bet · GI01UbU18 · 1995-05-11 00:00:00 — Principen om lika tillgång till utbildningkompletteras i andra och tredje styckena i nämnda paragraf medvissa grundläggande föreskrifter om mål och riktlinjer förskolan. En av skolans viktiga värdegrunder är aktningen förvarje människas egenvärde. En uttrycklig bestämmelse om dettafinns i tredje stycket, där det föreskrivs att var och en somverkar inom skolan skall främja bl.a. aktning för varjemänniskas egenvärde. En motsvarande föreskrift för detoffentliga skolväsendet för vuxna finns i 1 kap. 9 § andrastycket.Av läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet och defrivilliga skolformerna, Lpo 94 och Lpf 94, framgår att skolanhar ett särskilt ansvar för att aktivt och medvetet främjakvinnors och mäns lika rätt och möjligheter och likaså ansvarför att motverka traditionella könsmönster. Regeringen anseratt detta ansvar är så viktigt att det, tydligare än vad som ärfallet , bör framgå redan av skollagen. Regeringenföreslår därför en ändring av skollagen, så att det klartframgår att ett viktigt mål för skolan skall vara att främjajämställdhet mellan könen.Regeringen konstaterar att den särskilda föreskriften i 1kap. 2 § tredje stycket sista meningen om mobbning är attbetrakta som ett förtydligande av det övergripande målet attfrämja varje människas egenvärde. Regeringen föreslår att det ibörjan av samma mening föreskrivs att den som verkar inomskolan särskilt skall främja jämställdhet mellan könen. Vidareföreslår regeringen att ett motsvarande tillägg görs i 1 kap. 9§ andra stycket när det gäller det offentliga skolväsendet förvuxna.I motion 1994/95:Ub38 (v) framhålls att det klart skallframgå av skollagen att skolan skall främja jämställdhet mellankönen. Enligt motionärerna kan den föreslagna lydelsen iskollagen misstolkas. Det måste klart framgå att "försök frånelever att utsätta andra för kränkande behandling", dvs. sistadelen av den mening som föreslås ändrad, inte enbart kopplastill förhållandet mellan könen, utan gäller alla kränkningar.Utskottet vill inledningsvis slå fast att på skolan läggs ettstort ansvar för hur vårt framtida samhälle kommer attutformas. Den utbildar morgondagens kvinnor och män. En godförberedelse för flickor och pojkar är att de iskolan får möjlighet att skaffa sig goda baskunskaper. De måstetränas till självständighet, utveckla sin kreativa förmåga,kunna arbeta tillsammans, kunna lära av varandra, analysera ochlösa problem, våga och vilja ta initiativ samt motiveras attlära mera.I allt detta har skolan en viktig uppgift i att verka förjämställdhet mellan kvinnor och män. Jämställdhet finnsföreskriven som mål i samtliga styrdokument som gäller förskolan, dvs. i skollagen, i läroplanerna och i kursplanerna.I skollagens första kapitel (2 §) slås fast att elevernaskall ha lika tillgång till utbildning -- oberoende av kön.Läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) ochde frivilliga skolformerna (Lpf 94) bygger på skollagen. Iläroplanerna finns den värdegrund formulerad som gäller förskolan. Ett av de gemensamma värden som skolan skall gestaltaoch förmedla är jämställdhet mellan kvinnor och män. Skolansansvar för att aktivt och medvetet främja kvinnors och mänslika rätt och möjligheter och för att motverka traditionellakönsmönster är således fastslaget i styrdokumentenför skolan.Utskottet delar regeringens uppfattning att detta ansvar ärså viktigt att det tydligare än vad som är fallet börframgå redan av skollagen. När det gäller utformningen av ochplaceringen av en sådan bestämmelse konstaterar utskottet ilikhet med regeringen att den särskilda föreskriften ommobbning i 1 kap. 2 § tredje stycket resp. 1 kap. 9 § andrastycket är att betrakta som ett förtydligande av detövergripande målet att främja varje människas egenvärde. Motden bakgrunden bör det, i enlighet med regeringens förslag, isamma mening föreskrivas att den som verkar inom skolansärskilt skall främja jämställdhet mellan könen. Utskottetanser dock att en mindre redaktionell