bet · GI01AU9 · 1995-04-27 00:00:00 — 4) understrykervikten av att den form av utvecklingsarbete som bedrivits inomramen för arbetslivsfonderna kan fortsätta om än i nya former.Motionärerna anser att resurser behöver avsättas förkompetenshöjning och arbetslivsutveckling med sikte på attutveckla det goda arbetet.Resurserna bör handhas regionalt och i former som anpassastill regionernas speciella förutsättningar.Med anledning av avvecklingen av Arbetslivsfonden efterlyserMagnus () i motion 1993/94:A213 (yrk. 1) förslag frånregeringen om den fortsatta regionala organisationen avkunskapsspridning m.m. i arbetslivet och hur finansieringenskall ske (yrk. Därvid bör enligt motionären inrättandet avlokala eller regionala kunskapscentra övervägas (yrk. 2).Bo Bernhardsson och () föreslår i motion1993/94:A232 att det efter Arbetslivsfondens avveckling skallprövas olika modeller för kunskapsspridning med beaktande avlokala eller regionala skillnader i förutsättningar.Motionärerna nämner som exempel regionala arbetslivsinstituteventuellt med förebild från de danska teknologiska instituten.Björn Kaaling m.fl (s) föreslår i motion 1993/94:A253 attarbetslivsfonderna omvandlas till permanenta kunskaps- ochutbildningscentra i länen.Bengt-Ola m.fl. (s) i motion 1993/94:A450 (yrk. 22)efterlyser förslag från regeringen om hur arbetslivsfondenskompetens skall tas till vara.I motion 1993/94:N307 (yrk. 1 delvis) av m.fl.(s) om Näringslivsutveckling i m.m. anförs att detkrävs fortsatta insatser för att utveckla arbetslivet till detgoda arbetslivet.Motionärerna begär förslag från regeringen om hurArbetslivsfondens kompetens skall tas till vara (yrk. 1 delvis).Fondens erfarenheter bör, sägs i motionen, i lämplig form ävenfortsättningsvis understödja olika verksamhetersutvecklingsprogram för att förbättra anställdas kunskaper ochkompetens, arbetsorganisation och miljö.Som en annan viktig institution i sammanhanget framhålls imotionen det s.k. , med säte iGöteborg (yrk.2).Sten () föreslår i motion 1993/94:A50 (yrk. 3) attden erfarenhet som Arbetslivsfonden fått när det gäller attstödja småföretagens arbetslivs- och arbetsmiljöutveckling skallkanaliseras inom ramen för den verksamhet som bedriver.Motioner om att Arbetslivsfondens verksamhet skall fortsättaännu m.m.Karl och () anser i motion1993/94:A210 att det återstår så av Arbetslivsfondensverksamhet att det finns en risk att den kompetens, erfarenhetoch de unika arbetsformer som byggts upp inte fullt ut hinnerutnyttjas. Motionärerna föreslår att Arbetslivsfonden skall fåytterligare att fullfölja sitt uppdrag.Samma farhågor har och Bo Finnkvist(s) som i motion 1993/94:A212 föreslår en regionalkunskapsbank eventuellt i utvecklingsfondernas regi.UtskottetArbetslivsfonden tillkom i syfte att verka konjunkturpolitisktstabiliserande. Genom lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgiftålades arbetsgivare att betala en arbetsmiljöavgift på förersättningar som betalades ut september1989--december 1990.På detta sätt tillfördes fonden ca . Tilldetta kom avkastning på kapitalet.Riksdagen (1989/90:FiU30, rskr. 327) fastställde riktlinjerför användningen av fondens medel och för en organisation förbidragsprövning samt för förvaltning av fondmedlen.Arbetslivsfondens uppgift är att lämna bidrag tillarbetsgivare för åtgärder för en förbättrad arbetsmiljö,förändrad arbetsorganisation samt tidig och aktivrehabilitering. Fondens bidragsgivning sköts av Centralaarbetslivsfonden och 24 regionala fonder.Av Centrala arbetslivsfondens verksamhetsberättelse /94 framgick att fonderna t.o.m. november 1994beviljat ca till drygt 24 500arbetsplatsprogram som berörde 3,2 miljoner anställda.Den privata sektorn hade fått av beviljade bidragvarav de små företagen (högst 50 anställda) erhållit avbidragen. Återstoden, , hade gått till den offentligasektorn.