bet · GI01KU48 · 1995-04-27 00:00:00 — Arvode m.m. till företrädare i I betänkandet behandlas frågor om arvode m.m. till deföreträdare i som skall väljas i vidallmänna val. Utskottet anser med hänsyn till bl.a. det närasambandet mellan reglerna för dessa företrädare och ledamöterna iden svenska att huvudmannaskapet för företrädarnasarvoden m.m. bör ligga i . Vissa av de uppkommandefrågorna behöver enligt utskottets uppfattning utredas närmare,och utskottet föreslår med stöd av sin initiativrätt att riksdagenger förvaltningsstyrelsen i uppdrag att göra denna utredning ochlägga fram förslag för . I avvaktan på denna utredningbehövs dock vissa regler för de företrädare som skall väljas den17 september . Utskottet lägger fram ett förslag till lag medgrundläggande regler om arvode till dessa företrädare.ÄrendetUtskottet har i betänkande 1994/95:KU40 tillstyrkt regeringensförslag i proposition 1994/95:154 om det första direktvalet avsvenska företrädare i . Detta val skall hållas iseptember 1995, och de nyvalda företrädarna tillträder sittuppdrag så snart deras behörighet prövats av Europaparlamentet.Intill dess representeras av de företrädare som riksdageni utsett inom sig.Den nämnda propositionen innehöll inte något förslag omreglering av de ekonomiska villkor som skall gälla för de svenskaföreträdarna i . I betänkandet meddeladeutskottet att det avsåg att återkomma till denna fråga.Utskottet har i betänkande 1994/95:KU39 behandlat förslaget ibilaga 16 till budgetpropositionen 1995 och dessmyndigheter. I betänkandet har utskottet tillstyrkt förslaget ipropositionen om anslag till ledamöter och partier m.m.(A 1) utom såvitt avser de medel som beräknats för arvoden tillSveriges företrädare i under /96.Beträffande dessa medel har utskottet förordat att beloppet ---- förs till ett särskilt anslag för ändamålet.Medel har således beräknats för ändamålet. Något förslag om deekonomiska villkoren har däremot inte lagts fram. Utskottet tar idetta betänkande upp frågan om reglering av de ekonomiskavillkoren och om medelsanvisningen. InledningNågot förslag om de ekonomiska villkoren för svenska företrädarei har således inte lagts fram. Medel har däremotberäknats för ändamålet. Utskottet tar i detta betänkande uppfrågor om medelsanvisning och -- med stöd av sin initiativrätt --reglering av de ekonomiska villkoren.Utskottet konstaterar att en hel del frågor behöver lösas ifråga om de ekonomiska villkoren för svenska företrädare iEuropaparlamentet. Sådana frågor gäller såväl villkorensmateriella innehåll som huvudmannaskapet på svensk sida.Utskottet anser det inte möjligt att utan mera ingåendeutredning och analys än det nu finns tillfälle till lägga framförslag till en lösning av dessa frågor. Utskottet anserdock att det inför valet och inför kandidaters beslut att delta ivalet måste föreligga åtminstone principiella riktlinjer för vilkavillkor som skall gälla intill dess resultatet av närmareutredning och överväganden föreligger samt en grund förutbetalning av ersättning.I det följande lämnas redogörelser dels för regleringen avekonomiska villkor för ledamöter i och iEuropaparlamentet, dels för visst pågående utredningsarbete.Utskottet lägger därefter fram förslag om närmare utredning avvissa frågor och om arvode m.m. i avvaktan på utredningsresultatetför dem som väljs till svenska företrädare i ihöst.Gällande ordning för ersättningar i ochEuropaparlamentetRiksdagsvalda företrädare i EuropaparlamentetI samband med att beslöt om det provisorium somriksdagens val inom sig av företrädare för iEuropaparlamentet innebär, beslöt också att de valda,för den tid som valet avser, skulle ha vissa av de förmåner deskulle ha haft som riksdagsledamöter om de inte varit lediga fråndet uppdraget för uppdraget i Europaparlamentet.En riksdagsledamot som valts till företrädare för iEuropaparlamentet skall enligt 4 § lagen (1994:1650) omriksdagens val av företrädare för i varaberättigad till förmåner enligt lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter, den