet borde göras. gav som sin mening regeringendetta till känna. som har till uppgiftatt göra en översyn av rättshjälpslagen (dir. 1993:77) hardärefter fått tilläggsdirektiv (1994:81) att göra en sådanöversyn. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete senast den 1september 1995.Även om utskottet således delar uppfattningen attasylprocessen måste effektiviseras och handläggningstidernadärigenom förkortas utan att rättssäkerheten åsidosätts anserutskottet att resultatet av de pågående översynerna böravvaktas. bör därför inte nu göra några uttalanden omvilka åtgärder som bör vidtas för att effektiviseraasylprocessen.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaSf615 yrkandena 5 och 8, Sf620 yrkandena 2--4 och 6--8, Sf630yrkande 17 och Sf637 yrkandena 14 och 15.Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslutNuvarande ordningEn utlänning som befinner sig i kan avlägsnas urlandet genom avvisning eller utvisning. Statens invandrarverkskall som första instans fatta beslut i alla ärenden där behovetav asyl har åberopats (4 kap. 4 § utlänningslagen). Detsammaskall gälla ärenden som rör nära familjemedlemmar tillasylsökande. fattar också beslut i ärenden somrör en utlänning som har vistats i mer än iföljd när frågan väcks om hans avvisning.I flertalet övriga fall beslutar polismyndigheten omavvisning. skall dock överlämna sådanaärenden till om det enligt polismyndighetensbedömning är tveksamt om avvisning bör ske. Detta gäller t.ex.fall då det på grund av utlänningens personliga förhållandenfinns starka humanitära skäl för att låta honom få stanna.Invandrarverket får förordna om omedelbar verkställighet avsitt beslut om avvisning om det är uppenbart att det inte finnsgrund för asyl och att uppehållstillstånd inte heller skallbeviljas på någon annan grund (8 kap. 8 § utlänningslagen).En polismyndighets beslut om avvisning och Invandrarverketsbeslut om avvisning med förordnande om omedelbar verkställighetskall verkställas möjligt. I andra fall skall enutlänning som har avvisats lämna landet efterdet att beslutet vunnit laga kraft, om inte annat bestäms ibeslutet (8 kap. 12 § utlänningslagen). Vid utvisning ärutresefristen . Om utlänningen inte lämnar landetinom föreskriven tid eller det med säkerhet måste antas att haninte tänker göra det frivilligt, skall polismyndighetenverkställa beslutet så snart det kan ske.MotionerI motion Sf615 av m.fl. (fp) motsätter sigmotionärerna en ändring av utlänningslagen så att vissa grupperav asylsökande inte skall ha rätt att stanna i landet när derasansökningar om uppehållstillstånd avslagits i första instans.Motionärerna begär i yrkande 4 ett tillkännagivande härom.Marianne m.fl. (mp) begär i motion Sf630 yrkandena5 och 6 tillkännagivanden om att verkställighet avavlägsnandebeslut inte skall få ske innan besluten vunnit lagakraft.I motion Sf637 anför m.fl. (v) att det är avyttersta vikt att verkställighet av avvisningar alltid skallgenomföras på ett humant sätt och med full respekt för denavvisades människovärde. I största möjliga utsträckning skallverkställigheten ske genom överenskommelse med den som skallavvisas. Motionärerna begär i yrkande 36 ett tillkännagivandehärom.UtskottetVad gäller formerna för och rutinerna vid verkställighet avavvisnings- och utvisningsbeslut vill utskottet hänvisa till atten särskild utredare (dir. 1994:74) skall lämna förslag till hurbeslut om avvisning och utvisning skall kunna verkställas undervärdiga former och så effektivt som möjligt. Utredarenskall bl.a. titta på sambandet mellan inresekontroll ochverkställigheter och undersöka om en utökad samverkan mellanInvandrarverket och polisen kan leda till ökad effektivitet.Utredningen skall enligt tilläggsdirektiv (dir. 1994:131) varaavslutad . Utredningens förslag skall överlämnastill Flyktingpolitiska kommittén.I övrigt vill utskottet hänvisa till att skall överväga vilka som behöver avvakta i landet närderas ansökningar om uppehållstillstånd har avslagits i förstainstans. Som tidigare nämnts anges i direktiven att en snabbarehandläggning, särskilt av sådana ansökningar som redan på etttidigt stadium inte bedöms innehålla tillräckliga skäl förtillstånd, måste skapas om på skall kunnavärna asylrätten för dem som verkligen behöver skydd undanförföljelse. I direktiven anges också att man måste