Åtgärder rörande arbetsorganisation hade enligtverksamhetsberättelsen fått av de beviljade bidragen,fysisk arbetsmiljö och rehabilitering 17 %.Riksdagen (1991/92:FiU30, rskr. 350 resp. 1992/93:FiU1, rskr.134) beslutade resp. att vid sidan avfondens egentliga användningsområde ta i anspråk sammanlagt 5miljarder kronor för sysselsättningsfrämjande åtgärder och somförstärkning av statsbudgeten.Fonden bedömdes därefter ha ca till sittförfogande för nya bidragsbeslut.Regeringen uppdrog härefter åt Arbetslivsfonden att denfortsatta verksamheten skulle inriktas dels på att insatser somleder till ökad produktivitet kommer till stånd i ökadutsträckning, dels på att särskilt stödja småföretag, dels påarbetsplatser där de mest utsatta arbetena finns.Därvid skulle arbetsplatser med en stor andel kvinnoruppmärksammas.Riksdagen (1992/93:AU12, rskr. 203) beslutade i början av år1993 att Arbetslivsfonden successivt skulle avvecklas fram tillden 1 juli 1995.Enligt beslut förutsattes att efter den 1 april1994 verksamheten vid fonden i huvudsak skulle vara inriktad påuppföljning av arbetsplatsprogram, utvärdering ochkunskapsspridning.Riksrevisionsverket () genomförde 1992 enförvaltningsrevision av arbetslivsfondsmyndigheterna. Resultatetav granskningen redovisades i rapporten (F 1992:28). att den kompetens som byggts upp genom fondens verksamhetkunde ha strategisk betydelse för förnyelsen i företag ochförvaltningar både och borde tas tillvara. Verket betonade därvid att en väl fungerandeutvärderingsprocess var avgörande för att erfarenheter avfondens verksamhet skulle kunna spridas och leda till beståenderesultat och en fortsatt utvecklingsinriktad process även efterdet att fonden huvudansvaret förutvärdering av Arbetslivsfondens verksamhet och de effekter somuppkommit.År 1991 ingicks ett avtal mellan Arbetslivsfonden,Arbetsmiljöfonden och Arbetslivscentrum om en utvärdering avArbetslivsfonden. En delrapport har publicerats iskriften Utvecklingslinjer i arbetslivet och Arbetslivsfondensroll. En samlad rapport över utvärderingen beräknas enligt vadutskottet erfarit vara klar inom kort.Vid sidan av nu nämnda utvärdering görs ett stort antalutvärderingar vid olika forskningsinstitutioner.Vid och i samarbete mellanföretagsekonomiska institutionen vid vid pågår forskning om effekterna av Arbetslivsfondensverksamhet.Den dåvarande regeringen uppdrog åtArbetslivsfonden att utreda förutsättningarna att inrättalokala/regionala kunskapscentra.Fonden redovisade i en delrapport intentionernaatt stödja och följa ett antal försök med kunskapscentra isamarbete med Arbetsmiljöfonden. Verksamheten antogs kunna ge nykunskap om betingelserna för kunskapsinsamling ochkunskapsspridning lokalt/regionalt.I en slutrapport -- Information, kunskap ochefterfrågan -- redovisade Arbetslivsfonden erfarenheterna frånförsöksverksamheten och förutsättningarna förkunskapsförmedling. Regeringen överlämnade rapporten tillUtredningen om kunskapsbildning i arbetslivet, den s.k.KSA-utredningen.KSA-utredningen avlämnade ett betänkande, SOU1994:48 Kunskap för utveckling. I betänkandet lämnas förslagtill hur ett system för kunskapsspridning inom arbetslivsområdetskall organiseras och finansieras. Förslaget bereds förnärvarande inom regeringskansliet.Utskottet anser att beslut om avveckling avArbetslivsfonden skall ligga fast. De farhågor som förs frammotionsledes att den kompetens och erfarenhet som byggts upp ifonden inte skall hinna utnyttjas förefaller utskottet varaobefogade. Motionerna 1993/94:A210 (s) och 1993/94:A212 (s)avstyrks därför.Regeringen har aviserat sin avsikt att återkomma tillriksdagen med förslag om hur framför allt kompetensfrågorna iarbetslivet skall lösas i samverkan med flera politikområden.Det pågår vidare ett omfattande utvärderingsarbete avArbetslivsfondens verksamhet, och inom beredsde förslag som utredningen om kunskapsbildning i arbetslivetpresenterat i betänkandet SOU 1994:48 Kunskap för utveckling.Utskottet anser mot den redovisade bakgrunden att riksdagenför närvarande inte bör binda sig för den framtida inriktningennär det