bet · GI01LU20 · 1995-03-30 00:00:00 — Anslag till , m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag(proposition 1994/95:100 bilaga 10) till anslag och övergripandemålsättning beträffande samt anslag tillTäckande av vissa kostnader för köttbesiktning. Vidare behandlasRiksdagens revisorers förslag angående kontroll av livsmedel(förslag till 1994/95:RR8) vari föreslåstillkännagivanden om en utvärdering av insatserna föregenkontroll samt översyn av den regionala nivåns roll ilivsmedelstillsynen och av avgiftssystemet.Därutöver behandlas i betänkandet 19 motionsyrkanden, somväckts under den allmänna motionstiden i januari 1995.Motionsyrkandena gäller bl.a. anslaget till ,den lokala livsmedelstillsynen, tillsatser och märkning avlivsmedel.På utskottets begäran har företrädare för och revisorer framfört synpunkter iärendet.Utskottet tillstyrker bifall till propositionens förslag iförevarande delar. Vidare tillstyrker utskottet Riksdagensrevisorers förslag jämte ett motionsyrkande (m) med sammainriktning. Övriga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats två reservationer. Den enareservationen gäller anslaget till (m) och denandra gäller regler om ursprungsmärkning av livsmedel inom EU(c).NIONDE HUVUDTITELN I proposition 1994/95:100 bilaga 10 ()föreslår regeringendels under punkt G 11. att godkänner att den övergripande målsättningenför verksamheten inom Statens livsmedelsverks ansvarsområdeskall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittetSlutsatser,2. att till /96 anvisar ett ramanslag på 136 294 000 kr.dels under punkt G 2 att till Täckande avvissa kostnader för köttbesiktning m.m. för /96anvisar ett anslag på 1 000 kr.Förslag till riksdagenI förslag till 1994/95:RR8 föreslår Riksdagensrevisorer1. att som sin mening ger regeringen till känna vadrevisorerna anfört om en utvärdering av insatserna föregenkontroll,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadrevisorerna anfört om en översyn av den regionala nivåns roll ilivsmedelstillsynen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadrevisorerna anfört om en översyn av avgiftssystemet. 1994/95:L703 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bindande överenskommelse om detaljeradinnehållsdeklaration på beredda livsmedel.1994/95:L710 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom symbolmärkning av livsmedel.1994/95:L713 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av uppföljning av förändratregelverk på livsmedelsområdet.1994/95:K224 av m.fl. (kds) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att livsmedel framställda med hjälp avgenteknik och bestrålade livsmedel blir föremål förobligatorisk märkning och totalförbud i /95:Fö802 av m.fl. (mp) vari yrkas12. att hos regeringen begär ett lagförslag omsänkning av gränsvärdet av radioaktivitet (Cesium 137) pålivsmedel med en tiopotens.1994/95:So484 av m.fl. (kds) vari yrkas29. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som EU-medlem bör driva kravetpå gemensamma obligatoriska regler om att allergener i livsmedelskall deklareras på konsumentprodukter,30. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU bör arbeta för att fåtill stånd ett förbud för hälsofarliga azofärgämnen.1994/95:So488 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att beslutar förbjuda färgämnen i livsmedel ochgodis, som är kända för att orsaka allergi ochöverkänslighet,10. att hos regeringen begär att den utarbetar ettsystem för märkning av livsmedel avsett för allergiker.1994/95:Jo238 av m.fl. (m) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tillsatsmedel för att godkännas skallvara till fördel för konsumenten,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla ämnen i sammansatta ingredienserskall deklareras,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att dubbel datummärkning skall gälla förmjukt bröd,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den lokala livsmedelstillsynen måsteförbättras.1994/95:Jo259 av m.fl. (m) vari yrkas12. att beslutar att under anslaget G 1 inom anvisa ett iförhållande till regeringens förslag minskat anslag med i enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:Jo529 av m.fl. (mp) vari yrkas26. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ursprungsmärkning av livsmedel,27. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om märkning av ägg.1994/95:A807 av m.fl. (c) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en skärpning av reglerna omursprungsmärkning inom EU.1994/95:Bo504 av m.fl. (kds) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som EU-medlem bör driva kravetpå gemensamma obligatoriska regler om att allergener i livsmedelskall deklareras på konsumentprodukter,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU bör arbeta för att fåtill stånd ett förbud mot hälsofarliga azofärgämnen. Anslagen m.m.Statens livsmedelsverk () är en centralförvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor omlivsmedel, i den mån sådana frågor inte skall handläggas avnågon annan myndighet. Verket är också chefsmyndighet förbesiktningsveterinärorganisationen. SLV skall bevakakonsumentintresset inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligtlivsmedelslagen (1971:511) samt leda och samordnalivsmedelskontrollen. Verket skall vidare verkställa utredningaroch praktiskt vetenskapliga undersökningar om livsmedel ochkostvanor samt medverka till att statsmakternas riktlinjer ifråga om kost och hälsa fullföljs. Därutöver skall SLV informeraom sådana förhållanden på livsmedelsområdet som är viktiga förkonsumenterna. SLV har också att godkänna laboratorier förlivsmedelsundersökningar.SLV:s inkomster består bl.a. av avgifter för köttbesiktningm.m., kontroll av läkemedelsrester och bekämpningsmedelsrester ianimaliska och vegetabiliska livsmedel, avgiftsmedel för centraltillsyn som överförts till verket från kommunerna, avgifter förprovtagning och undersökning av större livsmedelsanläggningarsamt avgifter för tillstånd m.m. Dessutom erhåller SLV inkomsterfrån uppdragsverksamhet, publikationer och kursverksamhet.Inkomsterna utgör av verkets finansiering.Den nuvarande verksamhetens inriktning fastställdes avriksdagen (prop. 1990/91:100 bil. 11, JoU22, rskr.202). Beslutet innebar att SLV ytterligare skulle stärka sintillsynsroll som livsmedelskontrollen i övrigt skullebygga på företagens egentillsyn. Enligt beslutet borde SLV geökad tyngd åt arbetet med att utveckla nya metoder föranalysverksamhet samt vara återhållsamt med normer.Informationsinsatserna gentemot den lokala och regionalalivsmedelskontrollen, livsmedelsbranschen, konsumenter m.m.skulle förstärkas. För budgetåren 1991/92--1993/en budgetram för SLV på 257 243 000 kr.I förra årets budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 10)bedömde regeringen med utgångspunkt i SLV:s årsredovisning attverksamheten bedrevs med en sådan inriktning att de uppsattamålen kunde nås. En förenkling av reglerna på livsmedelsområdethade dock inte varit möjlig mot bakgrund av Sverigesinternationella åtaganden. De riktlinjer som lades fast år 1991föreslogs gälla även för /95. I enlighet medregeringens förslag anvisade för innevarande budgetårett ramanslag på . Medelsbehovet beräknades medutgångspunkt i en real minskning av utgifterna om (bet.1993/94:LU22, rskr. 254).I årets budgetproposition gör regeringen bedömningen att SLV:sårsredovisning och fördjupade anslagsframställning ärvälstrukturerade, mycket informativa och ger en god bild avverksamheten. Resultatredovisningen bedömer regeringen somtillfredsställande. De resultatanalyser som finns iårsredovisningen kan dock, enligt regeringens mening, utvecklasytterligare. Årsredovisningen och den fördjupadeanslagsframställningen visar att verksamheten bedrivs med ensådan inriktning att de verksamhetsmål som gällt också bör kunnanås. Mot bakgrund av internationella åtaganden har docken