bet · GI01KU30 · 1995-05-11 00:00:00 — "Redan härigenom klargjordes det som är Massmedierådetshuvuduppgift -- att skydda yttrandefriheten. Rådet skallöverväga och föreslå åtgärder för att stärka mångfalden ochmotverka skadlig ägar- och maktkoncentration inom massmedierna.Bakgrunden till uppdraget är den på många håll, både inom ochutom , uttalade oron för den ökande koncentrationen påmassmedieområdet. En koncentration av makten över massmediernakan vara ett hot mot yttrandefriheten och därmed mot demokratin,om den leder till att möjligheterna till opinionsbildning ochdebatt minskar eller t.o.m. helt monopoliseras i hela ellerdelar av samhället.Konstitutionellt sett är rådet en helt vanlig kommitté somfaller under kommittéförordningen. Det ligger otvetydigt inomregeringens ansvarsområde att avgöra frågor inom detta område,t.ex. om en utredning skall tillsättas eller ej, omutredningsarbetet skall göras av en kommitté eller av ensärskild utredare, hur kommittén skall vara sammansatt och deriktlinjer efter vilka arbetet skall bedrivas.I den allmänna debatten innan rådet tillsattes framskymtadefarhågor för att rådet skulle ha myndighetsuppgifter och ägnasig åt myndighetsutövning, t.ex. genom att fatta beslut omtillstånd till transaktioner på massmedieområdet. Detta haraldrig någonsin varit avsikten, och det framgår också mycketklart av direktiven att detta inte är fallet. Rådet har överhuvud taget inga beslutsfunktioner. De förändringar som rådetkan tänkas föreslå för medierna skall givetvis beredas isedvanliga demokratiska former, dvs. regeringen kommer attremissbehandla förslagen, som kommer att underställas riksdagenför beslut på vanligt sätt.Anders : I direktiven står det att "ett råd skalltillkallas med uppgift att överväga och föreslå åtgärder för attstärka mångfalden och motverka skadlig ägar- ochmaktkoncentration inom massmedierna." Detta är alltsåutgångspunkten för Rådets verksamhet.Jag måste då fråga det ansvariga statsrådet hur hon definierar"skadlig ägar- och maktkoncentration inom massmedierna".Margot : Jag kan ge dig definitionav detta, eftersom har gett sig in på att bestämmavad som är mångfald inom massmedierna och varför sådan är bra.Man har också gett sig in på att definiera vad som är skadligägar- och maktkoncentration.Jag tror att det är viktigt att man påpekar att detta är såinvecklat att man behöver göra den distinktionen. Det kan iblandvara nödvändigt att faktiskt få en ägar- och maktkoncentrationt.ex. för att kunna konkurrera på en internationellmediemarknad. Det vet inte minst svenska medieföretag. Menskadligt blir det ju när det motverkar mångfald -- när inteandra medieföretag har möjlighet att etablera sig eller när dethar en vertikal integration, dvs. kontrollerar alla led ikedjan, från satellit ända till att sälja det "smart card" somman behöver för att få tillgång till ett program.Det kan också finnas en horisontell integration som utgör enskadlig ägar- och maktkoncentration, nämligen när man har allaverksamheter, film, bokutgivning m.m.Det är de definitionerna som har gett sig in på.Detta kan kanske räcka som exempel. har emellertiden utförligare beskrivning av detta.Anders : Jag har ju någon kännedom om !Det är alltså definition som är grunden förregeringens politik i det här avseendet?Margot : Ja, vi har utgått från den när viarbetat med direktiven.Anders : Då måste jag för klarhets vinnande ställaen annan fråga. Du nämnde som exempel på skadlig ägar- ochmaktkoncentration att andra medieföretag inte har möjlighet attetablera sig. Håller du med om -- med utgångspunkt från dendefinition du gav -- att det radiomonopol som utgjorde under var just en skadligverksamhet i det här avseendet?Margot : I de flesta europeiska länder har man juen public service-verksamhet, och man har betraktat det som enomistlig del i samhället. Det är klart att man där kan säga attdet där finns en demokratisk insyn och kontroll, som