bet · GJ01SoU18 · 1995-05-07 00:00:00 — Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården I betänkandet behandlas regeringensproposition /96:176 Förstärkttillsyn över hälso- och sjukvården och22 motionsyrkanden med anledning avpropositionen.I betänkandet behandlas också sjumotionsyrkanden från den allmännamotionstiden 1995.Utskottet ställer sig bakom regeringensförslag till ändringar i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) och en ny lagom tillsyn över hälso- och sjukvården.Förslagen innebär bl.a. att regleringenav ledningsansvaret inom hälso- ochsjukvården förändras. Genom den nyalagen om tillsyn över hälso- ochsjukvården införs enhetliga bestämmelserom tillsyn över hälso- och sjukvården.Socialstyrelsen föreslås med undantagför den sjukvård som ges inomFörsvarsmakten utöva tillsynen över allhälso- och sjukvård oavsett driftform.Den som vill bedriva hälso- och sjukvårdföreslås anmäla detta tillSocialstyrelsen. Anmälningsskyldighetenomfattar även verksamhet som tar emotuppdrag från hälso- och sjukvården ochutgör led i bedömningen av patientshälsotillstånd eller behandling.Lagändringarna föreslås träda i kraftden 1 januari 1997.Till betänkandet har fogats åttareservationer och ett särskilt yttrande. I proposition 1995/96:176 om Förstärkttillsyn över hälso- och sjukvårdenföreslår regeringen() - efter hörande avLagrådet - att antar ipropositionen framlagda förslag till1. lag om tillsyn över hälso- ochsjukvården,2. lag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763),3. lag om ändring i tandvårdslagen(1985:125),4. lag om ändring i lagen (1994:953) omåligganden för personal inom hälso- ochsjukvården,5. lag om ändring i lagen (1994:954) omdisciplinpåföljd m.m. på hälso- ochsjukvårdens område,6. lag om ändring i socialtjänstlagen(1980:620),7. lag om ändring i skollagen(1985:1100),8. lag om ändring i lagen (1991:1136)om försöksverksamhet med kommunalprimärvård,9. lag om ändring imervärdesskattelagen (1994:200),10. lag om ändring i lagen (1974:202)om beräkning av strafftid m.m.,11. lag om ändring i lagen (1985:12) omkontroll av berusningsmedel på sjukhus,12. lag om ändring i lagen (1988:870)om vård av missbrukare i vissa fall,13. lag om ändring i lagen (1995:831)om transplantation m.m.Lagförslagen fogas till betänkandet sombilaga 1. Motioner väckta med anledning avpropositionen1995/96:So19 av m.fl. (m)vari yrkas att beslutar att enverksamhetschef inom hälso- ochsjukvården skall ha medicinsk kompetensi enlighet med vad som anförts imotionen.1995/96:So20 av m.fl.(kds) vari yrkas1. att avslår proposition1995/96:176,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av tillsynsreglerna.1995/96:So21 av m.fl. (v)vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag till inrättande av en från hälso-och sjukvården friståendeombudsmannaorganisation enligt vad imotionen anförts om behovet av stöd förpatienter som kommit i konflikt medhälso- och sjukvården,2. att beslutar att i 27 §hälso- och sjukvårdslagen ersätta deföreslagna orden patientansvariglegitimerad läkare med patientansvariglegitimerad behandlare enligt vad imotionen anförts om bra diagnostik ochbehandling av patienter inom hälso- ochsjukvården,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av psykologiskkompetens vid Socialstyrelsensnationella och regionala enheter.1995/96:So22 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att även Försvarsmakten skallomfattas av tillsyn närdet gäller hälso- och sjukvård,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en kommitté meduppdrag att se över Socialstyrelsensarbetssätt,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda möjligheten attsamla all tillsyn över hälso- ochsjukvården och hos enenda myndighet.1995/96:So23 av ochKerstin Warnerbring (c) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av personellaresurser till förtillsynsverksamheten,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om patientansvarig läkare,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kompetensförstärkning itillsynen när det gäller psykologernasarbetsområde.1995/96:So24 av ()vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om individtillsyn av allpersonal,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om verksamhetschefer i kommunalverksamhet,3. att som sin mening gerregeringen till känna att ansvaret förskolhälsovården skall bäras avSkolverket och därmed att 14 kap. 8 §skollagen inte skall tas bort.1995/96:So25 av m.fl.