förenkling av reglerna på livsmedelsområdet inte varitmöjlig. SLV:s besparingsprogram har fullföljts underverksamhetsåret. Regeringen noterar vidare medtillfredsställelse att verket genom olika åtgärder lyckats uppnåväsentliga besparingar inom besiktningsveterinärorganisationen.Organisationen, som redovisat underskott iverksamheten, har /94 uppnått balans i ekonominför verksamheten som helhet. Enligt regeringens mening finnsinte skäl att föreslå någon ändring i inriktningen avverksamheten.Mot bakgrund av den fördjupade anslagsframställningen görregeringen sammantaget den bedömningen att verksamheten vid SLVhar bedrivits på ett ändamålsenligt sätt. Övergripande målför den verksamhet som SLV ansvarar för skall enligt regeringensmening vara följande. SLV skall i konsumenternas intresse verkaför säkra livsmedel av god kvalitet, redlighet ilivsmedelshanteringen samt bra matvanor. Förslaget innebärsåledes inte någon förändring i verksamhetens inriktning.Regeringen anser att det är angeläget att konsumentintressetbetonas i verksamheten, särskilt mot bakgrund av ett svensktmedlemskap i . Frågor om märkning av livsmedel ochanvändningen av tillsatser i livsmedelsproduktionen är enligtregeringens mening exempel på områden där det är viktigt att SLVaktivt medverkar för att söka påverka i enkonsumentvänlig riktning.Utskottet har inte några erinringar mot att den övergripandemålsättningen för verksamheten inom SLV:s ansvarsområde skallvara i enlighet med vad regeringen förordat.När det gäller anslaget till SLV föreslår regeringen attriksdagen anvisar ett ramanslag för /96 på136 . Mot bakgrund av det statsfinansiella läget harregeringen beräknat medelsbehovet med utgångspunkt i en realminskning av utgifterna om 5 %.Av propositionen (bil. 10 s. 5) framgår att administrationeninom livsmedelsområdet behöver förenklas och renodlas vid ettEU-medlemskap. Det finns även i fortsättningen ett stort behovav att rationalisera verksamheten och begränsa de administrativakostnaderna. Regeringen avser därför att tillsätta en utredningunder med uppdrag att granska den samladeadministrationen inom livsmedelsområdet. Utredningen skallutforma ett förslag som ger en funktionell och effektivadministration där modern teknik och samordningseffektermedverkar till avsevärt sänkta administrationskostnader.Göte m.fl. (m) anför i motion Jo259 att ytterligarebesparingar på anslaget till SLV bör göras redan nästkommandebudgetår. I motionen yrkas därför att skall anvisa etti förhållande till regeringens förslag minskat anslag med6 (yrkande 12).Utskottet utgår från att det aviserade utredningsuppdragetbeträffande administrationen på livsmedelsområdet också kommeratt omfatta SLV:s verksamhet. I avvaktan på resultatet av detförestående utredningsarbetet anser utskottet att någonminskning av anslaget till SLV, utöver vad regeringenföreslagit, inte bör göras. Utskottet tillstyrker alltså attriksdagen till SLV för /96 anvisar ett ramanslagpå och avstyrker bifall till motion Jo259yrkande 12.Från anslaget Täckande av vissa kostnader för köttbesiktningm.m. avlönas personal som utför köttbesiktning vidkontrollslakterierna m.m. Statens utgifter för ändamålet äravsedda att täckas av bl.a. slakteriföretagen enligt en särskildtaxa. Under anslaget föreslås i budgetpropositionen ett formelltbelopp om 1 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag också i denna del.Riksdagens revisorers förslag angående kontroll av livsmedelDen nuvarande organisationen av den allmännalivsmedelskontrollen fastställdes av (prop.1988/89:68, JoU14, rskr. Beslutet syftade till en skärptlivsmedelskontroll och innebar bl.a. vissa ändringar ilivsmedelslagen (1971:511) varigenom SLV:s roll som centraltillsynsmyndighet förstärktes. Vidare fick verket det direktatillsynsansvaret för vissa större livsmedelsanläggningar medkomplicerad produktion och en stor spridning av produkterna.Den grundläggande bestämmelsen om vilka myndigheter som skallutöva