gäller kunskapsbildning och kompetensfrågor iarbetslivet. Det pågående beredningsarbetet bör avvaktas. Ävenfrågor rörande de ytterligare medel som kan finnas iArbetslivsfonden bör tills vidare anstå. Utskottet återkommer iden frågan i samband med behandlingen av förslagen i den tillriksdagen avlämnade sysselsättningspropositionen1994/95:218. Enligt utskottets mening bör godkänna vadsom anförts om Arbetslivsfonden i proposition 158. Därmedavstyrks bifall till motionerna 1993/94:A40 (s), 1993/94:A50(m), 1993/94:A213 (s), 1993/94:A232 (s), 1993/94:A250 (v),1993/94:A253 (s), 1993/94:A254 (s), 1993/94:A450 (s),1993/94:Fi32 (v), 1993/94:N307 (s), 1993/94:Sk352 (v),1994/95:A26 (v), 1994/95:A28 (c), 1994/95:A240 (v), 1994/95:A244(c) och 1994/95:K630 (s) i förekommande fall i berörda delar.AnslagsfrågorAnslagen under tionde huvudtiteln rörande arbetslivsfrågorredovisas på s. 22--29 i propositionen. Det är fråga om B 1Arbetarskyddsverket och det nya anslaget B 2 Myndigheter inomarbetslivsområdet.B 1 ArbetarskyddsverketPropositionen1993/94 Utgift 362 415 0001994/95 Anslag 385 710 0001995/96 Prop. 558 096 000varav 372 064 000 beräknat för --juni 1996Regeringen föreslår under punkt B 1 (s. 22--26) att riksdagenskall anvisa ett ramanslag på för nästa budgetår.Enligt propositionen bör de övergripande mål ochverksamhetsmål som gällt för perioden /93--1994/95 liggafast och omfatta även /96.Vid beräkning av anslaget för () harhänsyn tagits till pris- och löneutvecklingen.AV omfattas av regeringens sparkrav på utgifter förstatlig konsumtion. /96 har anslaget räknats nedmed (18 mån.). Vid årets utgång motsvararbesparingen en nivåsänkning . beräknasanslagsnivån ha sänkts med (12 mån.) vilketmotsvarar 11 %.Enligt propositionen innebär besparingskraven på AV krav påomfattande förändringsarbete. Enligt propositionen har AV inlettett sådant arbete i form av bl.a. en översyn av organisationenoch dess struktur.Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) fick under /92medel från Fonden för arbetsmiljöförbättringar tillsärskilda arbetsmiljöinsatser för Östeuropa.I propositionen föreslås att ASS tillförs vissa ytterligaremedel för fortsatta speciella arbetsmiljöinsatser för deBaltiska staterna. Medelstilldelningen föreslås ske genomöverföring av återstående medel från fonden, ca 3 miljonerkronor, direkt till ASS. Fonden för arbetsmiljöförbättringarkommer därefter att vara helt avvecklad.MedelsanvisningenMotionModeraterna vill enligt kommittémotion A27 (yrk. 5) tillArbetarskyddsverket för /96 anvisa ett ramanslagpå 543 096 000 kr.UtskottetUtskottet anser att bör anvisa anslag tillArbetarskyddsverket med det belopp som regeringen föreslagit.Motion A27 i berörd del avstyrks därmed.Utskottet tillstyrker vad regeringen anfört om överföring tillArbetarskyddsstyrelsen av återstående medel från Fonden förarbetsmiljöförbättringar för fortsatta speciellaarbetsmiljöinsatser för de baltiska staterna.Inriktningen av besparingsåtgärder avseendeArbetarskyddsverket 1997 och 1998MotionModeraterna framhåller i motion A27 (yrk. 6) att ävenArbetarskyddsverket måste bidra till de offentligabesparingarna.I motionen föreslås för /96 ett anslag tillverket som är lägre än vad regeringenföreslagit. bör, sägs i motionen, besparingen uppgåtill , utöver det generella statligasparbetinget.UtskottetUtskottet ställer sig, med avstyrkan till motion A27 i aktuelldel, bakom regeringens förslag till inriktning avbasparingsåtgärder avseende för budgetåren1997 och 1998.