ändring bör göras i denföreslagna lagtexten med anledning av motionen.Utskottet föreslår således att antar regeringensförslag till lag om ändring av skollagen med den ändring somutskottet har förordat med anledning av motionen (bilaga 2).I motion 1994/95:Ub44 yrkande 1 (mp) framhålls att det är bramed den förstärkning som ändringen i skollagen innebär.Motionärerna anser dock att frågan om tillsynen av skolansjämställdhetsarbete borde ha tagits upp i propositionen. Hurskolorna uppfyller den nya bestämmelsens krav påjämställdhetsarbetet bör särskilt uppmärksammas itillsynsarbetet. Vidare bör det ställas krav på en samladutvärdering av kommunernas jämställdhetsarbete. Tydligaanvisningar bör tas fram för en rullande uppföljning av hurkommunernas jämställdhetsarbete framskrider.Utskottet erinrar om att enligt sininstruktion bl.a. skall följa upp, utvärdera och ha tillsynöver skolan. Uppföljning, utvärdering och tillsyn utgör därvidolika delar av den statliga kontrollen av skolan.Utskottet har tidigare under detta behandlat frågorom tillsynen av skolan. I utskottets betänkande 1994/95:UbU1behandlades revisorers förslag om tillsyn av skolan.Utskottet tillstyrkte därvid revisorernas förslag om utökad ochmer aktiv tillsyn av skolan. Även i sitt betänkande1994/95:UbU10 har utskottet behandlat roll somtillsynsmyndighet och därvid bl.a. konstaterat att regeringen iregleringsbrev för /95 lagt fast att Skolverketskall prioritera insatser för utökad tillsyn. I det förstnämnda betänkandet har utskottet bl.a. betonat tillsynen frånSkolverkets sida i frågor som rör hur skolhuvudmannen taransvar för sin egenkontroll av skolverksamheten. Utskottetnoterade också att under /95avser att genomföra ett projekt om tillsyn av kommunernasegenkontroll. Syftet med detta projekt är att dels utvecklametoder för tillsyn av kommunerna vad gäller deras skyldigheterinom målutveckling, planering, uppföljning, utvärdering ochegentillsyn dels genomföra tillsyn över egenkontrollen i ettantal kommuner. Inom projektets ram skall vidare utarbetas ettstödmaterial som skall kunna användas för verkets fortsattatillsyn av kommunernas egenkontroll samt ett externtinformationsmaterial. Det är kommunen själv som beslutar om hurden egna uppföljningen, utvärderingen och tillsynen skallorganiseras.Jämställdhet mellan kvinnor och män är ett nationellt mål förskolan. I alla kommuner skall det finnas en avkommunfullmäktige antagen skolplan som visar hur kommunensskolväsende skall gestaltas och utvecklas. Av skolplanen skallsärskilt framgå de åtgärder som kommunen avser att vidta föratt uppnå de nationella målen. Kommunaliseringen av skolaninnebär att regering och riksdag inte längre detaljstyrverksamheten. Däremot har statsmakterna möjlighet att följa uppvilka resultat som nåtts, exempelvis beträffande jämställdhet.Som utskottet inledningsvis påpekat åligger det attutöva den statliga kontrollen av verksamheten i skolan, dvs.även skolornas jämställdhetsarbete. Med hänvisning till vadutskottet har anfört finner utskottet inte att ett särskiltuttalande i frågan är påkallat med anledning av motionen,varför yrkandet avstyrks.Jämställdhet som en pedagogisk frågaRegeringen anser att jämställdhet mellan könen bör lyftasfram som en pedagogisk fråga, som förutsätter grundläggandekunskaper om rådande könsmönster. Ett sådant synsätt måste fåkonsekvenser för en rad områden: lärarutbildning ochlärarfortbildning, forsknings- och utvecklingsarbete,uppföljning och utvärdering, men framför allt för det dagligaarbetet i skolan, framhåller regeringen. Rektor bör sompedagogisk ledare i skolan ges ett särskilt ansvar för attundervisningen planeras och läggs upp på ett sådant sätt atteleverna oavsett kön får likvärdiga möjligheter till utvecklingoch lärande.I motion 1994/95:A816 (m) yrkandena 4 och 6 framhålls attskolan inte skall förneka eller utplåna de könsskillnader somkan finnas mellan flickor och pojkar vid olika åldrar, utan istället ta hänsyn till dem för att därigenom ge varje individmöjlighet