s.k. ersättningslagen, medundantag av de förmåner som avses i 4--6 kap. (traktamente,kostnadsersättning och viss teknisk utrustning samt reseförmåner).De förmåner som utgår till de riksdagsvalda företrädarna ärsåledes de som regleras i 3 kap. och 7--15 kap. ersättningslagen.Dessa förmåner är arvode, ålderspension, sjukpension,egenlivränta, efterlevandepension, kompletterandeefterlevandepension, inkomstgaranti samt försäkrings- ochsjukvårdsförmåner. Arvode som betalas till riksdagsledamoten skallanses utgöra sådant arvode som företrädare skall erhålla frånmedlemsstaten av godkända betänkande1994/95:KU23 om val av företrädare för iEuropaparlamentet m.m. framhölls särskilt att regleringen baragällde de av valda företrädarna. Vad som skulle gällaför de företrädare som utses genom allmänna val skulle det blianledning att återkomma till i samband med behandlingen av detkommande regeringsförslaget om svensk lagstiftning om direkta valtill Europaparlamentet.Ersättningar till riksdagsledamöterFörmånerna enligt ersättningslagen utgörs av arvode,traktamente, kostnadsersättning och viss teknisk utrustning,reseförmåner, egenpension i form av ålderspension, sjukpension ochegenlivränta, vidare efterlevandepension, kompletterandeefterlevandepension, inkomstgaranti samt försäkrings- ochsjukvårdsförmåner.Arvoden och andra förmåner enligt ersättningslagen utgår inteför tid då ledamoten är statsråd eller för tid då ledamoten avannat skäl än offentligt uppdrag, militärtjänstgöring, sjukdom,vård av barn m.fl. beviljats ledighet under minst en månad iföljd.Utöver de arvoden som regleras i ersättningslagen kan arvodenm.m. utgå till riksdagsledamöter enligt lagen (1989:185) omarvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter ochorgan.För de riksdagsvalda företrädarna utgår huvuddelen av förmånernaenligt de särskilda bestämmelserna i ersättningslagen.Förvaltningsstyrelsen har lagt fram förslag omföljdlagstiftning med anledning av förlängningen av riksmötet,m.m. (förslag 1994/95:RFK2). Dessa förslag är inte av omedelbartintresse för de frågor som behandlas här.ArvodenArvodena bestäms med belopp som fastställs av en särskild nämnd,. Arvodet uppgår till26 i månaden.De ekonomiska villkoren för talmannen regleras särskilt. Till device talmännen samt till ordförandena och vice ordförandena iutskotten utgår tilläggsarvode.För ersättare för ledamöter tillämpas bestämmelserna om arvode,traktamente, kostnadsersättning och viss teknisk utrustning,reseförmåner samt försäkrings- och sjukvårdsförmåner endast förtid som uppdraget omfattar.Arvodena anses som inkomst av anställning enligt lagarna omallmän försäkring och om sjuklön.Särskilda regler finns om avdrag från arvode vid ledighet.Vid ledighet av annat skäl änoffentligt uppdrag, militärtjänstgöring, sjukdom, vård av barnm.fl. görs avdrag från arvodet med två tredjedelar fr.o.m. den16:e dagen. Vid ledighet för offentligt uppdrag osv. utgår såledesfullt arvode. Vid ledighet på grund av sjukdom görs avdragmotsvarande vad som gäller om sjukavdrag för arbetstagare hosriksdagen. Arvode utgår inte heller vid föräldraledighet, eftersomförsäkringskassan betalar ut ersättning.Vissa kostnadsersättningar m.m.I 4--6 kap. ersättningslagen finns bestämmelser om traktamente,kostnadsersättning och viss teknisk utrustning och om reseförmånerför riksdagsledamöter.EgenpensionsförmånerEgenpensionsförmåner (ålderspension, sjukpension ochegenlivränta) bestäms på grundval av ett underlag och entidsfaktor. Underlaget beräknas med utgångspunkt från ettpensionsgrundande arvode. Tidsfaktorn beräknas efter antaletriksdagsår.Egenpensionsförmånerna får inte betalas med arvodeeller inkomstgaranti.