bet · GI01SkU21 · 1995-03-21 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner från denallmänna motionstiden om beskattningen av företag och derasägare. Utskottet avstyrker motionerna med hänvisning till bl.a.det arbete med företagsskattefrågor som pågår iregeringskansliet.Vid betänkandet fogas nio reservationer (m, c, fp, v, kds) ochett särskilt yttrande (c). 1994/95:Sk301 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring ikommunalskattelagen att avdrag kan medges för kapitalförlustervid rån.1994/95:Sk311 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning om konsekvenserna av ettfriare sätt att använda skogskontomedel i enlighet med vad somanförts i motionen.1994/95:Sk327 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom snabb ändring av de lagbestämmelser som gäller skatteuttag avolika slag i samband med rån och stöld.1994/95:Sk328 av m.fl. (m) vari yrkas, såvitt nu äri fråga11. att beslutar om slopad dubbelbeskattning avutdelning och kvarhållen vinst i aktiebolag enligt de regler somgällde 1994 med verkan från ,12. att beslutar om de ändringar som följer avslopad dubbelbeskattning från i enlighet medvad som anförts i motionen,13. att hos regeringen begär förslag om lindrad ochförenklad beskattning av delägare i fåmansbolag i enlighet medvad som anförts i motionen.1994/95:Sk332 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag om lindrad och förenklad beskattning avdelägare i fåmansföretag i enlighet med vad som anförts imotionen.1994/95:Sk334 av m.fl. (c, m, fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheten att avsätta medel ivinstreserv.1994/95:Sk341 av m.fl. (v) vari yrkas, såvittnu är i fråga11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts under avsnitt 6 om behovet av enklareskatteregler för småföretagsverksamheten,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts under avsnitt 8 om företagsbeskattningen inomEU,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts under avsnitt 8 om en anpassning av deteffektiva skatteuttaget för företag i upp till nivåernainom EU,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts under avsnitt 8 om eventuella tillkommandelättnader i företagsbeskattningen,20. att hos regeringen begär förslag till ett riktatkreditstöd enligt vad i motionen anförts under avsnitt 8,21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts under avsnitt 8 om en avveckling avperiodiseringsfonderna,22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts under avsnitt 8 om övervinster,vinstdisponering och framtidsfond,23. att beslutar att höja skattesatsen förbolagsskatten från 28 till 30 %.1994/95:Sk342 av och ()vari yrkas, såvitt nu är i fråga2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förlustavdrag i näringsverksamhet.1994/95:Sk349 av m.fl. (kds) vari yrkas, såvittnu är i fråga3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av fåmansbolagsbeskattningen,4. att hos regeringen begär förslag om avveckladdubbelbeskattning på avkastning på aktier i enlighet med vad imotionen anförts,5. att hos regeringen begär förslag om att göraroyalty på patenterade uppfinningar skattefria ienlighet med vad i motionen anförts.1994/95:Sk350 av och () vari yrkas,såvitt nu är i fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om grundprinciper för företagande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förenklade regler vid beskattning avdelägande i fåmansbolag.1994/95:Fi211 av m.fl. (fp) vari yrkas, såvittnu är i fråga23. att hos regeringen begär förslag om avskaffaddubbelbeskattning enligt vad som anförts i motionen.1994/95:Fi219 av m.fl. (c) vari yrkas, såvittnu är i fråga11. att i anledning av proposition 1994/95:100beslutar om ändring i lagen om återföring avskatteutjämningsreserv i enlighet med vad i motionen anförts.1994/95:T605 av m.fl. (m) vari yrkas, såvitt nuär i fråga3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reglerna för