(fp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om egenkontrollen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ledningsansvaret,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skolhälsovården,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kvacksalverilagen,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om lex ,. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att sätta patienten icentrum,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sanktioner.Motioner väckta 19951994/95:So407 av ochLiselotte Wågö (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omledningsansvaret inom barn- ochvuxenpsykiatrin.1994/95:So415 av m.fl.(v) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till ändring ihälso- och sjukvårdslagen enligt vad imotionen anförts om ledningsansvaretinom barn- och vuxenpsykiatrin.1994/95:So434 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ny lagstiftningvad gäller de enskilda vårdhemmen.1994/95:So443 av () variyrkas att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i HSL vadgäller bl.a. ledningsansvaret inom barn-och vuxenpsykiatrin att psykologer kankomma i fråga för ledningsansvaret.1994/95:So445 av m.fl.(m, s, fp, kds) vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en precisering avsjukvårdspersonalens medicinskayrkesansvar,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att det samladeledningsansvaret bör upphävas.1994/95:So489 av m.fl.(v) vari yrkas16. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om tillsynen över sjukvården.Ärendets beredning i riksdagenYttrandeUtbildningsutskottet har yttrat sig överpropositionen jämte motionerna såvittgäller tillsynen över skolhälsovården.Yttrandet fogas till betänkandet sombilaga 2. BakgrundBehovet av enhetliga tillsynsregler förprivat och offentlig hälso- och sjukvårdhar uppmärksammats i olika utredningaroch sammanhang under de senaste åren.I betänkandet Tillsyn över hälso- ochsjukvården (SOU 1991:63) föreslogTillsynsutredningen att tillsynsregeln ihälso- och sjukvårdslagen (1982:763,HSL) skulle utvidgas till att omfattaockså enskilt bedriven öppen och slutenhälso- och sjukvård. Utredningenförutsatte att en grundlig översyn avstadgan (1970:88) om enskilda vårdhem(vårdhemsstadgan) skulle genomföras.En arbetsgrupp fick i uppdrag att göraen översyn av vårdhemsstadgan.Arbetsgruppen lämnade i maj 1993betänkandet Enskild vård och omsorg -offentlig tillsyn (Ds 1993:38).Arbetsgruppens betänkande harremissbehandlats och ligger i vissadelar till grund för propositionensförslag.Frågor kring tillsyn över hälso- ochsjukvården och de offentligahuvudmännens upphandling inom hälso- ochsjukvårdens verksamhetsområdeuppmärksammades också i samband medSocialstyrelsens ingripande motlaboratorieföretaget föranledde en motion1994/95:So29 (v) med begäran om attresurser borde avsättas för en snabbinsats för ackreditering och kontroll avlandets medicinska laboratorieverksamhetoch att en utredning borde tillsättasmed uppgift att upprätta särskildaregler för sådan upphandling inom hälso-och sjukvårdens verksamhetsområde somberör människors liv och hälsa. Ibetänkandet 1994/95:SoU22, med anledningav motionen, uttalade utskottet att detpågående beredningsarbetet iregeringskansliet när det gällde tillsynöver hälso- och sjukvården inte bordeföregripas. Utskottet utgick från attfrågor om de offentliga huvudmännensupphandling, kontroll och uppföljning avverksamhet som lagts ut på entreprenadskulle komma att belysas iberedningsarbetet. Utskottet framhöllockså nödvändigheten av att riksdagenskyndsamt förelades förslag till enförbättrad lagstiftning med krav på godkvalitet