undvika attpersoner som redan före ankomsten till åtnjutit skyddi annat land eller personer som av andra skäl inte bör komma ifråga för uppehållstillstånd här, blir föremål för en tids- ochkostnadskrävande utredningsprocess. Det finns härutöver renthumanitära skäl för att skapa en ordning som innebär att de somuppenbarligen inte bör komma i fråga för tillstånd här intekommer att vistas långa tider i vårt mottagningssystem.Utskottet anser att resultatet av de pågående översynerna böravvaktas, och utskottet avstyrker bifall till motionerna Sf615yrkande 4, Sf630 yrkandena 5 och 6 samt Sf637 yrkande 36.Inriktningen av besparingsåtgärder för budgetåren1995/96--1998I propositionen anges att utgifterna för littera D. Invandringm.m. beräknas sjunka med ca från budgetåret1995/96 till som en följd av tidigare fattadebeslut och nedgång av antalet asylsökande. Därutöver skallstrukturella besparingsåtgärder vidtas som sänker utgiftsnivån.Regeringen redovisade i proposition 1994/95:25 om vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m. att utgifterna budgetåret 1998för Invandring m.m. skall ha minskats med minst 760 miljonerkronor jämfört med tidigare gällande planer. Ibudgetpropositionen anges att regeringen nu bedömer attutgiftsminskningen kan bli . Beräkningen ärgjord utifrån fasta volymantaganden. Minskningarna kommer attåstadkommas bl.a. genom en snabbare och effektivare prövning avansökningar om uppehållstillstånd samt verkställighet avavlägsnandebeslut. Vidare kommer besparingarna att uppnås genomatt invandring av personer som inte har en principiell rätt tilluppehållstillstånd regleras genom planeringsramar somfastställs av statsmakterna på grundval av bl.a. detsamhällsekonomiska läget. I propositionen anges att konkretaförslag skall lämnas av . Kommitténsförslag bör kunna ge besparingseffekter fr.o.m. den 1 juli 1996.Minst 140 av de i strukturella besparingarfaller på /96. Besparingen budgetåret 1997beräknas till jämfört av detföregående budgetåret. Besparingen beräknas till80 jämfört med . I propositionenanges vidare att beroende på volymutvecklingarna kan de faktiskabesparingarna avvika från de sålunda beräknade.Regeringen föreslår beträffande /96 att underlittera D anvisas sammanlagt 9 (för deförsta 12 månaderna 7 ).Vidare hemställer regeringen att godkännerinriktningen av de besparingsåtgärder inom området Invandringm.m. för budgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar.Beträffande medelsanvisningen för /96 harföljande motioner väckts, Sf626 yrkandena 1 och 2 av GullanLindblad m.fl. (m), Sf620 yrkandena 9 och 10 av . (c), Sf637 yrkande 33 av m.fl. (v) och A287yrkande 6 av m.fl. (v). Utskottet vill redan idetta sammanhang ta upp motion Sf626 (m) yrkande 1. Övrigamotionsyrkanden kommer att behandlas tillsammans med de enskildaanslagen.I motion Sf626 hänvisas till förslag från Moderatasamlingspartiet som lagts fram i motionerna Sf602 och Sf608.Förslagen avser att strama upp den nuvarandeutlänningslagstiftningen, och en ram för det totala antaletinvandrare diskuteras också. Motionärernas förslag innebär attanslagen under litt. Invandring m.m. bör kunna minskas med1 utöver den minskning som regeringenföreslår för /96.Vad gäller inriktningen av besparingsåtgärderna inom områdetInvandring m.m. för budgetåren 1997 och 1998 anför motionärernai motion Sf637 yrkande 32 av m.fl. (v) attbesparingsåtgärderna i hög grad beror på antalet asylsökande.Motionärerna anser att det inte är möjligt att med bibehållenrättssäkerhet spara på området ,och de begär ett tillkännagivande härom.Enligt utskottets mening skulle de besparingsförslag sommotionärerna i motion Sf626 hänvisar till främst komma attberöra anslagen D 2. Förläggningskostnader m.m. och D 5.Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. menäven anslagen D 1. och D 9.Utlänningsnämnden. De motionsförslag som motionärerna hänvisartill ligger i huvudsak i linje med den inriktning avförändringar som ligger till grund för regeringens beräkningar.Regeringen har emellertid bedömt att förändringarna endastföranleder en besparing på under budgetåret1995/96. Enligt utskottets mening torde några störreförändringar av invandrings- och flyktingpolitiken inte kunnaske förrän den parlamentariskt sammansatta avslutat sitt arbete och erforderlig beredning avförslagen ägt rum.