ÖvrigtMotionI motion A217 (yrk. 4) av m.fl. (v) omföretagshälsovården m.m. föreslår motionärerna en lagändring föratt ge Arbetarskyddsstyrelsen ett övergripande ansvar förtillsyn och utveckling i arbetsmiljöverksamheten och därmedföretagshälsovården.I motionen (yrk. 3) betonas också vikten av att löntagare ochsamhälle får bättre information om för- och nackdelar med olikaarbetsplatser och arbetsuppgifter. Det behövs, menarmotionärerna, en kunskapsbank med information omarbetsskador, sjukfrånvaro, personalomsättning etc. på de olikaarbetsplatserna. Syftet skall vara att göra marknadeneffektivare och ge drivkrafter till omvandling av produktionen.Informationen skall enligt motionen vidare tas in iföretagens redovisning.UtskottetFörslagen i motion A217 berör bl.a. frågor om inriktningen avföretagshälsovården.I årets budgetproposition 1994/95:100 bilaga 11 (s. 88)redovisar regeringen att det inom förnärvarande pågår ett beredningsarbete beträffande vilka åtgärdersom behöver vidtas för att bygga vidare på och upprätthålla enbra företagshälsovård.Utskottet har i sitt av godkända betänkande1994/95:AU12 Arbetslivspolitik, bl.a. med anledning avmotionsförslag från om utformningen avföretagshälsovården, förklarat sig vilja avvakta det pågåendeberedningsarbetet.Utskottet vidhåller detta ställningstagande och avstyrkerdärmed motion A217 i aktuella delar.B 2 Myndigheter inom arbetslivsområdetPropositionenNytt anslag (prop.) 1 214 483 000varav 809 655 000 är beräknat för --juni 1996Från anslaget finansieras verksamhet vid det nya institutetoch det nya rådet för FoU-utveckling inom arbetslivsområdet.Den ovan nämnda organisationskommittén har fått i uppdrag attlämna förslag till budget för var och en av de nya myndigheternainför regeringens beslut om regleringsbrev för budgetåret1995/96. Kommittén har också till uppgift att föreslå enfördelning av anslaget för myndigheterna i fyra anslagsposterför förvaltningskostnader och en för verksamheten för varderamyndigheterna.Enligt regeringens bedömning medger den föreslagnaförändringen av myndighetsstrukturen rationaliseringar avverksamheten och samordningsmöjligheter när det gäller lokaleroch administration.De nya myndigheterna omfattas av ett sparkrav. /96 har anslaget minskats med 12,8 miljonerkronor (12 mån.) för statlig konsumtion och (12 mån.) för verksamheten i övrigt. gäller ettbesparingskrav om för statlig konsumtionvilket motsvarar och för verksamheten i övrigt en besparingpå 130 miljoner kronor.I propositionen föreslås slutligen att de nya myndigheternaskall få tillgodogöra sig de nuvarande myndigheternasanslagssparande eller anslagskredit.MedelsanvisningenMotionI kommittémotion A27 (yrk. 7) anser attriksdagen i stället för att anslå medel till Nya myndigheterinom arbetslivsområdet för /96 skall anvisa ettnytt ramanslag på , varav tillRådet för arbetslivsforskning.UtskottetUtskottet anser, med avstyrkan till motion A27 i aktuell del,att bör anvisa anslag till Myndigheter inomarbetslivsområdet med det belopp regeringen föreslagit.Utskottet tillstyrker att de nya myndigheterna skall fåtillgodogöra sig de nuvarande myndigheternas anslagssparandeeller anslagskredit.Inriktningen av besparingsåtgärder som avser de nyamyndigheterna för 1997 och 1998MotionModeraterna framhåller i motion A27 (yrk. 8) att man redani sin kommittémotion i samband med budgetpropositionen förordaten större besparing på arbetslivsområdet än vad regeringenföreslagit. Besparingen bör uppgå till 500 miljonerkronor.I samband med den omstrukturering och omorganisation i motionen en mer långtgående omprövning avbefintlig verksamhet än vad regeringen lägger fram med sittbesparingsförslag på 130 miljoner kronor.Gemensamma resurser måste, anser motionärerna, koncentreras pådet som är statens ansvar, och arbetsgivarna tillsammans medarbetstagarna och deras representanter måste ta ett ökat ansvarför det som är frågor för företagen och organisationerna.I den under allmänna motionstiden väckta moderatakommittémotionen A281 (yrk. 22) noteras den ibudgetpropositionen redovisade översynen av myndighetsstrukturenpå arbetslivsområdet samt den aviserade besparingen på 100miljoner kronor för 1998.I motionen förordas en sammanlagd besparing på 600 miljonerkronor år 1998.Motionärerna framhåller därvid betydelsen av att slå vakt omden miljörelaterade toxikologiska forskningen vidArbetsmiljöinstitutet.UtskottetUtskottet ställer sig bakom regeringens förslag