Ålderspension beräknas efter antalet fullgjorda riksdagsår.Sådan pension utgår tidigast fr.o.m. den månad då ledamoten fyller65 år. För rätt till ålderspension fordras att ledamoten fullgjortminst 6 riksdagsår och vid avgången fyllt . För helålderspension fordras minst 12 riksdagsår.Sjukpension utges till en ledamot som frånträder sittuppdrag och uppbär hel förtidspension eller helt sjukbidrag enligtlagen om allmän försäkring. Sjukpension utgår längst t.o.m.månaden innan ledamoten fyller . För hel sjukpension fordrasi princip 12 riksdagsår.Sjukpension minskas med ersättning enligt lagen om allmänförsäkring eller annan författning eller kollektivavtal som avsersamma inkomstbortfall.Egenlivränta utgår till en ledamot som lämnar ochdärvid har fullgjort minst 3 sammanhängande riksdagsår innan haneller hon fyller , och som inte är berättigad tillålderspension. Egenlivräntan betalas fr.o.m. den månad dåledamoten fyller 65 år.EfterlevandepensionerEfterlevandepension och kompletterande efterlevandepensionbetalas efter den som vid sin död var ledamot av ellerberättigad till ålderspension eller sjukpension enligtersättningslagen.Efterlevandepension tillkommer efterlevande make samt barn sominte har fyllt . Med efterlevande make jämställs den som,utan att vara gift, stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamotvid ledamotens död och som varit gift med eller har ellerhar haft eller då väntade barn med ledamoten.Efterlevandepensionen betalas under fr.o.m. månaden efterdödsfallet, dock i princip längst till den tidpunkt då den avlidnaledamoten skulle ha fyllt . Kompletterandeefterlevandepension upphör dock inte enligt denna regel.Rätten till efterlevandepension upphör för efterlevandemake/maka eller sammanboende som ingår äktenskap.InkomstgarantiEn ledamot som lämnar sammanhängande tid har rätt till inkomstgaranti fr.o.m.den tidpunkt arvodet upphör. För den som varit ledamot kortaresammanhängande tid än gäller inkomstgarantin . För densom varit ledamot längre sammanhängande tid gäller inkomstgarantin2 eller eller beroende på ledamotens ålder. Förden som fyllt gäller garantin till den månad då ledamotenfyller . Om ledamoten åter tar plats i , upphörgarantin så länge uppdraget varar.Ledighet som beviljats av eller av talmannen ellersjukfrånvaro begränsar inte rätten till inkomstgaranti.Inkomstgarantin beräknas som vissa andelar av garantiunderlageti förhållande till ledamotens tid i . Inkomstgarantinminskas med vad ledamoten uppbär i form av sjukbidrag ochförtidspension enligt lagen om allmän försäkring. Inkomstgarantinminskas också enligt särskilda regler av inkomst som ärpensionsgrundande enligt vissa bestämmelser i lagen om allmänförsäkring, sådan inkomst av anställning eller uppdrag utomlandssom inte beskattas i , kompletterande delpension samt annanpension och livränta än sjukbidrag och förtidspension enligt lagenom allmän försäkring.Inkomstgarantin innehåller också ett efterlevandeskydd.Riksdagens förvaltningskontor har enligt särskilda reglermöjlighet att bevilja inkomstgaranti i vidare mån än vad somannars skulle gälla.Försäkrings- och sjukvårdsförmånerRiksdagsledamöter är grupplivförsäkrade på bekostnadoch har rätt till sjukvårdsförmåner som motsvarar förmånerna förriksdagens anställda.ÖverklagandeÖverklagande av beslut om ekonomiska förmåner åtriksdagsledamöter m.fl. och som utgår med anledning av uppdragetprövas av besvärsnämnd (9 kap. 5 § riksdagsordningenoch 5 § lagen [1989:186] om överklagande av administrativa beslutav och myndigheter).SamordningRegeringen har utfärdat en förordning (1995:268) om samordningav statlig tjänstepension med pension enligt lagen (1994:1065) omekonomiska villkor för ledamöter. Förordningen harträtt i kraft och ersatt en tidigare förordning iämnet. Bestämmelserna i den nya förordningen tillämpas dock förtid från och med den 1 juli 1994.Ersättningar inom EuropaparlamentetVissa ersättningar betalas ut av , främsttraktamenten och andra kostnadsersättningar. Redogörelsen lämnasmed ledning av tillgängliga uppgifter, och viss reservation görsför eventuella missuppfattningar i detaljer.De ersättningar som betalas ut inom beräknashuvudsakligen i ecu men också i andra valutor. En ecu motsvararför närvarande ca , en D-mark ca och en belgiskfranc ca 0,25 kr.Arvode m.m.Ledamöter i förutsätts få arvode frånrespektive medlemsstat. Arvodets storlek kan bestämmas till sammanivå som arvodet till ledamöterna i det nationella parlamentet medbortseende från tilläggsarvoden som dessa ledamöter kan varaberättigade till. Hur arvodet fastställs och vilket organ somskall administrera utbetalningen bestäms av medlemsstaten. Arvodetär underkastat nationella beskattningsregler.