de flestaländer försöker skaffa sig. Man har också i de flesta andraländer en lagstiftning som på olika sätt begränsar ägandet ochmakten över medieföretagen. Men det är klart att jag tycker attdet är bra att vi har fått en konkurrens på det här området. Jagtycker att det är bra med en ökad mångfald.Anders : Men enligt den här definitionen var alltsåSveriges Radios monopol en skadlig maktkoncentration påmedieområdet? Public service är public service, men här tillätsju under ingen konkurrens.Margot : Jag förstår inte vad det har medMångfaldsrådet att göra.Anders : Jo, det har väldigt mycket medMångfaldsrådet att göra. Jag försöker här ändå få fram vilkavärderingar som har legat bakom en av de mest omdiskuterademediala aktiviteterna under det senaste halvåret.Margot : Bakgrunden till tillkomsten av Rådet förmångfald inom massmedierna är ju den oerhört snabba tekniskautvecklingen och den oerhört snabba ägar- och maktkoncentrationsom sker på detta området. Avsikten är att skaffa politikerna enbra faktabakgrund, en korrekt verklighetsbeskrivning, för attkunna bedöma vilka åtgärder som kan behövas för att garanterajust mångfalden.Anders : Men är det en skadlig maktkoncentration omman slår ihop Aktuellt och Rapport?Margot : Det måste naturligtvis bedömas utifråninre och yttre mångfald. Det finns naturligtvis både en inremångfald och en yttre mångfald som man kan diskutera imediesammanhang. Det är klart att rådet framför allt kommer attkoncentrera sig på den yttre mångfalden -- hur det ser ut medetableringen av nya företag. Men rådet är inte förhindrat att taupp en diskussion även om inre mångfald. Det är säkert viktigtför den inre mångfalden att det finns flera kanaler. Jag ser detemellertid som om det gäller public service-företagetsmöjligheter att hävda sig gentemot den kommersiella marknaden.Anders : Jag tror att det är viktigt att här få vetavad statsrådet menar med tanke på den debatt som försiggår närdet gäller definitionen av yttre och inre mångfald. Vi har, somalla vet, stora koncerner -- inte bara . kan man styra om fritt och slå ihop.Vad händer om eller en annan tidningskedja gör det?Påverkar inte det mångfaldsbegreppet?Margot : Men vi har ju inga möjligheter attlägga oss i det.Anders : Men när det gäller Aktuellt och Rapport harni ju en möjlighet att gå in!Margot : Nej, det är som i så fallmåste säga sitt om den saken.Anders : Jo, men jag talar nu om statsmakterna!Margot : Vi har ingen möjlighet att göra det påannat sätt än genom ett nytt avtal eller att uttalarsig om vad den tycker om sådana planer. Jag har sagtatt det förutsätter att godkänner sådana förändringar.Anders : Kan du förstå att det inom medievärlden harblivit en stark oro för att yttrandefriheten och mångfaldenskulle kunna hotas av det råd som du har tillsatt?Margot : Nej, men jag tror att det inledningsvisblev en väldigt olycklig debatt kring en fantombild som måladesupp av det här rådet. Det skedde mot bakgrund av att man hadeföreställt sig att det här rådet skulle gå in och avgöra frågorom köp och försäljning av medieföretag. Det var helt och hålleten missuppfattning eller ett missförstånd. Sedan har mycket avdebatten följt av detta missförstånd. Jag tycker alltså att manhar slagits litet grand mot som man själv har frammanat.Detta har nämligen aldrig varit avsikten. Jag menar att detta ären vanlig utredning, och det är inte jag som hittat på detta omägar- och maktkoncentration, utan både i , ochDanmark har man haft precis samma procedurer och sammadiskussion. Man har det även i övriga . Jag tycker därföratt vi kan stå för inrättandet av det här rådet. Som politikerbehöver vi ett gott beslutsunderlag -- vi behöver följa med iden här mycket snabba utveckling som sker på medieområdet.Anders : Men kan du tänka dig att om det här rådetnu skulle komma med förslag till lagstiftning vad gäller köp ochförsäljning av medieföretag, t.ex. tidningsföretag, lägga