och hög patientsäkerhet ivården samt en kraftfull tillsyn inomhela hälso- och sjukvården, såväl denoffentligt som den privat bedrivna.Mot bakgrund av att det tidigareutredningmaterialet, dvs.Tillsynsutredningen och Översynen av denenskilda vårdhemsstadgan, endastbehandlat tillsyn av enskild vård beslötchefen för den 13mars 1995 att en arbetsgrupp inomdepartementet skulle ta fram underlagoch lämna förslag till en samladreglering av tillsynen över hälso- ochsjukvården. Arbetsgruppens förslagpresenterades i promemorian Förstärkttillsyn över hälso- och sjukvården (Ds1995:35). Promemorian harremissbehandlats.Socialstyrelsen har gjort enuppföljning och utvärdering avchefsöverläkarreformen. InomSocialdepartementet utarbetades, motbakgrund av Socialstyrelsensutvärdering, ett förslag till förändringav bestämmelsen om ledningsansvaret inomhälso- och sjukvården.Nuvarande förhållandenAllmäntEnligt HSL avses med hälso- och sjukvårdåtgärder för att medicinskt förebygga,utreda och behandla sjukdomar ochskador. Begreppet hälso- och sjukvårdomfattar såväl de sjukdomsförebyggandeåtgärderna som den egentliga sjukvården.Dit hör också sjuktransporter samtomhändertagande av avlidna. Till hälso-och sjukvården räknas också tandvården,vilken regleras i tandvårdslagen(1985:125).Samtliga vårdgivare skall bedriva sinhälso- och sjukvårdsverksamhet medbeaktande av de mål och krav som gällerför hälso- och sjukvården enligt HSL. I2 § anges att målet med hälso- ochsjukvården är en god hälsa och en vårdpå lika villkor för hela befolkningen.Vårdgivaren skall vidare bedriva sinhälso- och sjukvårdsverksamhet så attden uppfyller kraven på en god vårdenligt 2 a §. Motsvarande bestämmelserför tandvården finns i 3 §tandvårdslagen. Vårdgivarna skall vidarearbeta för att förebygga ohälsa enligt 2b §. När någon avlidit skall hälso- ochsjukvårdens uppgifter, enligt 2 c §,fullgöras med respekt för den avlidneoch de efterlevande skall visas hänsynoch omtanke.HSL:s och tandvårdslagens inledandebestämmelser om mål och krav för hälso-och sjukvården omfattar samtligavårdgivare. Därutöver finns det ilagarna särskilda krav för den hälso-och sjukvård som landstingen ochkommunerna bedriver. Beträffande enskildsluten hälso- och sjukvårdsverksamhetfinns det särskilda krav ivårdhemsstadgan.Som ett led i strävandet att uppnå entrygg och säker hälso- och sjukvård avgod kvalitet ställer lagstiftningenockså krav på hälso- ochsjukvårdspersonalen. I lagen (1984:542)om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m. ges bestämmelser somsyftar till att garantera en visskunskapsnivå och sådana personligaegenskaper hos yrkesutövaren att dennaär förtjänt av allmänhetens ochmyndigheternas förtroende. I lagen(1994:953) om åligganden för personalinom hälso- och sjukvården(åliggandelagen) finns grundläggandebestämmelser om åligganden för ochtillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen.Vårdgivare m.m.I HSL och tandvårdslagen ges landstingenoch i vissa avseenden kommunerna ettomfattande ansvar för hälso- ochsjukvården inkl. tandvården. Hälso- ochsjukvård bedrivs också i vissa fallunder tillsyn av andra statligamyndigheter. för tillsynen överskolhälsovården, Kriminalvårdsstyrelsenför den hälso- och sjukvård som bedrivsinom kriminalvården ochArbetarskyddsstyrelsen förföretagshälsovården. Huvuddelen av hälso-och sjukvården bedrivs i offentlig regi.Det vårdansvar som uppställs förlandsting och kommun i bl.a. 3respektive 18 §§ HSL innebär inte attlagen ställer upp något hinder för attandra vårdgivare än landstingen ochkommunerna ges förutsättningar attbedriva hälso- och sjukvårdsverksamhet.I vårdhemsstadgan ges bestämmelser förenskild verksamhet på hälso- ochsjukvårdens och område.Stadgan reglerar sluten sjukvård samtomvårdnad och tillsyn av äldre sommotsvarar kommunernas särskildaboendeformer.I stadgan ges bestämmelser om krav påföreståndare, vårdhemsläkare, personal,lokaler och utrustning. Bestämmelsernakompletterar de bestämmelser om krav påhälso- och sjukvården som gäller enligt2 a - 2 c §§ HSL. harutfärdat