att utveckla sin fulla potential. I stället för attse olikheter mellan flickor och pojkar som ett problem bör manse olikheterna som en resurs. Jämställdhetsarbetet måstegrundas på kunskap och bli en pedagogisk fråga snarare än enmoral- eller attitydfråga, framhåller motionärerna. Enligtmotion 1994/95:Ub45 (m) yrkande 2 är kunskap om jämställdhet iskolan en betydelsefull förutsättning och en grund för attplanera skolans hela verksamhet. Enligt motion 1994/95:Ub348(fp) yrkande 1 krävs ett aktivt och målmedvetet arbete iförskolan och skolan för att förändra attityder ochvärderingar. Där läggs grunden till hur barnen, när de blirvuxna, ser på likheter och skillnader mellan könen. I motion1994/95:Ub43 (kds) yrkande 1 (delvis) framhålls attutbildningsväsendet har en viktig uppgift i arbetet att skapaett jämställt samhälle. Skola och utbildning spelar enavgörande roll för spridandet av kunskaper om hur ett samhällekan förändras. Enligt motion 1994/95:Ub368 (kds) yrkande 7 ärmedvetenheten om hur situationen ser ut och hur den aktivt kanpåverkas en viktig uppgift bl.a. i skolplaner och ijämställdhetsprogram vid de enskilda skolorna.Utskottet vill inledningsvis notera att flera av motionernahar väckts innan propositionen lades fram för . Ilikhet med flera motionärer vill utskottet understryka attutbildningsväsendet har en mycket viktig uppgift i att skapaett jämställt samhälle. Utskottet delar också motionärernasuppfattning att det krävs ett aktivt och målmedvetet arbete iförskolan och skolan för att förändra attityder ochvärderingar.Utskottet delar såväl regeringens uppfattning (prop. s. 12)som den uppfattning som uttryckts i flera motioner, nämligenatt jämställdhet i skolan bör innebära att skolan skall geflickor och pojkar likvärdiga villkor och förutsättningar attupptäcka, pröva och utveckla sin fulla potential. Dettaförutsätter kunskaper om rådande könsmönster och omkönstillhörighetens betydelse för lärandet.Utskottet vill peka på vikten av att flickor och pojkar iundervisningen ges utrymme att utveckla sina individuellaförutsättningar utan att begränsas av könstillhörighet. Flickoroch pojkar utgör inte några enhetliga grupper. Det finns storaskillnader mellan individer av olika kön. Olikheterna mellankönen bör ses som en resurs i undervisningen. Alla sidor avflickors och pojkars personlighet måste få utvecklas utanbegränsningar av vad som av tradition anses som kvinnliga ochmanliga egenskaper och domäner. Undervisningen i skolan måstealltid utgå från elevernas egna förutsättningar ocherfarenheter, men den skall också kunna tillföra det somflickor respektive pojkar specifikt behöver och den skallkompensera för eventuella brister.Utskottet delar regeringens bedömning att jämställdhet börlyftas fram som en pedagogisk fråga. Det är rektor och läraresom i samarbete med eleverna skall ge skolarbetet struktur ochinnehåll. Ansvaret för att utveckla och förbättraundervisningen ligger på de enskilda skolorna.Med vad utskottet nu har anfört och med vad regeringen anförunder avsnittet om jämställdhet som en pedagogisk fråga ärenligt utskottets mening syftet med motionsyrkandenatillgodosett. Utskottet avstyrker därför motionerna1994/95:Ub43 yrkande 1 (delvis), 1994/95:Ub45 yrkande 2,1994/95:Ub348 yrkande 1, 1994/95:Ub368 yrkande 7 och1994/95:A816 yrkandena 4 och 6.Regeringen berör också frågan om sär- och samundervisningoch pekar på att det förekommer försöksverksamhet med enkönadegrupper och klasser. Regeringen framhåller att det finns enmycket klar utbildningspolitisk strävan att skolan skall varaen sammanhållen skola för alla. Mot den bakgrunden är det inteönskvärt att gå tillbaka till någon form av flick- ochpojkskolor, eller flick- och pojkklasser. Däremot börförsöksverksamhet med olika former av enkönade grupper ispeciella sammanhang fortsätta, heter det i propositionen.I två motioner från den allmänna motionstiden -- och såledesväckta innan propositionen lades fram -- har frågor tagits uppom sär- och samundervisning. I motion 1994/95:A816 (m) yrkande7 framhålls att man bör utnyttja den möjlighet som finns attbedriva undervisning i enkönade klasser där så är lämpligt.Enligt motion 1994/95:A820 (kds) yrkande 12 bör det utarbetasolika metoder och projekt startas för att främja pojkars ochflickors möjlighet att utvecklas på lika villkor. Vissaundervisningsmoment inom klassens ram bör t.ex. organiseras isärskilda flick- och pojkgrupper.Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte ärönskvärt att gå tillbaka till någon form av flick- ochpojkskolor, eller enkönade klasser. Däremot börförsöksverksamhet med olika former av enkönade grupper ispeciella sammanhang kunna fortsätta. Sådan försöksverksamhetkan bidra till att öka kunskaperna om och erfarenheterna av hurundervisningen bör utformas för att motsvara både flickors ochpojkars förutsättningar och intressen. Det finns mycketlite kunskap och forskning om effekterna av könsindeladegrupper och om sam- och särundervisning ur ett könsperspektiv.Utskottet vill med anledning av den senare motionen peka på attdet är skolorna själva som beslutar om undervisningensuppläggning. Det är således fullt möjligt att, om det finnspedagogiska skäl för en sådan anordning, ge vissaundervisningsmoment i särskilda flick- och pojkgrupper.Motionärernas önskemål bör således kunna tillgodoses utan attriksdagen uttalar sig i frågan. Därför avstyrker utskottetyrkande 12 i motion 1994/95:A820.Med hänvisning till vad utskottet anfört om enkönade klasserbör motion 1994/95:A816 yrkande 7 avslås.Regeringen behandlar i propositionen (s. 16) undervisningen inaturvetenskapliga och tekniska ämnen. Regeringen pekar på attforskningen visar att det brister i kvaliteten påundervisningen i de naturvetenskapliga ämnena, särskilt igrundskolans lägre årskurser. Undervisningen inaturvetenskapliga ämnen på alla stadier måste förändras, omman långsiktigt skall kunna öka flickornas intresse ochmotivation för dessa ämnen. Regeringen pekar också på att olikaåtgärder har vidtagits för att öka intresset för naturvetenskapoch teknik bland flickorna, bl.a. har sedan år 1985anvisat särskilda medel till kommunerna för att anordnasommarkurser för flickor i teknik. Regeringen betonar dock attspeciella projekt aldrig får ersätta åtgärder i den ordinarieundervisningen. och Verket för högskoleservice (VHS)fick i uppdrag att, ,gemensamt ansvara för att initiera åtgärder inom skolans ochden högre utbildningens område som syftar till att ökaungdomars intresse för teknik och naturvetenskap (det s.k.NOT-projektet). Regeringen understryker att skolan i de storasatsningarna på ny teknik, bl.a. Internet, måste lägga sig vinnom att ge alla elever likvärdiga möjligheter att ta till sigden nya tekniken.Frågor om naturvetenskap, teknik och informationsteknik(IT) har tagits upp i flera motioner. I motion 1994/95:A816(m) yrkande 5 framhålls behovet av att stimulera flickor attarbeta med informationsteknik. Det är viktigt att föräldrar ochskolan är observanta så att flickorna också får del avutvecklingen inom informationstekniken. Enligt motion1994/95:Ub377 (c) yrkande 1 måste tekniken få större inslag ihela utbildningsväsendet. För att öka flickors intresse är detlätt att genomföra kampanjer i förhoppningen att få snabbaresultat, men för att nå varaktighet måste man arbeta mersystematiskt, heter det i motionen. Enligt yrkande 3 i sammamotion bör formulera tydligare krav på utformningenav teknikämnet utifrån flickors perspektiv. I yrkande 4 begärmotionärerna förslag om hur Teknikstugemodellen skall få störrespridning för att stimulera flickors intresse för teknik.Stimulansmedel bör anvisas till kommuner som startar verksamhetenligt Teknikstugemodellen. I motion 1994/95:A807 (c) yrkande26 framhålls att skolans undervisning i teknik ochnaturvetenskap måste ändras, så att den stämmer bättre överensmed flickornas intresse.Enligt motion 1994/95:Ub39 (fp) yrkande 1 måste ettIT-program i skolan förverkligas. Detta är viktigt inte minstav jämställdhetsskäl. Risken är annars att