partrederier,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att återanskaffningsfonderna för skepp böråterinföras.1994/95:N272 av m.fl. (v) vari yrkas, såvitt nuär i fråga4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om företagsbeskattningen,5. att hos regeringen begär förslag om ettinvesteringsbidrag för småföretag enligt vad som anförts imotionen.1994/95:N300 av m.fl. (c) vari yrkas, såvitt nuär i fråga4. att beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om återförande av SURV-avsättningar.1994/95:N301 av m.fl. (kds) vari yrkas, såvitt nuär i fråga5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att göra royalty på patenteradeuppfinningar skattefri i två år.1994/95:A270 av och () variyrkas, såvitt nu är i fråga4. att beslutar avskaffa dubbelbeskattningen påaktier,7. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av lindrad och förenklad beskattning avdelägare i fåmansbolag. InledningI detta betänkande behandlar utskottet ett antal under denallmänna motionstiden väckta motioner som gällerbeskattning av företag och deras ägare.Förutom de motioner som behandlas här bereder utskottetytterligare några motionsyrkanden som tar upp frågor avbetydelse för beskattning av näringsverksamhet. Det gällerfrämst yrkanden om att införa ett riskkapitalavdrag och attåterinföra en rätt till kvittning av underskott inäringsverksamhet mot annan inkomst. Utskottet behandlarsistnämnda frågor i ett annat betänkande (bet.1994/95:SkU20). Utskottet kommer senare också att behandla ettantal motioner om yrkesfiskarnas skatteförhållanden.Beskattning av aktieutdelning m.m.Den skattereform som beslutade innebar attaktievinster och utdelningar skulle beskattas efter dengenerella skattesats om för kapitalinkomster som infördesgenom reformen (prop. 1989/90:110, SkU30).Med verkan fr.o.m sänktes beskattningen avaktievinster o.d. samt för värdepappersfonder och avkastning påkapitalförsäkring till (prop. 1991/92:60, SkU10).Sänkningen beslutades av den dåvarande som ett förstaled i en allmän sänkning av kapitalskattesatsen till . Sammariksdag beslutade att fr.o.m. den 1 januari1994 (prop. 1993/94:50, SkU15 och prop. 1993/94:234, SkU25)undanta utdelning på aktier i svenska aktiebolag frånbeskattning hos aktieägaren och att halvera skatten på reavinstvid försäljning av svenska aktier, dvs. till en faktiskskattesats på för fysiska personer. De nya reglernamedförde ett stort antal följdändringar i olika författningar.Hösten 1994 (prop. 1994/95:25, FiU1) ändrade riksdagentillbaka reglerna för beskattning av kapitalinkomster och därmedaktievinster och utdelningar till läget efter 1990 årsskattereform. Kapitalinkomster beskattas följaktligen med 30 %fr.o.m. Ett undantag är reavinster ochutdelning på andelar i allemansfond som beskattas med en faktiskskattesats om 20 %.I fyra motioner finns förslag av innebörd att skattelättnaderi fråga om utdelningar och aktievinster skall återinföras. Detär motionerna Sk328 yrkandena 11 och 12 av m.fl. (m),Sk349 yrkande 4 av m.fl. (kds), Fi211 yrkande 23 avLars m.fl. (fp) och A270 yrkande 4 av ().Enligt motion Sk328 bör de regler som gällde under år 1994återinföras fr.o.m. . Enligt motion Sk349 börlättnaderna återinföras med hälften fr.o.m. den 1 januari 1996och fullt ut fr.o.m. den 1 juli 1997.I föreligger det en brist på industriellt inriktatkapital. Det är därför av stor betydelse att skapandet avriskvilligt kapital inte försvåras. Detta gäller för såväl småsom stora företag.De skatteregler som gällde för utdelningar och aktievinsterunder innebar emellertid lättnader för företagens ägaresom inte med någon rimlig grad av säkerhet kan antas ha medförtnågra positiva effekter på investeringar och sysselsättning.Dessutom komplicerades regelsystemet av att det i praktikentillkom flera olika skattesatser för kapitalinkomsterna. Dettaförhållande och den ökade spännvidden mellan beskattningen avinkomster av kapital och inkomster av arbete öppnade