föreskrifter och allmänna råd(SOSFS 1985:16) för tillämpningen avstadgan. För enskild öppen sjukvårdfinns ingen motsvarande reglering. Inomden öppna hälso- och sjukvården kanenskild verksamhet etableras utan attnågon i författning regleradtillståndsprövning behöver ske. Vissalegitimerade yrkesutövare har dock en iförfattning reglerad skyldighet att tillSocialstyrelsen anmäla att de driverenskild mottagningsverksamhet. Sådananmälningsskyldighet gäller enligt 2 §förordningen (1994:1290) om åliggandenför personal inom hälso- och sjukvården,läkare, tandläkare, sjuksköterskor ochbarnmorskor.Det finns enligt uppgift ca 2 000privatpraktiserande läkare, varav ca 800arbetar som sådana på heltid. En storgrupp, ca 4 000 av deprivatpraktiserande yrkesutövarna, ärtandläkare. Sammanlagt ett hundratalsjuksköterskor och barnmorskor ärenskilt verksamma. Mellan 1 500 och 1800 psykologer är enskilt verksamma påhel- eller deltid.TillsynStatens tillsyn över hälso- ochsjukvården har traditionellt beskrivitssom inriktad dels mot självavårdverksamheten (verksamhetstillsyn),dels mot de personer som arbetar ivården (individtillsyn). I tillsynenligger såväl att kontrollera som attfölja och stödja verksamheten.Utöver statens tillsyn utövarsjukvårdshuvudmännen i sin egenskap avfinansiär och arbetsgivare tillsyn översin verksamhet och personal. Enligtlagen (1992:563) omförtroendenämndsverksamhet inom hälso-och sjukvården, m.m. skall inom varjelandsting och kommun finnas enförtroendenämnd med uppgift att främjakontakten mellan patienten och hälso-och sjukvårdspersonalen samt att gepatienten den hjälp som behövs. Sedanden gäller särskildaföreskrifter som beslutats avSocialstyrelsen om kvalitetssäkring ihälso- och sjukvården (SOSFS 1993:9).Enligt dessa föreskrifter skallegenkontrollen bedrivas systematiskt,fortlöpande och dokumenterat.Kompetensbekräftelsen, som inomEuropeiska unionen (EU) benämnsackreditering, kan ses som en mellanformmellan statlig tillsyn och huvudmannensegenkontroll i den meningen att det härhandlar om en externtredjepartsbedömning. Ackrediteringutförs av Styrelsen för ackrediteringoch teknisk kontroll (SWEDAC), som är enmyndighet under Näringsdepartementet.Ackreditering har inom hälso- ochsjukvården främst varitaktuellt för laboratorier.Socialstyrelsen utövar den s. k.individtillsynen, varmed avses tillsynenöver det sätt på vilket den enskildeyrkesutövaren utför sina åligganden inomhälso- och sjukvården. Bestämmelserhärom finns i åliggandelagen och lagen(1994:954) om disciplinpåföljd m.m. påhälso- och sjukvårdens område(disciplinpåföljdslagen). Bestämmelsernaomfattar den som har legitimation föryrke inom hälso- och sjukvården ochpersonal verksam vid sjukhus och andravårdinrättningar som medverkar i vård,behandling eller undersökning avpatienter samt den som i annat fall vidvård, behandling eller undersökningbiträder en legitimerad yrkesutövare.Viss personal inom detaljhandel medläkemedel, Apoteksbolagetsgiftinformationsverksamhet och personalvid larmcentral som förmedlar hjälpeller lämnar upplysningar tillvårdsökande samt arbetsterapeuter i vadavser åtgärder för att förebygga, utredaeller behandla medicinska besväromfattas också av tillsynen liksom densom tillfälligt tillhandahåller hälso-och sjukvård i landet.Statens tillsyn över landstingens ochkommunernas hälso- och sjukvård reglerasi hälso- och sjukvårdslagen. Dennaverksamhetstillsyn ankommer enligt 27 §HSL på och gäller bådesluten och öppen vård. Syftet medtillsynen är att kontrollera och verkaför att de mål och krav som anges förhälso- och sjukvården i HSL uppfylls.Vid utövandet av tillsynen överlandstingens och kommunernas hälso- ochsjukvård har rätt attföreta inspektioner.Hälso- och sjukvårdsverksamhet somförekommer som en del av annanverksamhet exempelvis inomkriminalvården och skolan står dockunder tillsyn av Kriminalvårdsstyrelsenrespektive som en del i dessamyndigheters ansvar.Socialstyrelsen skall enligt sininstruktion (1988:1236) följautvecklingen inom och utvärderavårdverksamheterna. Detta arbete utförspå riksnivå