Även pension och liknande förutsätts betalas av medlemsstaten.Genom att inte ansvarar för utbetalning avarvode finns inte generella regler om avdrag från arvodet vidolika former av frånvaro.Traktamenten samt rese- och andra kostnadsersättningarFrån utgår följande kostnadsersättningar(belopp 1994).1. 03>Allmän kostnadsersättning, 2 830 ecu/mån.Ersättningen skall täcka kontorskostnader, telefon och porto samtkostnader för resor i hemlandet.00>2. 03>Reseersättning:a. för deltagande i parlamentets officiella möten inom unionensområde, 0,76 ecu/km för de första och 0,38 ecu/kmför följande kilometrar.b. för deltagande i officiella möten utanför unionens område,ersättning för flygbiljett mot uppvisande av biljetten.00>3. 03>Reseersättning upp till 3 000 ecu/år för resor itjänsten oberoende av världsdel.00>4. 03>Traktamente 206 ecu/dag vid möten inom unionen,103 ecu/dag samt ersättning för faktisk logi- och frukostkostnadvid möten utanför unionen.00>5. 03>Kommunikationsersättning upp till 1 000 ecu/årför datorutrustning m.m.00>6. 03>Ersättning för assistenthjälp med upp till 7 737ecu/mån.Europaparlamentet beviljar också ett avsevärt stöd åt depolitiska grupperingarna.För rätten till vissa traktamenten och kostnadsersättningarkrävs att ledamoten har antecknat sig på en närvarolista. Om enledamot uteblir utan giltigt skäl från mer än hälften avparlamentets plenidagar halveras den allmännakostnadsersättningen. Som giltigt skäl anses sjukdom, allvarligafamiljehändelser eller uppdrag av parlamentet. Parlamentets talmanskall godkänna giltig frånvaro.FörsäkringarInom finns vissa försäkringar som betalas avparlamentet. Sådana försäkringar är olycksfallsförsäkring,livförsäkring och stöldförsäkringar för ledamöterna.Olycksfallsförsäkringen innefattar ersättning vid dödsfall med10 miljoner belgiska francs och vid total invaliditet med 15miljoner francs samt ersättning för sjukvårdskostnad med upp till300 000 francs.Livförsäkringen inkluderar en summa om , somutfaller antingen vid dödsfall eller vid uppnåendet av ledamotskap. För ledamöter som lämnarparlamentet innan försäkringen har utfallit finns särskildaregler.SjukvårdsersättningLedamöter och deras makar/makor är enligt vissa närmarebestämmelser berättigade till ersättning för sjukvårdskostnader.PensionerEuropaparlamentet har också vissa bestämmelser omefterlevandepension.I avvaktan på gemenskapsrättsliga regler om arvode och pensionför ledamöter skall efterlevande make/maka ochoförsörjda barn till en ledamot som dör under sintjänstgöringsperiod eller under tid då han eller hon uppbärsjukpension ha rätt till efterlevandepension och barnpension sombetalas av parlamentet. Efterlevandepensioner som utbetalas eftersamma grunder av nationella myndigheter till en make/maka skalldras ifrån det belopp som räknar fram.Vidare finns bestämmelser om sjukpension. En ledamot somlider av invaliditet som bedöms som total och som hindrar honomeller henne från att utföra sina plikter och som följaktligenupphör att tjänstgöra har rätt till förmåner frånEuropaparlamentet från det att hans eller hennestjänstgöringsperiod slutar. Om invaliditeten bedöms som permanent,utgår pensionen livslångt och annars till dess vederbörandetillfrisknar.Bestämmelser finns också om avgångspension. Enligt dessabestämmelser skall alla ledamöter ha rätt tillavgångspension. Där ledamoten inte får någon pension enligtnationella bestämmelser eller där nivån och/eller villkoren försådan pension inte är identiska med dem som tillämpas förledamöter i parlamentet i den stat för vilken ledamoten är valdskall pension tillhandahållas av . I avvaktan pådefinitiva regler för pension för alla