flickorna kommer påundantag vid användningen av datorer. Skolan måste aktivtförebygga detta, t.ex. genom att flickorna får arbeta meddatorer i särskilda grupper. I motion 1994/95:A820 (kds)yrkande 13 framförs att både flickor och pojkar i sammautsträckning bör få stifta bekantskap med den nyainformationstekniken. Dataprogram, dataspel etc. bör utvecklassom inspirerar både pojkar och flickor att utnyttja datorn ochIT för områden som traditionellt uppfattas som kvinnliga ellermjuka.Utskottet delar regeringens uppfattning och den uppfattningsom har framförts i flera motioner, nämligen vikten av attskolorna i de stora satsningarna på ny teknik, bl.a. Internet,lägger sig vinn om att alla flickor och pojkar ges likvärdigamöjligheter att ta till sig den nya tekniken. Det är viktigtatt särskild uppmärksamhet i detta sammanhang ägnas åtflickorna så att de inte riskerar att komma efter pojkarna ikunskaper om och användningen av t.ex. IT. Ett sätt kan varaatt ge flickorna möjlighet att i egen undervisningsgruppbekanta sig med den nya tekniken. Som utskottet i detföregående har anfört är det skolorna själva, rektortillsammans med lärare och elever, som bestämmer hurundervisningen skall läggas upp. Enligt utskottet finns detskäl att i detta sammanhang framhålla att informationsteknikensutveckling främst erbjuder nya förutsättningar för utbildningoch nya metoder i undervisningen. Informationstekniken är ettverktyg och kan, om den används rätt, leda till en effektivareoch mer spännande undervisning som också måste komma flickornatill del.Utskottet vill erinra om att regeringen hartillsatt dels en kommission för att främja en bred användningav informationsteknik (dir. 1995:1), dels Junior (dir.1995:2). Kommissionen skall bl.a. lämna förslag till konkretainsatser i skolväsendet, i vuxenutbildningen och i den högreutbildningen samt i den utbildning som erbjuds dem som stårutanför arbetsmarknaden. Den bör enligt sina direktiv föreslååtgärder som motverkar att den nya tekniken leder till ökandeklyftor i samhället till följd av att vissa grupper inte ärdelaktiga i utvecklingen inom informationsteknikens område.Särskild uppmärksamhet bör riktas mot tendenser till storakönsskillnader när det gäller IT-användning. Kommissionen skalllämna en första rapport . Uppdragetgäller till utgången av . Beträffande rådet för attfrämja barns och ungdomars användning av informationsteknik --Junior -- skall det samla och förmedla kunskap om hurbarn och ungdomar kan utnyttja modern informationsteknik iskolan och . Rådet skall därvid bl.a. belysa hurskolarbetet kan förändras genom en ökad användning avinformationsteknik. Rådet skall lämna förslag till åtgärdersom, på lika villkor, ger barn och ungdomar kunskap om teknikenoch dess användningsmöjligheter. Rådet skall särskilt lämnaförslag till åtgärder som främjar flickors intresse för ochkunskaper om den nya tekniken. Rådet skall slutredovisa sittarbete i december 1995.Utskottet vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten påundervisningen i matematikämnet. Matematik är ett ämne someleverna tidigt kommer i kontakt med i skolan. Mot bakgrund avvad regeringen påpekar om brister i den naturvetenskapligaundervisningen särskilt i lägre årskurser, finnsdet enligt utskottet anledning att uppmärksamma undervisningeni ämnet matematik som är ett nyckelämne för att få fler flickoratt intressera sig för teknik och naturvetenskap. Det är därförangeläget att finna metoder för att tidigt ge en bra grund ochskapa ett bestående intresse för matematik hos flickor.Av vad utskottet har anfört framgår att utskottet har sammauppfattning som motionärerna när det gäller villkoren förflickor och pojkar i skolans tekniska och naturvetenskapligaundervisning. Med hänvisning till de åtgärder som regeringenvidtagit och till vad regeringen anför i propositionen om allaelevers likvärdiga möjligheter att ta till sig den nya teknikenanser utskottet att någon särskilda åtgärd inte ärpåkallad. Därför avstyrker utskottet motionerna 