tillbesparingsåtgärder rörande de båda nya myndigheterna förbudgetåren 1997 och 1998. Motionerna A27 och A281 i berördadelar avstyrks således. beträffande avslag på proposition 158 m.m.att avslår motionerna 1994/95:A24, 1994/95:A25 och1994/95:A27 yrkande 1,res. 1 (m)2. beträffande ny myndighetsorganisation påarbetslivsområdetatt med bifall till propositionen i motsvarande delgodkännerdels vad regeringen föreslår om inrättande av två nyamyndigheter inom arbetslivsområdet (avsnitt 8),dels vad regeringen föreslår om att ,och Arbetsmiljöfonden skallläggas ned (avsnitt 11),dels vad regeringen anfört om fördelning av medel somlöper över (avsnitt 10),3. beträffande arbetslivsforskningens organisation m.m.att avslår motionerna 1994/95:A27 yrkandena 2 och 9,och 1994/95:A283 yrkande 2,res. 2 (m)4. beträffande inriktningen av FoU-verksamheten vid det nyainstitutet m.m.att avslår motion 1994/95:A26 yrkande 1,5. beträffande finansieringen av de nya myndigheternaatt med bifall till propositionen i motsvarande deloch med avslag på motionerna 1994/95:A26 yrkande 3, 1994/95:A27yrkande 10, 1994/95:A283 yrkande 1 och 1994/95:A287 yrkande 25dels godkänner vad regeringen föreslår om finansieringenav de två nya myndigheterna (avsnitt 12),dels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter (avsnitt 2.1),res. 3 (m)res. 4 (v)6. beträffande överföring av medel från Arbetslivsfondentill statsbudgetenatt med avslag på motionerna 1993/94:A211,1994/95:A27 yrkandena 3 och 4 samt 1994/95:A283 yrkande 3 antarregeringens förslag till lag om tillfällig avvikelse från lagen(1989:484) om arbetsmiljöavgift (avsnitt 2.2),res. 5 (m)7. beträffande regeringens övriga förslag rörandeArbetslivsfondenatt med bifall till propositionen i motsvarande delgodkänner vad regeringen i övrigt anfört om Arbetslivsfonden(avsnitt 6),8. beträffande motionsförslag med anknytning tillArbetslivsfondenatt avslår motionerna 1993/94:A40 yrkande 14,1993/94:A50 yrkande 3, 1993/94:A210, 1993/94:A212,1993/94:A213, 1993/94:A232, 1993/94:A250 yrkande 29,1993/94:A253, 1993/94:A254 yrkande 28, 1993/94:A450 yrkande 22,1993/94:Fi32 yrkandena 15 och 38, 1993/94:N307 yrkandena 1 och2, 1993/94:Sk352 yrkande 25, 1994/95:A26 yrkande 4, 1994/95:A28,1994/95:A240, 1994/95:A244 yrkande 33 och 1994/95:K630 yrkande4,res. 6 (v)9. beträffande anslag till Arbetarskyddsverketatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1994/95:A27 yrkande 5 tillArbetarskyddsverket för /96 under tiondehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på (avsnitt13),res. 7 (m) - delvis10. beträffande inriktningen av besparingsåtgärder rörandeArbetarskyddsverketatt med bifall till propositionen i motsvarande deloch med avslag på motion 1994/95:A27 yrkande 6 godkänner vadregeringen anfört om inriktningen av besparingsåtgärder avseendeArbetarskyddsverket budgetåren 1997 och 1998 (avsnitt 13),res. 7 (m) - delvis11. beträffande fonden för arbetsmiljöförbättringaratt med bifall till propositionen i motsvarande delgodkänner vad regeringen anfört om överföringen av medel frånfonden för arbetsmiljöförbättringar (avsnitt 13),12. beträffande övergripande ansvar för Arbetarskyddsverketför tillsyn och utveckling i arbetsmiljöverksamheten m.m.att avslår motion 1994/95:A217 yrkandena 3 och 4,res. 8 (v)13. beträffande anslag till Myndigheter inomarbetslivsområdetatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1994/95:A27 yrkande 7 till Myndigheter inomarbetslivsområdet för /96 under tiondehuvudtiteln anvisar ett nytt ramanslag på 1 (avsnitt 13),res. 9 (m) - delvis14. beträffande inriktningen av besparingsåtgärder rörandede nya myndigheternaatt med bifall till propositionen i motsvarande deloch med avslag på motionerna 1994/95:A27 yrkande 8 och1994/95:A281 yrkande 22 godkänner vad regeringen anfört ominriktningen av besparingsåtgärder avseende de båda nyamyndigheterna budgetåren 1997 och 1998 (avsnitt 13),res. 9 (m) - delvis15. beträffande anslagssparande eller anslagskreditatt