bet · GJ01TU11 · 1995-12-07 00:00:00 — I betänkandet tillstyrker utskottetregeringens förslag i proposition1995/96:91 att upphäver sittår 1994 fattade beslut att godkänna attVägverkets produktionsdivision ombildastill ett av staten helägt aktiebolagden 1 januari 1996.M-, c- och fp-ledamöterna reserverarsig till förmån för motionsyrkanden omavslag på propositionen och ettmotionsyrkande om att regeringen börange en alternativ tidpunkt förbolagiseringen.M- och fp-ledamöterna reserverar sigtill förmån för ett motionsyrkande omatt en bolagiserad produktionsdivisionbör privatiseras. Regeringen() föreslåri proposition 1995/96:91 att riksdagenupphäver sitt beslut (prop.1993/94:180, bet. TU32, rskr. 387) attVägverkets produktionsdivision skallbedrivas i aktiebolagsform efter den 1januari 1996. 1995/96:T28 av () variyrkas1. att avslår regeringensförslag i enlighet med vad som anförtsi motionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att skjuta påtidpunkten för en bolagisering,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en privatisering av detframtida bolaget.1995/96:T29 av () variyrkas att avslår proposition1995/96:91.1995/96:T30 av m.fl. (kds,m, fp) vari yrkas att avslårproposition 1995/96:91. huvuduppgifter ochorganisationVägverket är centralförvaltningsmyndighet för frågor omväghållning, dvs. byggande och drift avvägar, och säkerheten i vägtrafiken.Den centrala uppgiften är att svaraför statens väghållning. Vägverketsövergripande mål är att dessverksamhet skall bidra till attuppfylla de av år 1988fastställda väg- och trafikpolitiskamålen.Våren 1991 beslutade om enuppdelning av i enbeställardel - Väg- ochtrafikdivisionen - och enproduktionsdel, Produktionsdivisionen(prop. 1990/91:87 delvis, bet. TU26,rskr. I samband med dennaorganisationsförändring ändrades ävenVägverkets regionala förvaltning.Vidare ställde sig bakomuttalanden i den nämnda propositionenom vikten av att utnyttjar,och verkar för, konkurrens påproducentområdet. I sammanhangetframhölls att verket, sedanerfarenheter vunnits av den nyaorganisationen, borde kunna övervägaatt närmare utreda frågan om att helteller delvis bolagiseraproduktionsorganisationen.Våren 1993 ställde sig bakomregeringsuttalanden om attproduktionsverksamheten borde heltmarknadsanpassas och utsättas för fullkonkurrens (prop. 1992/93:100 bil. 7,bet. TU24, rskr. Samtliganyinvesteringar skulle fr.o.m. år 1994upphandlas i konkurrens. Om drift- ochunderhållsverksamheten sades att dentill skulle upphandlas ikonkurrens år 1994.2. beslut om bolagisering avVägverketsproduktionsdivisionRiksdagen beslutade i juni 1994godkänna att Vägverketsproduktionsdivision skulle ombildastill ett av staten helägt aktiebolagden (prop. 1993/94:180,bet. TU32, rskr. Riksdagenbemyndigade regeringen attgenomföra bolagsbildningen så att detnya bolaget kunde arbeta på ettkonkurrensneutralt ochkonkurrenskraftigt sätt. Vidarebeslutade attproduktionsdivisionen borde gesmöjlighet att fr.o.m. den 1 januari1995 agera inom ett utökatverksamhetsområde i syfte att stärkakonkurrenskraften inför bolagiseringen.Riksdagen ställde sig också bakomuttalanden i den nämnda propositionenom att den befintliga marknaden inomvägprojekterings- ochvägbyggnadsområdena kunde tillgodoseVägverkets behov av tjänster inom dessaområden. På marknaden för drift ochunderhåll fanns det dock inte någonmöjlighet för att upphandlatjänster i tillräcklig omfattning ieffektivt verkande konkurrens. Ettintensivt och lovande arbete pågickemellertid inom med attutveckla upphandlings- ochuppföljningssystem, vilket var enförutsättning för att få till stånd enfungerande marknad. bordetill ha stärkt sinbeställarkompetens så att en effektivupphandling av det samlade behovet avväghållningstjänster ochväghållningsprodukter kunde ske fr.o.m.den dagen med fullt beaktande av detrafikpolitiska målen.3. överväganden och förslagI propositionen framhålls att Vägverketi för regeringenredovisade två rapporter avseende delsde ekonomiska förutsättningarna ochnuläget för en bolagisering avVägverkets produktionsdivision, delsorganisation av produktionsverksamhetinom i bolagsliknande form.Vägverkets styrelse har - framhållsdet vidare i propositionen - vid enanalys av dessa rapporter funnit attförutsättningarna