tillsynen på livsmedelsområdet återfinns i 24 §livsmedelslagen. Bestämmelsen innebär att SLV utövar dencentrala tillsynen över efterlevnaden av livsmedelslagen och deföreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Länsstyrelsenutövar den närmare tillsynen inom länet. Den eller de kommunalanämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdetutövar tillsynen inom kommunen om regeringen inte harföreskrivit att tillsynen skall utövas av SLV. Av 46 §livsmedelsförordningen (1971:807) framgår att SLV utövar tillsynöver verksamheten vid bl.a. slakterier, friståendesanitetsslaktavdelningar, mejerier, äggproduktanläggningar ochexportkontrollerade anläggningar. Om det finns särskilda skälfår SLV efter samråd med en sådan nämnd som utövartillsyn enligt livsmedelslagen i det enskilda fallet besluta atttillsynen över en viss verksamhet skall föras över från verkettill nämnden. SLV får vidare efter samråd med den kommunalanämnden i ett enskilt fall besluta att den tillsyn över en vissverksamhet som nämnden annars har skall flyttas över tillverket, om verksamheten har särskilt stor omfattning, ärkomplicerad eller om det finns andra särskilda skäl.I 28 § livsmedelslagen, som också kom till i samband med 1989års riksdagsbeslut, finns en bestämmelse som innebär att SLV fårmeddela föreskrifter om hur tillsynen skall bedrivas och omundersökning och annan kontroll som behövs för attlivsmedelslagen skall följas. Av 29 § livsmedelslagen framgåratt regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fårföreskriva att näringsidkare inom livsmedelshanteringen skallutöva en efter verksamhetens art lämpad särskild tillsyn avhanteringen. Enligt 53 § livsmedelsförordningen får SLV meddelaföreskrifter om skyldigheten för näringsidkare inomlivsmedelshanteringen att utöva tillsyn över verksamheten(egentillsyn) och om program som närmare reglerar hur kontrollenskall utövas (kontrollprogram).För att finansiera den skärpta livsmedelskontrollen infördesgenom riksdagsbeslut ett nytt avgiftssystem. En årligavgift tas ut av varje företag som hanterar livsmedel. Det nyaavgiftssystemet medger en större flexibilitet än det tidigare.Framför allt ökade möjligheterna att kontrollera redligheten ihanteringen. Såväl SLV som miljö- och hälsoskyddsnämndernatillfördes ökade resurser genom det beslutade avgiftssystemet.Beslutet innebar också att företagens egentillsyn i störreutsträckning skulle tas till vara i den offentligalivsmedelstillsynen. Egentillsynen avsågs utgöra grunden för denlöpande kontrollen. Av 29 a § livsmedelslagen framgår attregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fårföreskriva om avgifter för en myndighets verksamhet enligtlivsmedelslagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd avlagen. Vidare får enligt paragrafen regeringen föreskriva attkommun skall ombesörja uppbörden av avgifter för den statligatillsynen. Bestämmelser om avgifter finns i förordningen(1989:1110) om avgifter för livsmedelstillsyn. Avgifternasstorlek m.m. bestäms av SLV.De huvudsakliga inslagen i den offentliga livsmedelstillsynenär inspektion, provtagning och undersökningar. Denna verksamhetinnebär att den ansvariga myndigheten besöker företagen och tarde prover och gör de undersökningar som med hänsyn tilllivsmedelshanteringens karaktär fordras för tillsynen. I denfortlöpande tillsynen är det således de av myndigheterna utfördainspektionerna som är basen i verksamheten. Utöver inspektions-och provtagningsverksamhet ingår i tillsynsarbetet prövning avfrågor om godkännande av livsmedelslokaler. Den allmännaoffentliga livsmedelskontrollen utförs till största delen avmiljö- och hälsoskyddsnämnderna. Nämnderna planerar och genomförkontrollen självständigt inom respektive kommun. De flestanämnderna har också kommit att delta i någonform av organiserad samverkan över kommungränserna genom s.k.projektinriktad livsmedelskontroll.Riksdagens revisorer genomförde en granskning avSLV:s