framen proposition om detta?Margot : Men det får vi väl se då. Meningen är juatt rådet skall komma med förslag, som sedan får prövas isedvanlig ordning. Jag ser helst att vi slipper lagstiftning.Jag har ju sett i europeiska länder att lagstiftning inte är detallra effektivaste medlet. Lagstiftningen blir ofta tandlöseller alldeles hopplös att hantera. Jag ser alltså gärna att vislipper ge oss in och lagstifta, eftersom det är mycket snårigtatt göra det. Men om rådet tycker att det är nödvändigt ochlägger fram ett förslag om lagstiftning får vi diskutera det.Anders : Du glider litet här. säger du att duhar gett riktlinjer, och ibland har du sagt att de får bestämmasjälva.Margot : Jag har aldrig sagt att de skallbestämma själva. Det är ju en vanlig utredning som skall läggafram förslag för oss, och de förslagen skall behandlas isedvanlig demokratisk ordning. Någonting annat har aldrig varitavsikten.Anders : Jag frågade om din uppfattning: Kan dutänka dig, om förslag härom kommer, att lagstifta om förbud motköp och försäljning av medieföretag?Margot : Det kan jag omöjligen ta ställning tillhär och . Jag måste ju först se hur ett sådant förslag ärutformat. Vad jag har kunnat konstatera är att sådanlagstiftning är väldigt svår att hantera och inte alltidsärskilt verksam. Detta är erfarenheterna från andra europeiskaländer. Men om rådet kan komma med ett vettigt förslag, så fårvi väl titta på det. Det är det som är rådets uppgift.Anders : Skall staten garantera yttrandefrihetengenom att dra upp ramar via lagstiftningen för vad man får göraoch inte göra eller skall staten aktivt gripa in och justeraverksamheten, t.ex. på initiativ av ett sådant här råd? Det ärnämligen två helt skilda modeller.Margot : Det här rådet skall , som vi harskrivit i direktiven, följa och beskriva utvecklingen för oss.Om rådet tycker att det är lämpligt, så skall det föreslååtgärder på detta område. Det kan vara förslag tilllagstiftning, frivilliga överenskommelser eller någonting annat-- vad vet jag! Då skall rådet presentera sina förslag förregeringen, precis som alla andra utredningar gör. Vi får dåskicka ut förslagen på remiss och ta ställning tillom vi skall skriva en proposition. Någon annan uppgift har interådet.Anders : Det är väl i och för sig inte så litet attföreslå lagstiftning på ett så känsligt område sommassmedieområdet, men det kanske vi inte behöver diskutera här.Men finns det en idealmodell för hur mediesamhället skall se uti och som det här rådet skulle kunna medverka till attskapa?Margot : Det hade ju varit jättebra om det hadefunnits en idealmodell som vi hade kunnat måla upp . Vadvi har sagt i utgångspunkterna för rådet är att man skall setill att vi kan värna yttrandefriheten och att vi kan främjamångfalden inom massmedierna. Vi har tyvärr alldeles för mångaskrämmande exempel från i övrigt hur det kan gå om maninte håller ögonen på det här -- det sker oerhört snabbt.Anders : Finns det några motsvarande skrämmandeexempel i som har föranlett tillsättandet av det härrådet?Margot : Många skulle väl säga att både Bonniersmaktkoncentration och det som håller på att åstadkommanu innebär en alldeles för dominerande ställning. Jag tillhörinte dem som tycker att vi bara skall slå oss till ro och väntaoch se -- att vi låter den tekniska utvecklingen styra och sedanförsöker korrigera det i efterhand. Jag tycker att vi skall setill att vi som politiker har gett gott beslutsunderlag och attvi kan följa den här debatten.Anders : Är det alltså och somvarit den utlösande faktorn för rådets tillkomst eller är detden europeiska utvecklingen?Margot : Det är väl den internationellautvecklingen. Vi har haft ett mycket konkret exempel iNSD-affären -- Distribution. Det är ett gottexempel på vad det är som händer nu och som sker oerhört snabbt.Här var faran just en vertikal integration, där visadesig kunna kontrollera hela kedjan och inte släppte inkonkurrenter. De