för att genomföra enombildning av egenregiverksamheten tillaktiebolagsform inte kan anses varauppfyllda. Skälen härför är enligtstyrelsen att det föreligger nyaförutsättningar för organisationen , att detrafikpolitiska målen kan äventyras pågrund av att kompetens sombeställare av väghållningstjänster intetill fullo är utvecklad samt att deekonomiska förutsättningarna intemedger att en bolagisering finansierastill fullo via anslag fördrift och underhåll av statliga vägar.Styrelsen förordar i stället att enbolagsliknande form för Vägverketsproduktionsverksamhet införs per den 1januari 1996. En sådanorganisationsform skulle enligtstyrelsen tillföra nya möjligheter somstärker fortsattproduktivitetsutveckling.Konkurrensutsättningen bör anpassas såatt de trafikpolitiska målen säkras. Enfullständig konkurrensutsättningförutsätter dock enligt Vägverketsstyrelse att berörda enheter vidVägverket får arbeta i bolagsform påsamma sätt som konkurrenterna.4. Regeringens överväganden och förslagRegeringen säger sig kunna konstateraatt inte anser attdet finns förutsättningar att redan nugenomföra en bolagisering av Vägverketsproduktionsdivision. Regeringenframhåller att den gör samma bedömning.En förutsättning för att enbolagisering skall vara lämplig attgenomföra är - betonar regeringen - attVägverkets förmåga att beställa drift-och underhållsverksamhet på vägnätet ärfullt utvecklad. En utvärdering avvintersäsongen 1994/95 ger vid handenatt varit relativtlyckosamt med sin upphandling avdriftentreprenader. haremellertid också funnit att mycket ibeställningsförfarandet behöverförbättras. Verket har därförföreslagit att konkurrensutsättningenav dess driftentreprenader skersuccessivt. Om en bolagisering avverksamheten i egen regi skulle skeredan nu - fortsätter regeringen -disponerar ingen egenproduktionsverksamhet. Allatillkommande beställningar måste då skegenom upphandling av entreprenader ifull konkurrens. Detta kan initialt,som Vägverketsbeställarkompetens utvecklas, komma attdrabba trafikanterna så till vida somväghållningen inte befinns vara avavsedd standard, eftersom beställningenkan ha varit otydlig och ofullständigeller entreprenören själv kan hamissbedömt behovet avproduktionsresurser. Mot den angivnabakgrunden är det angeläget - betonarregeringen - att det i stället sker enfokusering mot en fortlöpandeproduktivitetsutveckling. Konkurrens ärett effektivt medel härför.Konkurrensutsättning av Vägverketsproduktion bör därför anpassas till deövergripande kraven på verket och tillhur dess beställarkompetens utvecklas.Vidare framhåller regeringen att dettilltänkta produktionsbolaget har godaförutsättningar att hävda sig påentreprenadmarknaden, om bolaget försesmed ett eget kapital på 790 miljonerkronor och om staten finansierar denpensionsskuld som har upparbetats iVägverket innan verksamhetenbolagiseras. Emellertid förutsätter enbolagisering dels attstaten till bolagen överlåtertillgångar, skulder och eget kapitalknutna till verksamheten, dels attpensionsåtaganden om ca 1 miljardkronor finansieras. Former föröverföringar av tillgångar ochtryggande av pensionsskulden behöverdock - betonar regeringen - utredasvidare.Regeringen framhåller också attVägverkets produktionsdivision idagsläget inte kommit så långt iuppbyggnaden av sin interna strukturatt det är lämpligt att flytta utverksamheten i egen regi till externregi. Verksamheten kan intebedömas som mogen för enkonkurrensutsättning till 100 %.Mot bakgrund av de sålunda återgivnaövervägandena föreslår regeringen attriksdagen upphäver sitt beslut om attVägverkets produktionsdivision skallbedrivas i aktiebolagsform efter den 1januari 1996.Produktionsverksamheten bör enligtregeringen tills vidare bedrivas imyndighetsform. Denna är flexibel,betonar regeringen, och kan utvecklasinom ramen för de bemyndiganden ochriktlinjer som tidigareställt sig bakom. har i alltväsentligt de bemyndiganden somerfordras för att skapa en modell somutvecklar produktionen och kraven påkonkurrensneutralitet. Detta gäller,säger regeringen, beslutsåväl , om , som omförvaltnings-myndigheternas ledning iallmänhet. I det senare beslutet harriksdagen ställt sig bakom vissaallmänna principer om ledningsformerför de centralaförvaltningsmyndigheterna. En