Europaparlamentetsledamöter kan en provisorisk pension betalas på begäran avvederbörande ledamot. Nivån och villkoren för en sådan pensionskall vara samma som de som tillämpas för pension för ledamöter iunderhuset för den stat för vilken ledamoten är vald. En ledamotmed förmånen provisorisk pension skall betala en premiemotsvarande samma totala premie som en ledamot av hans ellerhennes nationella parlament betalar enligt nationella regler.För beräkning av pensionssumman skall varje tjänstgöringsperiodi en medlemsstats parlament läggas samman medtjänstgöringsperioden i . Vid dubbla mandat skalldock endast en period räknas.Europaparlamentet har också vissa regler om avgångsvederlag.Pågående utredningsarbeteFörvaltningsstyrelsens pågående översyn av ersättningslagenReglerna i ersättningslagen om pensioner och inkomstgarantierses över inom medhänsyn till bl.a. förlängningen av valperioden till samtförändringar i det allmänna tjänstepensionssystemet ocharbetslöshetsförsäkringen. Översynen utförs av en särskildparlamentariskt sammansatt beredningsgrupp.Gruppens uppgift är att göra en genomgripande översyn aversättningslagen, såväl materiellt som lagtekniskt ochredaktionellt. Arbetet bör genomföras förutsättningslöst ochomfatta ledamotsarvodena, kostnads- och traktamentsersättningarnasamt resebestämmelserna. Jämförelser bör göras med förhållanden iandra länder och i EU. Med utgångspunkt i gällandekommunalskatteregler skall eftersträvas så långtgåendeförenklingar i systemen som möjligt. Härvid kan det vara lämpligtatt utarbeta några alternativa konstruktioner för arvode --kostnadsersättning -- traktamenten och belysa konsekvenserna av deolika alternativen för det administrativa arbetet och förersättningsnivåerna.Två kommittéer -- särskilda utredare -- underFinansdepartementetBåda utredningsuppdragen gäller villkor för tjänstemän. Det enauppdraget (dir. 1994:107) avser Pensionssamordning medEU-institutioner, det andra (dir. 1994:108) Villkor förtjänstgöring vid EU-institutioner m.m.För båda utredarna gäller att det står dem fritt att motbakgrund av de riktlinjer som angetts i direktiven behandla andraaspekter än de nämnda samt att de skall beakta direktiven tillsamtliga kommittéer och särskilda utredare om att pröva offentligaåtaganden (dir. 1994:23).I ges utredaren iuppdrag att belysa frågor om samordning och överföring avpensionsförmåner för dem som lämnar en privat eller offentliganställning i för anställning vid någon av EU:sinstitutioner eller vice versa. Utredaren skall redovisa hur EU:smedlemsstater har löst frågan om tillämpning av regeln om rätt föranställda i EU:s institutioner att få pensionsförmåner överfördatill och från institutionerna liksom hur de övrigakandidatländerna avser att hantera den. Utredarens arbete skallske i samverkan med enhet försocialförsäkring m.m. personalpolitiskaenhet, administrativa avdelning, , , ,och pensionsinstitut inomtjänstepensionsområdet.I direktiven för ges utredaren iuppdrag bl.a. att belysa vissa frågor om lön, uppdragsarvoden,traktamenten, övriga kostnadsersättningar och andra villkor fördem som för deltar i kommittéer eller arbetsgrupper i EUeller som tjänstgör som s.k. nationella experter vid enEU-institution. Utredaren skall kartlägga och redovisa vilkatraktamenten och andra kostnadsersättningar som medlemsländerna iEU själva betalar respektive vad EU betalar när det gäller deolika anställnings- och uppdragsformerna. Utredaren bör övervägaom traktamenten och andra kostnadsersättningar skall betalas avarbetsgivaren i i de fall EU betalar likartadekostnadsersättningar. Utredaren skall klarläggaansvarsfördelningen mellan och den svenskaarbetsgivaren när det gäller de anställdas, experternas ochuppdragstagarnas sociala trygghet samt föreslå åtgärder som kanminska arbetsgivarens sociala kostnader i de fall denne åläggsdessa kostnader. Utredaren skall redovisa de skattemässigakonsekvenser som de olika formerna av anställning eller uppdragfår. -- Utredaren har också uppmärksammat frågor