nordiska kulturministrarna har träffatrepresentanter för företaget och sagt att vi inte tycker attdetta är en acceptabel lösning utan att vi gärna ville se attdet fanns konkurrens på det här området också.Anders : Men försvarade Socialdemokraternamed hull och hår just den modellen när det gällde radio- ochTV-monopolet!Margot : Men skall vi väl diskutera det härrådet.Anders : Det bör väl ändå hänga ihop. Hade det intevarit bättre med ett tidsbegränsat mandat för rådet?Margot : Det är tidsbegränsat. Vi har sagt att viskall ompröva existensen av det här rådet vid mandatperiodensslut. Jag tror att de här frågorna är av den arten att det integår att säga att rådet bör vara färdigt med hela den här bilden.Man behöver följa utvecklingen . Rådet skallfortlöpande rapportera till regeringen. Vi kommer alltså att hakontrollstationer. rådet har alltså kanske litet påsig än en sedvanlig kommitté har. Ofta får kommittéer baraett år på sig. Men jag tycker att de här frågorna är av denkaraktären att Rådet behöver litet längre tid.Catarina Rönnung: Det finns instrument somstatsmakterna kan använda sig av när det gäller att upprätthållamångfalden i medierna. Vi har presstödet, lokalradiolagen ochett eventuellt kvarhållande av befrielse från moms på pressen.Tycker du att dessa instrument är otillräckliga och uddlösa ochi så fall på vilket sätt?Margot : Man kan nog säga att de instrumenteninte räcker riktigt till i den nya mediesituationen. Du skulleockså ha kunnat nämna konkurrenslagstiftningen. Men denlagstiftningen är inte anpassad till hur det ser ut påmassmedieområdet, eftersom yttrandefriheten ställer så speciellavillkor att det är svårt att använda den lagstiftning som vihar. Därför tycker jag att det är viktigt att man får dettabelyst på ett allsidigt sätt genom detta råd.Ett av de nya inslagen är ju multimedieägandet, dvs. att maninte äger bara tidningar utan flera olika medier. Det kan detockså vara svårt att få insyn i och möjlighet att påverka medden nuvarande lagstiftningen.Catarina Rönnung: Du har gjort en kort beskrivning avutvecklingen i medierna, och du säger att utvecklingen går fort.Du har också talat om de vertikala och horisontella modellerna.Vad är det som oroar dig mest när det gäller medieutvecklingen?Är det att vissa opinionsyttringar inte kommer fram i medierna?Är det vissa samhällsfrågor som inte är belysta? Är detskräpkulturens dominans? Eller vad är det som gör att du liggeroch grubblar på det här ?Margot : Det är väl flera olika tendenser ochtrender som man kan se och som också pekade påi sitt betänkande. Man beskrev att det som gjordes t.ex. genomlokalradion egentligen inte ökade mångfalden. Det innebar istället att man koncentrerade ägandet till några få, väldigtstora aktörer. Man ökade alltså inte det lokala utbudet, någotsom hade varit meningen. pekade också på attdet på pressområdet blir alltmer av samordnat nyhetsmaterial ochalltmer av lokala tidningsmonopol. På den internationellamediescenen blir det alltmer av samma sak -- det blir inte ettmer varierat utbud. Det är förstås ett bekymmer.Jag tycker alltså att det är en kombination av flera oroandetendenser.Catarina Rönnung: Bristen på mångfald i ägandet ochbristen på mångfald i utbudet är egentligen två olika saker.Tycker du att de här fenomenen sammanfaller och att rådet skallta sig an båda dessa mångfaldsproblem?Margot : Jag tror att det blir väldigt svårt attskilja de här frågorna åt, om man inte också tittar på den inremångfalden, så att man, som gjorde, kanbeskriva att man inte uppnådde målet om mer av lokalt materialeller att det blev en samordning av t.ex. nyhetsmaterial. Ävenom jag vet att detta är en grannlaga och svår uppgift, anser jagatt man måste försöka att, så gott det går, beskriva att dethänger ihop.Catarina Rönnung: Du sade att , och Danmarkdiskuterade ägarkoncentrationsfrågor. Har långt har man kommit idessa länder? Har de tillsatt