styrning och uppföljning av livsmedelstillsynen på lokalnivå samt kommunernas och länsstyrelsernas ansvar och arbete pålivsmedelsområdet. När det gäller SLV:s direktatillsynsverksamhet inriktades granskningen särskilt påslakterierna och besiktningsveterinärorganisationen. Arbetet harpresenterats i rapporten (1993/94:9) Kontroll av livsmedel.Rapporten baseras främst på intervjuer med företrädare för ,, besiktningsveterinärerna, femlänsstyrelser och nio hälsoskyddsförvaltningar, samt med en fristående expert i livsmedelshygien vidSveriges . Yttranden över rapporten haravgetts av SLV, Länsstyrelserna i , län,län, och ,kommun, , ,och Livsmedelshandlareförbund.Riksdagens revisorer har anmält sin granskning av kontrollenav livsmedel i ett förslag till (1994/95:RR8).Revisorerna anför att jordbruksutskottet, inför riksdagsbeslutetom egenkontroll, särskilt underströk att egentillsynen som endel av den offentliga kontrollen inte fick inkräkta på en aktivtillsyn från myndigheternas sida. I rapporten konstateras attgranskningen dock tyder på att så har blivit fallet. Revisorernaanser att en utvärdering bör genomföras av kommunernas insatserför egenkontrollen respektive direkt tillsyn med avseende på denrisk som föreligger att den direkta oanmälda tillsynen och deegna mätningarna inte ges tillräcklig prioritet. Enligtrevisorernas mening bör utvärderingen omfatta såväl kommunernassom SLV:s, länsstyrelsernas och branschens insatser föregenkontroll. revisorer föreslår att somsin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört omen utvärdering av insatserna för egenkontroll (yrkande 1).I förslaget anför revisorerna vidare att granskningen visatatt länsstyrelsernas kunskaper och kompetens i flera län harstor betydelse särskilt för de mindre kommunerna.Länsstyrelserna har emellertid, menar revisorerna, enligt nugällande ordning ett indirekt och oprecist ansvar förlivsmedelstillsynen i länet. I rapporten anser revisorerna atten översyn bör göras av vilken roll den regionala nivån skallspela i livsmedelstillsynen och vilken ansvarsfördelning som börgälla mellan SLV och länsstyrelserna. Av remissvaren överrapporten framgår att det beträffande livsmedelskontrollen råderett visst motsatsförhållande mellan länsstyrelserna och SLV. Attlänsstyrelsen har kommit att få ett indirekt och oprecist ansvarför livsmedelstillsynen i länet understryks också. Sammantagetfinner revisorer väl motiverat med en översyn avroll- och ansvarsfördelningen mellan SLV ochlänsstyrelserna. Revisorerna föreslår att som sinmening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört om enöversyn av den regionala nivåns roll i livsmedelstillsynen(yrkande 2).SLV har på regeringens uppdrag gjort en kartläggningav hur livsmedelstillsynen finansieras i ett urval EU- ochEFTA-länder (Rapport nr 51/94). Revisorerna anför attkartläggningen bör följas av en översyn av det svenskaavgiftssystemet och föreslår ett tillkännagivande därom (yrkande3).I motion Jo238 yrkar m.fl. (m) att somsin mening skall ge regeringen till känna att den lokalalivsmedelstillsynen måste förbättras (yrkande 18). Enligtmotionärernas mening bör revisorernas förslag bifallas.Utskottet konstaterar för sin del att det nu gått sedanriksdagen beslutade om den nuvarande ordningen för kontroll avlivsmedel. Med hänsyn härtill och vad som framkommit vidrevisorernas granskning finner utskottet att det är befogat attett utvärderings- och översynsarbete nu kommer till stånd.Utöver vad revisorer anfört vill utskottet hänvisatill den resultatanalys som SLV gjort i sin fördjupadeanslagsframställning (Rapport nr 7/94, s. 39). I analysenredovisas resultaten av en sammanställning som SLV gjort avkommunernas rapportering om den lokala livsmedelstillsynen genomfrivilliga enkäter för verksamhetsåren 1990--1992. Avredovisningen framgår att kommunernas tillsyn av de över 46 000livsmedelsanläggningar som finns i landet ökat genom införandetav den skärpta