sådanallmän princip är att myndigheternasjälva får bestämma sin inreorganisation. Denna princip omfattaräven . Det ankommer således påVägverket att självt besluta om bl.a.sin inre organisation. kandärmed - betonar regeringenavslutningsvis - anpassa sin verksamhetså att den passar de syften somVägverket vill nå.5. MotionsförslagI motionerna T29 (c) och T30 (kds, m,fp) yrkas avslag på propositionen.I den förstnämnda motionen betonas attriksdagens beslut om en bolagisering avVägverkets produktionsdivision innebären angelägen reform, som inte böruppskjutas.I den sistnämnda motionen framhållsatt erfarenheten visar att bolagsformenskapar effektivitet, rörlighet,marknadsorientering och lönsamhet.Motionärerna säger sig inte kunna senågot som tyder på att en bolagiseringskulle försämra möjligheterna att uppnåde trafikpolitiska målen. Tvärtom -betonar de - torde beställarfunktioneninom , genom bolagisering avproduktionsdivisionen, snabbareförbättra sina rutiner och höja sinkompetens. Därmed kan upphandlingeneffektiviseras och de trafikpolitiskamålsättningarna främjas, inte äventyrassåsom regeringen befarar.Motion T28 (m) innehåller treyrkanden.Det första yrkandet är att riksdagenavslår regeringens förslag i enlighetmed vad som anförs i motionen.Motionären erinrar om att påsenare år utsatt sinproduktionsverksamhet för en successivtökande konkurrens. Härigenom, och tackvare riksdagsbeslutet om bolagiseringav denna verksamhet, harproduktionsdivisionen rationaliserats -med besparingar på ca 1 miljard kronorper år som följd. Motionären betonaratt en bolagisering avproduktionsverksamheten medför flerafördelar. Den största och tydligaste äratt verksamheten därmed ges sammaspelregler som konkurrenterna har. Enannan fördel är att både , sombeställare, och produktionsbolaget, somutförare, får större trovärdighet påmarknaden. Driftsformer som kanmisstänkliggöra samspelet mellanbeställare och entreprenör hotar att påsikt sätta konkurrensen ur spel.Enligt det andra yrkandet i motion T28(m) bör som sin mening geregeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att skjuta påtidpunkten för en bolagisering.Motionären framhåller att 1994 årsriksdagsbeslut var tydligt. Omriksdagen nu upphäver det beslutet - ienlighet med regeringens förslag -skapas ovisshet om framtiden, eftersomregeringen ingenting säger om någonsenare tidpunkt, än den av riksdagenfastställda, för bolagiseringen. Entidpunkt måste anges för att ge berördpersonal möjlighet att arbeta mot ettbestämt mål. Därmed kan också görastydligt i vilken taktkonkurrensutsättningen skall ske.Det tredje yrkandet i motionen är attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om enprivatisering av det framtida bolaget.Motionären framhåller att det intefinns några motiv för att låta statenäga en fullt konkurrensutsattverksamhet, som bedrivs påmarknadsmässiga villkor. Denlångsiktigt bästa lösningen för enbolagiserad produktionsverksamhet ärdärför en privatisering.6. Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens ochVägverkets uppfattning att det intefinns förutsättningar att redan nugenomföra en bolagisering av Vägverketsproduktionsdivision. Om så sker kan detrafikpolitiska målen äventyras,eftersom kompetens sombeställare av väghållningstjänster inteär till fullo utvecklad. Härigenomriskeras en försämrad väghållning mednegativa effekter för trafikanterna.Som regeringen framhåller förutsätteren bolagisering också att det nybildadebolaget förses med ett eget kapital avbetydande omfattning och att statenfinansierar den till ca 1 miljardkronor beräknade pensionsskuld somupparbetats inom Vägverket.Utskottet delar också regeringensuppfattning att produktionsverksamhetentills vidare bör bedrivas imyndighetsform. har, somregeringen framhåller, de bemyndigandensom erfordras för att skapa en modellsom utvecklar produktionen och kravenpå konkurrensneutralitet. Det ankommersåledes på att inommyndighetsformens ram självt besluta ombl.a. sin inre organisation. Vägverketkan därmed självt anpassa sinverksamhet till de trafikpolitiskamålen.Mot bakgrund av det anfördatillstyrker utskottet regeringensförslag att upphäver sittbeslut om bolagisering av Vägverketsproduktionsdivision per den 1 januari1996. Av utskottets