1994/95:Ub39yrkande 1, 1994/95:Ub377 yrkandena 1, 3 och 4, 1994/95:A807yrkande 26, 1994/95:A816 yrkande 5 och 1994/95:A820 yrkande 13.Forsknings- och utvecklingsarbeteForsknings- och utvecklingsarbete om jämställdhet iskolan bör enligt regeringen stödjas och stimuleras. Kunskapoch erfarenhet, forsknings- och utvecklingsresultat måste få envidare spridning till lärare, skolledare och andra berörda,framhåller regeringen (s. 18). Det bedrivs en inteobetydlig genusforskning på skolområdet, främst viduniversitetens pedagogiska institutioner. Härutöver bedrivsgenusforskning också inom en rad olika forskningsdiscipliner,framhåller regeringen. Regeringen kommer att uppdra åtSkolverket att i sitt forskningspolitiska program initiera ochstödja forskningsinsatser, som har sin utgångspunkt i denpedagogiska processen i klassrummet, som ett stöd för skolanspedagogiska jämställdhetsarbete. Regeringen påpekar att det ärnödvändigt att regelbundet samla ihop och publiceraforskningsresultat på olika, för jämställdhetsarbetet relevantaområden, och den kommer att initiera sådana åtgärder.I två motioner, 1994/95:Ub45 (m) yrkande 1 och 1994/95:Ub41(m) yrkande 2, tas frågan upp om genusforskning och detbiologiska perspektivet inom forskning på skolans område.Könstillhörighetens betydelse och könsskillnader måste förståsoch ses såväl utifrån kulturella, sociala och biologiskaförklaringsmodeller som ur ett individ-, grupp- ochsamhällsperspektiv. Det är enligt motionärerna snävt att baratala om genusforskning på skolområdet. För en allsidigforskning på skolans område måste det biologiska perspektivettas med.Utskottet har i det föregående kortfattat redovisat vadregeringen anför om forskning och utvecklingsarbete på nuberört område. Enligt utskottet är det viktigt att forskningbedrivs om flickors respektive pojkars läroprocesser ochstrategier för lärande och om den pedagogiska processen iklassrummet från ett könsperspektiv. Som framgår avpropositionen bedrivs forskning om könsskillnadernas betydelsefrämst vid universitetens pedagogiska institutioner. För att fåden såväl bredaste som djupaste kunskapen inom dettakunskapsområde är även annan forskning om kön ochkönsskillnader viktig. Det finns vidare ett behov avutvecklingsarbete kopplat till teori och praktik inomjämställdhet såsom ett tvärvetenskapligt kunskapsområde.Kunskapsområdet skulle enligt utskottets mening gynnas av ettarbete över institutionsgränserna i syfte att utveckla enbredare kunskap om jämställdhetens betydelse i skolan och föratt studera inlärningsprocessen i ett vidgat perspektiv.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört omatt stödja forskningsinsatser. Utskottet konstaterar i likhetmed regeringen att det föreligger behov av ytterligareforskning. Utskottet anser inte att genom uttalandebör gå närmare in på uppläggningen av viss forskning. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna 1994/95:Ub41yrkande 2 och 1994/95:Ub45 yrkande 1.Övrigt inom skolans områdeEnligt motion 1994/95:Ub43 (kds) yrkande 4 bör fåi uppdrag att stimulera tillkomsten av nya läromedel somuppfyller läroplanens krav på jämställdhet. Motionärernaframhåller att en stor del av de läromedel som används iskolorna är förlegade och könsstereotypa. Ofta saknasflickornas erfarenhetsvärld och kvinnors roll isamhällsutvecklingen speglas inte.Utskottet vill med anledning av motionen peka på att iSkolverkets uppgift att utvärdera verksamheten i skolan ingårockså att granska och utvärdera läromedel. Det är dock framförallt rektorer och lärare själva som har att ställa krav påläromedlen. En medveten och kritisk granskning genomförd avlärarna ute på fältet är av stor vikt. Utskottet utgår från attläromedelsförlagen själva är lyhörda för de krav som ställs avskolan och därmed tar sitt ansvar för att framställa i nuberört hänseende fullgoda läromedel. Med hänvisning till vadutskottet har anfört avstyrks yrkande 4 i motion 1994/95:Ub43.Frågor om studie- och yrkesorientering (syo) m.m. tas uppi motion 1994/95:Ub40 (c).