medieråd?Margot : Ja, de har haft utredningar på området.I presenterade en utredning alldeles ettlagförslag, som handlade om tre olika saker -- dels omägarspärrar på , dels om redaktionell självständighet, delsom insyn eller transparens, som det heter i EU-sammanhang. Äveni har man haft en kommitté som arbetat med detta. Jag ärlitet osäker på i vilket skede man där befinner sig. Man kanalltså säga att det i de övriga nordiska länderna ser ut ungefärsom här.Catarina Rönnung: Det här rådet lever ju egentligen upptill det som vill skall komma till stånd, eftersomman vill ha med sin expertkommitté korresponderande organ. Härkan man alltså säga att ni följer intentioner.Margot : Ja, i direktiven står att vi anser attrådet skall vara kontaktorgan gentemot Europarådet.Catarina Rönnung: Skall det här rådet ha någonmyndighetsfunktion?Margot : Nej, inte på det sätt som man harframställt det, dvs. att rådet skulle påverka köp ellerförsäljningar. Men i strikt juridisk mening är ju allakommittéer någon sorts myndighet. Men det är inte fråga om någonmyndighetsutövning av det slag som man har trott. Men formelltsett betraktas alla utredningar som myndigheter.Catarina Rönnung: Du vill alltså kraftfullt dementera attrådet inte skall ha med tilldelning av medel att göra?Margot : Det är ju bara att läsa direktiven såser man att det inte är så.Catarina Rönnung: fick 1994tilläggsdirektiv att se över ytterligare åtgärder som ansågsönskvärda för att motverka ägarkoncentration. Pressutredningenhar framlagt en rapport med fem PM och litetdiskussionsunderlag. Gav den rapporten indikationer att den härfrågan borde utredas i ett råd framöveroch att man behövde följa frågan noga och länge?Margot : Ja, det tycker jag nog. Det handlade omatt bedöma om med dess parlamentariskasammansättning var det lämpligaste organet att använda eller vardet en annan sammansättning av ett sådant här råd som behövdes.Jag gjorde bedömningen att det var en annan sammansättning somvar det lämpligaste. Jag gjorde också bedömningen att frågornaskaraktär var av det slaget att arbetet borde fortgå . Det material som tagit fram har vinaturligtvis skickat över till rådet för mångfald inommassmedia.Catarina Rönnung: Finns det någon anledning att tro attdet här rådet kommer att permanentas?Margot : Nej, det tror jag inte, utan jag görbedömningen att man kommer att vara klar med sitt arbete inomden här tidsperioden och kanske t.o.m. tidigare.Catarina Rönnung: Kan det bli aktuellt att rådetförvandlas till någon typ av förvaltningsmyndighet?Margot : Jag tror och kan nästan säga att jag vetatt diskussion om hur de här frågorna skall hanterasmyndighetsmässigt förs av . Skall man så attsäga koppla ihop kultur- och mediafrågor på ett annat sätt gårdet att föra ihop myndigheter osv. Jag ser alltså rådets uppgiftsom tidsbegränsad.Catarina Rönnung: Ser du någon anledning att tro att dethär rådets uppgift kommer i konflikt med yttrande- ochinformationsfriheten? Jag tänker alltså på allas rätt att iolika medier samt i tal och skrift uttrycka tankar och åsikter ivilket ämne som helst.Margot : Nej, tvärtom är ju faktiskt målet -- ochdet är beskrivet i direktiven -- att värna yttrandefriheten. Detär den absolut viktigaste uppgiften. Det har vi alltså skrivitin i direktiven.Catarina Rönnung: Om jag förstod dig rätt kan rådet kommaatt lämna förslag om ändring i konkurrenslagstiftningen och attregeringen kommer att få ta ställning till sådanaförslag.Margot : Ja, om rådet tycker att det är enlämplig åtgärd får man lägga fram förslag om det till regeringeni sedvanlig ordning. Vi får i så fall behandla de förslagen.Samhällsdebattörer har framfört det som en lämplig åtgärd. Jagkan inte bedöma om det är det bästa.Catarina Rönnung: Hur går det om marknaden inte följer defrivilliga överenskommelserna? Kan det då bli fråga om någonform av påtryckningar från rådets sida?Margot : Nej, absolut inte. Det rådet skall