ställningstagandeföljer att motionsyrkandena om avslagpå propositionen avstyrks, liksommotionsyrkandet om att regeringen börange en alternativ tidpunkt förbolagisering av produktionsdivisionen.Av vad utskottet anfört framgår vidareatt frågan om en privatisering av enbolagiserad produktionsdivision tordesakna aktualitet. Yrkande 3 i motionT28 (m), som gäller den saken, avstyrksdärför. beträffandeVägverkets produktionsdivisionatt med bifall tillregeringens förslag samt med avslagpå motionerna 1995/96:T28 yrkandena 1och 2, 1995/96:T29 och 1995/96:T30upphäver sitt beslut (prop.1993/94:180, bet. TU32, rskr.387) att godkänna att Vägverketsproduktionsdivision ombildas till ettav staten helägt aktiebolag den 1januari 1996,res. 1 (m, c, fp)2. beträffande privatisering av enbolagiserad produktionsdivisionatt avslår motion1995/96:T28 yrkande 3.res. 2 (m, fp) - villk. 1Stockholm den 7 december 1995På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), Per (), (), Per (), KristerÖrnfjäder (s), (),(), (), (), LenaSandlin (s), (), ElisaAbascal (), (), (), UllaLöfgren (m), () ochLennart Fremling (fp). (mom.1)Per (), (), (), (), () och LennartFremling (fp) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med Utskottetdelar och slutar med avproduktionsdivisionen bort ha följandelydelse:Utskottet är för sin del övertygat omatt produktionsverksamhetbör bolagiseras möjligt ochdärmed utsättas för full konkurrens.Härigenom uppstår vinster för såvälstaten som de enskilda trafikanterna.Erfarenheten visar att bolagsformenskapar effektivitet, rörlighet,marknadsorientering och lönsamhet.Utskottet kan inte se något som tyderpå att en bolagisering skulle försämramöjligheterna att uppnå detrafikpolitiska målen. Tvärtom tordebeställarfunktionen inom ,genom bolagiseringen avproduktionsdivisionen, snabbareförbättra sina rutiner och höja sinkompetens. Därmed kan uppköpen bli mereffektiva och snarare bättre verka föratt uppfylla de trafikpolitiska målen.Med det anförda tillstyrker utskottetmotionsyrkandena om avslag påpropositionen och avstyrker regeringensförslag.Av praktiska skäl torde det inte varamöjligt att genomföra bolagiseringenredan till . Så böremellertid ske så snart det ärpraktiskt genomförbart. Regeringen börenligt utskottets mening under våren1996 förelägga förslag om enannan tidpunkt förbolagiseringen än den 1 januari.Vad utskottet sålunda anfört - och somtorde tillgodose syftet med motion T28(m) yrkande 2 - bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermom. 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande Vägverketsproduktionsdivisionatt riksdagendels med bifall till motionerna1995/96:T28 yrkande 1, 1995/96:T29och 1995/96:T30 avslår regeringensförslag,dels med anledning av motion1995/96:T28 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Privatisering av en bolagiseradproduktionsdivision (mom. 2)Under förutsättning av bifall tillreservation 1Per (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med Av vad ochslutar med avstyrks därför bort haföljande lydelse:Som framhålls i motion T28 (m) finnsdet inga motiv för att en fulltkonkurrensutsatt verksamhet som bedrivspå marknadsmässiga villkor skall ägasav staten. En privatisering germöjlighet till tillförsel avriskvilligt kapital och utveckling avverksamheten. För leder dettill en renodling och koncentration påupphandlingsverksamheten. Vidareelimineras risken för att misstankar omgynnande av den egna verksamhetenuppkommer. Vägverketsproduktionsdivision bör sålunda enligtutskottets mening inte bara bolagiserasutan också privatiseras.Vad utskottet sålunda anfört - och sominnebär att motion T28 (m) yrkande 3tillstyrks - bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermom. 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande privatisering av enbolagiserad produktionsdivisionatt med bifall till motion1995/96:T28 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört.InnehållsförteckningSammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 1Utskottet 21. huvuduppgifter ochorganisation 22. beslut om bolagisering avVägverketsproduktionsdivision 23. överväganden ochförslag 34. Regeringens överväganden ochförslag 35. Utskottets ställningstagande 6Hemställan 6Reservationer7Gotab, 1995