nyamöjligheter till skatteplanering.Utskottet anser således att starka skäl talar emot ettåterinförande av de skattelättnader för utdelning ochaktievinster m.m. som gällde . I den månmotionärerna med de föreslagna åtgärderna syftar till attstimulera tillgången på riskvilligt kapital vill utskottetframhålla att de problem som framför allt de små och medelstoraföretagen har när det gäller anskaffningen av riskvilligtkapital är föremål för beredning iregeringskansliet. och Finansdepartementetavser också att analysera de små och medelstora företagensbeskattningssituation, mot bakgrund av bl.a. de synpunkter somredovisats i regeringens näringslivs- resp. företagarråd.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motionernaSk328 yrkande 11, Sk349 yrkande 4, Fi211 yrkande 23 och A270yrkande 4.Bolagsskattesats, reservering, m.m.Vid skattereform genomfördes omfattande ändringar iföretagsbeskattningen års taxering. Bärande inslagvar att bolagsskattesatsen sänktes från till iförening med att reserveringsmöjligheterna beskars.Hösten 1993 sänktes bolagsskattesatsen ytterligare till 28 %med verkan års taxering (prop. 1993/94:50, SkU15).Samtidigt avskaffades skatteutjämningsreserven, ochperiodiseringsfond infördes som en ny allmänreserveringsmöjlighet. Gjorda avsättningar tillskatteutjämningsreserv skulle till hälften återföras tillbeskattning med början vid taxering.Bolagsskattesatsen ändrades inte i samband med att reglerna omaktievinster och utdelning ändrades tillbaka till hösten1994. Den skattefria upplösningen av skatteutjämningsreservenbegränsades dock till att avse en tiondel av gjordaavsättningar. Återföringstiden förlängdes från fem till sju år.Enligt den proposition som låg till grund för ändringarna fannsdet ett behov av att sänka skatteuttaget inom företagssektornmed ca i förhållande till nivån enligt 1994års regler (prop. 1994/95:25, FiU1). De skattelättnader somgällde för ägarkapitalet kombinerades nämligen medskärpningar i företagsbeskattningen.Det framgår av årets finansplan (prop. 1994/95:100 bilaga l)att har avsatts till en reform som enligtregeringens avsikt i första hand skall användas för att reduceraskatteuttaget för de mindre och medelstora företagen.I motion Sk341 av m.fl. (v) redovisas olikaförslag som gäller nivån på skatteuttaget i företagssektorn.Enligt motionen bör verka för en minimiskattesats förbolagsskatten inom EU på lägst (yrkande 17) och anpassa deteffektiva skatteuttaget på företag i upp till nivåernainom EU (yrkande 18). bör bolagsskatten enligt motionenbestämmas till (yrkande 23). Motionärerna anser attriksdagen bör beställa ett förslag från regeringen om ett riktatstöd till mindre företag under i form av ettskattepliktigt räntebidrag knutet till inventarieanskaffning ochsom "betalas ut" i form av en skattereduktion och som skallfinansieras genom höjd bolagsskatt (yrkande 20). Motionärernavill vidare avveckla periodiseringsfonderna (yrkande 21) ochutreda ett system för beskattning av övervinster och införaframtidsfonder (yrkande 22).Enligt en annan motion av m.fl., N272, börriksdagen uttala sig om företagsbeskattningens betydelse försmåföretagandet (yrkande 4). I samma motion finns också ettyrkande om investeringsbidrag till småföretag (yrkande 5)motsvarande yrkande 20 i motion Sk341.Utskottet har avstyrkt förslagfrån om olika åtgärder i syfte att skärpabeskattningen av företagen. I fråga om åtgärder inriktade på demindre företagen vill utskottet hänvisa till vad utskottet nyssanförde om det analysarbete som pågår. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.Beträffande de skattelättnader i företagssektorn som haraviserats i proposition 1994/95:25 yrkar . (c, m, fp) i motion Sk334 att bör uttala sig föratt viss del av utrymmet för sänkt skatteuttag på företag skallanvändas till ett system med lönebaserade vinstreserveringar.Ett yrkande om att bör uttala att eventuellaskattelättnader för företagssektorn skall tillkomma mindreföretag finns i motion Sk341 yrkande 19 av m.fl.