med bifall till propositionen i motsvarande delgodkänner vad regeringen anfört om att anslagssparande elleranslagskredit /95 från ramanslagenArbetsmiljöinstitutet och till anslaget Myndigheter inom arbetslivsområdet(avsnitt 13).Stockholm den 27 april 1995På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), ElverJonsson (fp), (), Per (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och IngridBurman (v). Avslag på proposition 158 m.m. (mom. 1)Per , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet anser" och på s. 14 slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse:Utskottet är starkt kritiskt till det sätt på vilket ärendethar beretts i . Underlaget för propositionen ärytterst bristfälligt. Förslaget bygger på riktlinjer för en nymyndighetsorganisation som en arbetsgrupp utarbetat i all hast.Någon remissbehandling av arbetsgruppens förslag har inteförekommit.Genom den ofullständiga beredningen fråntas i realitetenriksdagen möjligheten att avgöra hur väsentliga delar avarbetslivsutvecklingen skall stödjas.Utskottet anser i likhet med vad som sägs i Moderatasamlingspartiets motion A27 att förslaget att inrätta de två nyamyndigheterna på arbetslivsområdet med den föreslagnautformningen bör avslås. Förändringens huvudriktning får ansesvara riktig men borde ha drivits längre.Väsentliga delar av den nu föreslagna myndighetsstrukturenstrider enligt utskottets mening mot viktiga principer, bl.a.inom forskningspolitiken.Förslaget riskerar att i onödan isolera arbetslivsfrågornafrån övrig forskning och utveckling och saknar också nödvändigaincitament för att säkra forskningens kvalitet.Enligt utskottets uppfattning bör nya organ på området knytastill den etablerade forskningsstrukturen vid universiteten ochhögskolorna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande avslag på proposition 158 m.m.att med bifall till motion 1994/95:A27 yrkande 1 ochmed anledning av motionerna 1994/95:A24 och 1994/95:A25 avslårproposition 1994/95:158,2. Arbetslivsforskningens organisation m.m. (mom. 3)Per , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Utskottet har" och på s. 15 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör myndighets- ochforskningsstrukturen inom arbetslivsområdet byggas upp enligt deprinciper som anges i den moderata motionen A27.Det innebär att ett institut, Institutet förarbetslivsutveckling, bör bildas med uppgifter inom såvälforskning som utbildning. Institutet bör integreras iuniversitets- och högskoleväsendet. Genom en sådan organisationsäkerställs kvaliteten som fastlagdaforskningspolitiska riktlinjer appliceras också påarbetslivsområdet. Merparten av den forskning som kan komma attbedrivas av institutet bör ske i konkurrens med likartadforskning utförd på annat håll. Det innebär attforskningsresurser bara i begränsad utsträckning bör tilldelasinstitutet direkt. Huvuddelen av resurserna bör i stället samlasi ett forskningsråd. Ledningen för det föreslagna institutet börutses genom den högskola som institutet knyts till. Ledningenskall tillföras kompetens med rik erfarenhet av olika aspekterav arbetslivsområdet.Utskottet anser att den arbetslivsforskning som skall bedrivasmåste hålla en hög internationell klass och vara relevant försvensk arbetsmarknad och förhållandena på arbetsplatserna. Föratt säkerställa detta och för att åstadkomma den mångfald ochdet urval av forskningsprojekt som är önskvärt är det väsentligtatt merparten av de medel som regeringen föreslår överförda i enny myndighetsstruktur i stället förs till ett forskningsråd.Rådet för arbetslivsforskning för den tillämpade forskningenpå arbetslivsområdet bör därför inrättas. Rådet skall efteransökan och i öppen konkurrens fördela forskningsanslag tillforskare och forskningsinstitutioner, t.ex. det föreslagnaforskningsinstitutet, för att bedriva forskning på området.Rådet skall ledas av en styrelse med kompetens både frånvetenskapen och från olika delar av arbetslivet.