livsmedelstillsynen. fanns emellertidfastställda egenkontrollprogram endast vid 14 000 anläggningar.I början av år 1993 saknades sådant program vid omkring 23 000anläggningar. SLV:s underlag pekar dessutom på atttillsynsavgifterna inte alltid används som avsetts, nämligen förprovtagning och undersökning. Utskottet kan inte finna annat änatt det utvärderings- och översynsarbete som revisorerna ochmotionärerna vill ha till stånd är angeläget. Enligt vadutskottet erfarit har också i enskrivelse till regeringen i början av innevarande år tagit uppfrågor som gäller uppgiftsfördelning mellan staten ochkommunerna på livsmedelstillsynens område.Vad utskottet med bifall till revisorernas förslag och motionJo238 yrkande 18 sålunda anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Olika åtgärder inom livsmedelsområdetI detta avsnitt behandlar utskottet i ett sammanhang alla demotionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstideninnevarande år och som rör livsmedelstillsatser, märkning avlivsmedel m.m. I motionerna framställs krav på åtgärder både pånationell och internationell nivå.I motion L713 vill m.fl. (s) ha till stånd etttillkännagivande från om nödvändigheten av enuppföljning av det förändrade regelverket pålivsmedelsområdet. I motionen anförs bl.a. att det finnsanledning att följa de förändringar som föranleds avEU-medlemskapet.Frågor som gäller livsmedelstillsatser tas upp i fleramotioner. m.fl. (m) vill i motion Jo238 ha tillstånd ett tillkännagivande från som innebär atttillsatsmedel i livsmedel skall vara till konsumentens fördelför att få godkännas (yrkande 15). I motion So488 yrkar GudrunLindvall m.fl. (mp) att skall besluta förbjuda sådanafärgämnen i livsmedel och godis som är kända för att orsakaallergi och överkänslighet (yrkande 7). m.fl. (kds)yrkar i motion So484 tillkännagivande om att i EU skallarbeta för att få till stånd ett förbud mot hälsofarliga s.k.azofärgämnen (yrkande 30). Samma yrkande framställs av UlfBjörklund m.fl. (kds) i motion Bo504 (yrkande 11).Ursprungsmärkning av livsmedel tas upp i två motioner. Imotion Jo529 anför m.fl. (mp) att konsumentermåste få veta varifrån ett livsmedel kommer så att de fårtillfälle att välja bort produkter som kommer från länder därman inte har ett acceptabelt djurskydd. I motionen yrkastillkännagivande härom (yrkande 26). I samma motion begärs ocksåett tillkännagivande om att ägg från s.k. burhöns skall märkasså att konsumenterna kan undvika att köpa sådana ägg (yrkande27). m.fl. (c) begär i motion A807 etttillkännagivande om att inom EU skall verka för enskärpning av reglerna om ursprungsmärkning (yrkande 9).Ett flertal motionsyrkanden gäller innehållsdeklarationermed hänsyn till allergiker. I motion L703 begär ViolaFurubjelke m.fl. (s) tillkännagivande om att regeringen inom EUskall driva frågan om detaljerade innehållsdeklarationer.Motionärerna menar att det borde vara en självklarhet att allaberedda livsmedel skall innehålla innehållsdeklarationer medhänsyn till allergikerna. () anser i motionL710 att livsmedel i större utsträckning än bordesymbolmärkas. Enligt motionärens mening skulle en sådan märkninginnebära förbättringar för bl.a. allergiker. I motion So484 villFanny m.fl. (kds) ha till stånd ett tillkännagivande frånriksdagen som går ut på att som medlem i EU skall drivakravet på gemensamma obligatoriska regler om att allergener ilivsmedel skall deklareras på konsumentprodukter (yrkande 29).Samma yrkande framställs av m.fl. (kds) i motionBo504 (yrkande 10). m.fl. (m) anför i motion Jo238att det med hänsyn till allergikerna är viktigt att alla ämnen isammansatta ingredienser deklareras. I motionen yrkastillkännagivande därom (yrkande 16). I motion So488 begär GudrunLindvall m.fl.(mp) tillkännagivande om att regeringen skall utarbeta ettsystem för märkning av livsmedel avsedda för allergiker (yrkande10).Ett yrkande som gäller bestrålade livsmedel m.m.framställs av m.fl. (kds) i motion K224.