(v).Som utskottet redovisade är avsikten att ett reduceratskatteuttag skall vara inriktat på små och medelstora företag.Hur detta närmare skall ske måste först få prövas i den pågåendeberedningen. Utskottet avstyrker motionärernas förslag om attriksdagen skall besluta tillkännagivanden till regeringen ifrågan.De regler för återföring av skatteutjämningsreserv somutskottet berörde har tagits upp i två motioner av OlofJohansson m.fl. (c). Enligt dessa motioner, Fi219 yrkande 11 ochN300 yrkande 4, skall upplösning av gjorda avsättningar tillskatteutjämningsreserv ske i enlighet med de regler sombeslutades hösten 1993.Flera skäl talar enligt utskottets mening emot motionärernasförslag. Ett viktigt skäl är att endast företag som har gjortavsättningar till skatteutjämningsreserv skulle få del av denförmån som består i att endast hälften av återföringenbeskattas. I jämförelse med dessa företag skulle företag som haravstått från att göra avsättningar missgynnas. Åtgärden skulledärmed leda till ett otillfredsställande resultat urrättvisesynpunkt. Skattebortfallet skulle också bli betydande.Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Enligt motion Sk342 yrkande 2 av och (s) bör beställa en översyn av reglernaom underskottsavdrag i näringsverksamhet.Motionärerna anser att rätten att göra underskottsavdrag iförsta hand bör förbehållas nya företag, där det ofta framstårsom naturligt att inte genererar några vinster.Enligt de regler som gällde års skattereform fannstidsmässiga begränsningar i möjligheten att utnyttja enskattemässig förlust. Fysiska personer kunde utnyttja en förlustunder en följande sexårsperiod och ett aktiebolag eller enekonomisk förening under en följande tioårsperiod.Det var ett framträdande inslag i skattereformen att dentidsmässiga begränsningen i rätten att utnyttja en skattemässigförlust togs bort. Utskottet anser det inte vara motiverat attöverväga en inskränkning härvidlag. Givetvis måste de spärreglersom skall förhindra att möjligheten till förlustutjämninganvänds för skatteundandraganden i olika former vara utformadepå ett effektivt sätt. Utskottet anser emellertid att det intefinns någon anledning att utreda frågan om en tidsmässiginskränkning i rätten att utnyttja underskottsavdrag.Följaktligen avstyrker utskottet motionen.I motion T605 av m.fl. (m) förordas att detgörs en översyn av reglerna för partrederier (yrkande 3) och attåteranskaffningsfonderna för skepp skall återinföras (yrkande4).Beträffande de skatteregler som har betydelse förpartrederier vill utskottet erinra om att de begränsningarsom tidigare gällde i fråga om avdrag för underskott irederirörelse upphävdes vid skattereform. Denreformering av skattereglerna för enskild näringsverksamhet somhar genomförts års taxering har betydelse även förfysiska personer som är delägare i ett partrederi. Det tordeenligt utskottets mening inte finnas ett behov av att sätta igång en särskild utredning om partrederiernasskatteförhållanden.När det gäller den andra frågan som motionärerna tar upp villutskottet erinra om att skattereform innebar sänktskattesats i förening med beskurna reserveringsmöjligheter.Fartygsfond m.fl. reserveringsformer avskaffades. En allmänreserveringsmöjlighet som års taxering ersatts medperiodiseringsfond infördes i stället. Enligt utskottets meningbör inte besluta att återinföra rätten till avsättningtill fartygsfond.Utskottet avstyrker motion T605 yrkandena 3 och 4.Skattereglerna för enskilda näringsidkareEnskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag beskattasfr.o.m. taxering enligt nya regler (prop. 1993/94:50,SkU15). Ett framträdande inslag i de nya reglerna är att enskildnäringsverksamhet som en person driver här i landet blir enförvärvskälla. De nya reglerna medger vidare att vinstmedel kanbehållas i näringsverksamheten som expansionsmedel och beskattasefter samma skattesats