göraär att bedöma om det här är en god idé. Rådet kan då titta påexempelvis , där man har sådana frivilligaöverenskommelser mellan olika mediaföretag. Rådet får bedöma omdet kan vara lämpligt att ta upp en sådan diskussion och hörasig för med olika medieföretag. Men rådet har inga möjligheteratt göra påtryckningar, utan rådet har att bedöma om detta överhuvud taget är en lämplig åtgärd.Catarina Rönnung: Du har sagt att det här rådet skallfatta politiska beslut och att det har en politisk uppgift. Mankan då undra över var politikerna i rådet finns. Är det någonfiness med att ledamöterna har en fristående position iförhållande till de politiska partierna?Margot : Rådet skall föra fram förslag tillregeringen som skall bedöma dessa förslag precis som andrakommittéförslag och eventuellt förelägga enproposition.Catarina Rönnung: Men du har själv sagt att rådet skallfatta politiska beslut.Margot : Var har jag sagt det? Jag känner intetill något sådant uttalande.Catarina Rönnung: Jag har läst det i någon tidning.Margot : Jag har sagt att rådet skall förse ossmed ett gott beslutsunderlag, och det är någonting helt annat.Rådets viktigaste uppgift är att se till att vi har gottfaktaunderlag när vi skall bedöma vad som händer imedielandskapet, som förändras så snabbt.Håkan : Jag vill fortsätta litet med de härfrivilliga överenskommelserna. Du sade själv att det är en av deåtgärder som kan tänkas när rådet har studerat en visssituation. Den andra åtgärden var lagstiftning. Kan du geexempel på vad du menar med en frivillig överenskommelse? Vadskulle den kunna beröra för områden och hur skulle en sådanöverenskommelse kunna se ut? Någon sorts fundering måste detfinnas bakom.Margot : I har man enöverenskommelse mellan medieföretagen om en sorts frivilligägarspärr -- mer än så och så många procent skall vi inte äga.Det finns alltså förebilder.Håkan : Det här rådet skulle alltså kunna föreslåsvenska medieföretag att ålägga sig samma sak?Margot : Rådet kan diskutera om det här är enmodell som skulle passa i , och rådet skulle kunna hörasig för om medieföretagen är intresserade av en sådanöverenskommelse.Håkan : Finns det andra exempel som ni hardiskuterat när ni haft uppe frågan om vad frivilligaöverenskommelser skulle kunna betyda?Margot : Jag utgår från att rådet tittar på deexempel som kan finnas i andra länder och lägger fram förslagsom man kan finna lämpliga.Håkan : Om vi nu antar att aktörerna finner attrådets förslag på något sätt inte är riktigt lyckat och att detså att säga inte blir någon frivillighet, ser du i så fall någotproblem i att sådana förslag förelagts medieföretag av ett organsom också har som en möjlighet att föreslå regeringen att gå inmed lagstiftning?Margot : Nej, det tror jag inte. Medieföretagentalar väl om vad de tycker. Rådet skall naturligtvis lyssna.Håkan : Ser du inget principiellt problem i attett och samma organ har båda dessa roller?Margot : Rådet skall bedöma åtgärder över huvudtaget. Rådet kanske sedan man tagit del av erfarenheterna frånandra länder kommer fram till att det här inte alls är någon godidé och ingenting för att ta efter. Rådet måste se påhela arsenalen av åtgärder som kan bedömas vara verksamma ochpassa för del.Håkan : Jag skall ta upp en annan sida av dettasom också kan te sig litet svårgripbar. Jag har förstått atttanken är att rådet skall delta i den offentliga debatten. Rådetbestår av ett antal personer, av vilka flera deltar i denoffentliga debatten som fria debattörer. Vad är tanken med attrådet som sådant skall delta i den offentliga debatten? agera och lägga fram rapporter eller skall de härdebattörerna agera med rådets sanktion? Hur är det tänktegentligen?Margot : Rådet kan avge rapporter. Det kan ocksåanordna hearings kring dessa frågor, och det tycker jag är enmycket viktig uppgift. Att frågorna genomlyses på ett bra sätt iden offentliga debatten är en mycket viktig del avmediepolitiken.