om ersättningtill företrädare i . I den enkät som sänts uttill berörda stater tas även upp frågor om EU-parlamentariker,dels frågor om beskattning av lön till personliga assistenter,dels frågor om ersättning från hemlandets myndigheter utöver dekostnadsersättningar och traktamenten som EU betalar. Även fråganom det svenska huvudmannaskapet för företrädarnas ekonomiskavillkor tas upp.De båda kommittéerna samråder i de frågor där samrådaktualiseras. Båda kommittéerna skall ha slutfört sina uppdragsenast den 31 maj 1995.Utskottets bedömningBehov av utredningSom utskottet konstaterat ovan finns en del frågor som behöverlösas vad gäller de ekonomiska villkoren för svenska företrädare iEuropaparlamentet. Sådana frågor gäller främst villkorensmateriella innehåll.Vad gäller frågor om det materiella innehållet kan främstnämnas samordningsfrågor. En sådan fråga gäller samordning avpensioner och inkomstgarantier. Det gäller såväl förmåner frånriksdagen som andra statliga tjänstepensioner.Samordning kan vidare behövas i fråga om arvode, som ärsjukpenning- och pensionsgrundande, och andra förmåner inomsocialförsäkringen, såsom sjukpenning och föräldrapenning. Andrakomplikationer som kan uppstå i förhållande till den allmännaförsäkringen kan behöva övervägas, liksom frågor om administrationvid frånvaro på grund av sjukdom eller av annat skäl som godkännssom giltig frånvaro inom . Frågan om anpassningav reglerna om föräldraledighet och annan ledighet synes också fåövervägas.Frågor om samordning mellan pensioner och inkomstgarantier somuppbärs på grund av uppdrag i resp. i Europaparlamentetbör övervägas. Detsamma gäller regler om försäkring ochsjukvårdsförmåner inom de båda församlingarna. Närmareöverväganden kan behöva göras om beräkning av förmåner vid dubblamandat. Skillnaden mellan svenska regler och Europaparlamentetsregler när det gäller att jämställa samboförhållande med äktenskapbör beaktas.Enligt den ändring i folkbokföringslagen som eftertillstyrkan av utskottet beslutat (bet. 1994/95:KU40, rskr. 273)skall en vistelse utom landet som föranleds av uppdrag somföreträdare i inte leda till avregistrering urfolkbokföringen om företrädaren har kvar sin anknytning tilllandet genom att disponera en bostad här. En företrädare skalldock kunna ansöka om avregistrering från folkbokföringen. --Eventuella komplikationer som företrädarens bosättning utomlandskan föranleda i fråga om arvode och samordningsfrågor kan behövautredas närmare.Vid övervägandena kan en jämförelse med förhållanden i andraEU-länder vara av värde. Vidare bör göras en noggrannare genomgångav reglerna inom än vad utskottets redogörelseovan innebär.Förslag bör läggas fram innefattande erforderliga författningaroch författningsändringar. En utgångspunkt bör vara attregleringen inte läggs på högre konstitutionell nivå än nödvändigt(jfr regeringens ovan nämnda förordning om samordning avpensioner).Vad gäller det framtida huvudmannaskapet föradministrationen av de nationella ekonomiska förmånerna för desvenska företrädarna i bör följande beaktas.Enligt uppgifter som inhämtats genom utredningstjänstbetalas arvode och pension till landets företrädare i ,, , och av parlamentsorgan, iNederländerna av regeringsorgan. I betalas arvode avparlamentsorgan och pension av regeringsorgan. I betalaspension av regeringsorgan eller av parlamentsorgan beroende på omledamotens mandattid är längst i eller ifolketinget.För närvarande är samtliga företrädare i Europaparlamentetledamöter av , om än tjänstlediga. Hur det kommer attförhålla sig med framtida direktvalda företrädaresriksdagsbakgrund är osäkert. Det kan inte uteslutas att dessaföreträdare kommer att representera även andra partier än de somär representerade i riksdag. För de riksdagsledamöter somför närvarande företräder i sköterriksdagens förvaltningskontor administrationen. De ersättningartill de framtida företrädarna, som skall utges av , skallenligt utskottets uppfattning ansluta så nära som möjligt till vadsom gäller för ledamöter.