som för aktiebolagen, 28 %.Expansionsmedlen kan återinvesteras i verksamheten utan attdetta medför ytterligare beskattning.I motion Sk341 yrkande 11 av m.fl. (v) föreslåsen utredning i syfte att förenkla skattereglerna försmåföretagare. Motionärerna hänvisar till den kritik som i olikasammanhang har riktats mot reglerna därför att de är mycketkomplicerade.Utskottet anser att ett bekymmer med reglerna för enskildnäringsverksamhet är att de i vissa delar är komplicerade. Somanförs i motionen och som utskottet också harframhållit är det främst reglerna om räntefördelning ochexpansionsmedel som är svårtillgängliga. Detta fick vidgenomförandet av reformen dock vägas mot bl.a. intresset av attge enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag sammamöjligheter att expandera verksamheten med lågbeskattade medelsom aktiebolag.Utskottet har tidigare uttalat att tillämpningen av reglernabör följas upp och utvärderas. En systematisk översyn avinkomstskatteförfattningarna pågår också i regeringskansliet.Utskottet utgår ifrån att de möjligheter som finns att förenklareglerna för enskild näringsverksamhet tas till vara i dessasammanhang. Utskottet anser mot denna bakgrund att det intefinns ett behov av ett tillkännagivande till regeringen om ensärskild utredning. Följaktligen avstyrker utskottet motionen.Beskattning av delägare i fåmansföretag, m.m.I motionerna Sk328 yrkande 13 av m.fl. (m), Sk332av (), Sk350 yrkande 3 av och () samt A270 yrkande 7 av och ()hemställs att beskattningen av delägare i fåmansföretag skalllindras och förenklas. Motionärerna nämner bl.a. principerna förfördelning av inkomst mellan arbetsinkomster ochkapitalinkomster. Motion Sk350 innehåller i yrkande 1 även ettförslag om att i ett tillkännagivande till regeringenskall uttala att svensk företagsamhet skall bygga på friföretagsamhet och privat ägande och att familjeföretagandetskall värnas.Fåmansföretagen berörs även i motion Sk349 yrkande 3 av AlfSvensson m.fl. (kds). Enligt motionen bör det göras en översynav skattereglerna i syfte att skapa bättre förutsättningar förföretagande och nyföretagande.Utskottet har tidigare i betänkandet berört det arbete sompågår i för att på olika sätt förbättra de småoch medelstora företagens möjlighet att utvecklas och att fåtillgång till riskvilligt kapital. Vid sidan av det nämndaarbetet pågår inom även en översyn av olikafrågor som gäller fåmansföretagens beskattning.Utskottet anser att det arbete som pågår bör avvaktas och serinte något skäl till att skall besluta omtillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena. Utskottetavstyrker därför motionerna Sk328 yrkande 13, Sk332, Sk349yrkande 3, Sk350 yrkandena 1 och 3 och A270 yrkande 7.SkogskontoreglernaI motion Sk311 yrkar () att det skall utredasom skogskontomedel kan få användas för att investera i nyanäringar i den kommun där medlen förvärvats. En sådan utredningskulle enligt motionen även kunna omfatta möjligheten att undervissa förutsättningar skattefritt få använda skogskontomedelför att t.ex. investera i en ny förvärvskälla.Liknande yrkanden har tidigare avstyrkts av utskottet. Detviktiga med skogskontot är att det ger möjlighet att utjämnainkomster mellan olika år. Om det skulle införas en möjlighetatt utan avskattning använda skogskontomedel för olika ändamålskulle ett i princip nytt reserveringssystem skapas. Utskottetvill framhålla att de regler som gäller för fysiska personersnäringsverksamhet års taxering ger näringsidkarenbetydligt bättre förutsättningar än vad som gällde tidigare attexpandera sin verksamhet och att driva flera olika verksamhetersom en förvärvskälla. Utskottet anser med hänsyn härtill att ensådan utvidgning av skogskontosystemet som motionäreneftersträvar inte bör övervägas. Utskottet avstyrker motionen.RoyaltyEnligt motionerna Sk349 yrkande 5 och N301 yrkande 5 av AlfSvensson m.fl. (kds) bör royaltyinkomster för patenteradeuppfinningar skattebefrias under de två första åren.Ett liknande förslag fanns med i ett utredningsbetänkande frånInnovationsutredningen (SOU 1993:84). Detta och andraskatteförslag från utredningen redovisades i förra åretsbudgetproposition (prop. 1993/94:100 bilaga 13) och ansågs därinte aktuella att genomföra. Utskottet har tidigare avstyrktyrkanden med samma inriktning med hänvisning till bl.a. deallmänna förbättringar som ägt rum i företagsbeskattningen.Utskottet finner inte skäl att ompröva det tidigareställningstagandet beträffande skattefrågan och avstyrker därförmotionerna Sk349 yrkande 5 och N301 yrkande 5. När det gällerinnovationsfrämjande åtgärder vill utskottet dock i sammanhangeterinra om att det framgår av årets budgetproposition (prop.1994/95:100 bilaga 13) att och StiftelsenInnovationscentrum har för avsikt att avtala om ett närmaresamarbete i fråga om stöd till enskilda innovationer och andrainnovationsfrämjande åtgärder.Kapitalförlust vid rånI motion Sk301 av () yrkas att det genomförsen lagändring som medger avdrag för kapitalförluster vid rån.Motsvarande yrkande beträffande rån och stöld finns även imotion Sk327 av ().Utskottet har vid tidigare behandling av liknande yrkandeninte varit främmande för att reglerna kan behöva ändras och harförutsatt att regeringen uppmärksammar detta. Frågan ingår ocksåi direktiven (dir. 1994:64) till den utredning som gör enöversyn av bestämmelserna om kapitalförlust ochorganisationskostnader. Utredningen skall enligt direktiven varaklar före utgången av 1995.Utskottet anser att resultatet av utredningsarbetet böravvaktas och avstyrker därför motionerna Sk301 och Sk327. beträffande beskattning av aktieutdelning m.m.att avslår motionerna 1994/95:Sk328 yrkandena 11och 12, 1994/95:Sk349 yrkande 4, 1994/95:Fi211 yrkande 23och 1994/95:A270 yrkande 4,res. 1 (m, fp, kds)2. beträffande nivån på skatteuttaget i företagssektornatt avslår motionerna 1994/95:Sk341 yrkandena 17,18, 20--23 och 1994/95:N272 yrkandena 4 och 5,res. 2 (v)3. beträffande skattelättnader i företagssektornatt avslår motionerna 1994/95:Sk334 och1994/95:Sk341 yrkande 19,res. 3 (v)4. beträffande återföring av skatteutjämningsreservatt avslår motionerna 1994/95:Fi219 yrkande 11 och1994/95:N300 yrkande 4,res. 4 (c)5. beträffande underskottsavdragatt avslår motion 1994/95:Sk342 yrkande 2,6. beträffande partrederier, m.m.att avslår motion 1994/95:T605 yrkandena 3 och 4,res. 5 (m)7. beträffande skattereglerna för enskilda näringsidkareatt avslår motion 1994/95:Sk341 yrkande 11,res. 6 (v)8. beträffande beskattningen av delägare i fåmansföretag,m.m.att avslår motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 13,1994/95:Sk332, 1994/95:Sk349 yrkande 3, 1994/95:Sk350yrkandena 1 och 3 och 1994/95:A270 yrkande 7,res. 7 (m, kds)9. beträffande skogskontoreglernaatt avslår motion 1994/95:Sk311,10. beträffande royaltyatt avslår motionerna 1994/95:Sk349 yrkande 5 och1994/95:N301 yrkande 5,res. 8 (kds)11. beträffande kapitalförlust vid rån och stöldatt avslår motionerna 1994/95:Sk301 och1994/95:Sk327.res. 9 (kds)den 21 mars 1995På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), IngibjörgSigurdsdóttir (s), (), ()och Per (). Beskattning av aktieutdelning m.m. (mom. 1)(), (), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "De skatteregler" och slutar med "yrkande 4" bort haföljande lydelse:Skattesystemet bör så långt möjligt vara neutralt, t.ex. genomatt beskattningen inte skall påverka ett företags val avfinansiering med nyemission eller lån. Avkastning av kapital börbehandlas likvärdigt i skattehänseende. De överväganden somgjordes när den dåvarande införde ettsystem för enkelbeskattning av bolagsinkomster utgick från dettagrundläggande förhållande (prop. 1993/94:50, SkU15). Dendubbelbeskattning som tidigare gällde innebar att avkastning pådet riskbärande egna kapitalet i aktiebolag normalt beskattadesmed , medan avkastningen på riskfritt sparande beskattadesmed .