och avser mer övergripandegranskningar och kartläggningar av hurmålen uppfylls i fråga om hälso- ochsjukvårdens struktur, omfattning,innehåll, kostnader och utveckling.Resultatet presenteras vanligen irapporter till regeringen ochsjukvårdshuvudmännen.Verksamhetstillsyn över enskild slutensjukvård och över hem för särskiltboende m.m. som drivs av enskildaregleras i vårdhemsstadgan.Länsstyrelsen meddelar tillstånd attdriva enskilt vårdhem och har denprimära tillsynen över vårdhemmen ilänet. I tillsynen över vårdhemmen äremellertid flera andra myndigheterinkopplade, nämligen ,socialnämnden i vederbörande kommun och- beträffande vårdhem som organiserarskolundervisning - har befogenhet attkräva upplysningar och handlingar samträtt att inspektera verksamheten.Länsstyrelsen har tillgång tillsanktioner i form av förelägganden ochåterkallande av tillstånd gentemotvårdgivaren.Någon reglering av verksamhetstillsynöver enskild öppen sjukvårdsverksamhetfinns inte. Statens tillsyn och kontrollär här kopplad till individtillsynen ochavser läkare och annan legitimerad hälso-och sjukvårdspersonal som driver egenverksamhet.Några särskilda regler för laboratorierom t.ex. tillstånd för att kunna bedrivasådan verksamhet inom hälso- ochsjukvården finns inte. I den månlaboratorier handhar produkter somfaller under läkemedelslagstiftningen ärLäkemedelsverket tillsynsmyndighet. Iövrigt gäller samma regler som för övrighälso- och sjukvård. Det innebär att detsaknas reglerad verksamhetstillsyn förde privata laboratorierna och attkontrollen också här i stället vilar påbestämmelserna om individtillsyn.Socialstyrelsen utövar tillsyn övermedicintekniska produkter (övergångsvishar även vissatillsynsuppgifter).Propositionen i huvuddragI propositionen föreslås bl.a. ändringari hälso- och sjukvårdslagen och en nylag om tillsyn över hälso- ochsjukvården. föreslås attstadgan om enskilda vårdhem upphävs.I hälso- och sjukvårdslagen föreslåsbl.a. att där det bedrivs hälso- ochsjukvårdsverksamhet skall det finnas delokaler, den utrustning samt denpersonal som behövs för att kunna ge engod vård. Regeringen vill också införaett krav på att hälso- och sjukvårdensystematiskt och fortlöpande skallutveckla och säkra kvaliteten iverksamheten. Vidare föreslås attregleringen av ledningsansvaret inomhälso- och sjukvården förändras.Med den nya lagen om tillsyn över hälso-och sjukvården föreslår regeringenenhetliga bestämmelser om tillsyn överhälso- och sjukvården. Socialstyrelsenföreslås, med undantag för den sjukvårdsom ges inom Försvars-makten, utövatillsynen över all hälso- och sjukvårdoavsett driftform. Den som vill bedrivahälso- och sjukvård skall anmäla dettatill Socialstyrelsen.Anmälningsskyldigheten omfattar ävenverksamhet som tar emot uppdrag frånhälso- och sjukvården och utgör led ibedömningen av patients hälsotillståndeller behandling.Den nya lagen föreskriver vidare attSocialstyrelsen i sin tillsynsverksamhetskall få rätt att ta del av handlingaroch erhålla upplysningar i behövligutsträckning samt att göra inspektioner.Det föreslås också ett sanktionssy-stemgentemot den som bedriver hälso- ochsjukvård. Om hälso- ochsjukvårdsverksamhet påbörjas ellerändras utan anmälan till Socialstyrelsenföreslås böter kunna utdömas.Socialstyrelsen föreslås också få rättatt meddela förelägganden och förbjudahälso- och sjukvårdsverksamhet.Föreläggande får enligt förslagetförenas med vite. Den som fortsätter attbedriva hälso- och sjukvårdsverksamhetefter det att beslutatatt förbjuda verksamheten föreslås kunnadömas till böter eller fängelse i högstsex månader.Den föreslagna lagstiftningen föreslåsträda i kraft den 1 januari 1997.Fråga om avslag på propositionen m.m.I motion 1995/96:So20 av ChatrinePålsson m.fl. (kds) begärs att riksdagenavslår propositionen (yrkande 1). Enligtmotionärerna bör en förstärkt tillsynöver hälso- och sjukvården kopplassamman med de frågor som bereds inomramen för det uppdrag som kommittén (S1992:04) om hälso- och sjukvårdensfinansiering och organisation (HSU 2000)har. Motionärerna är övertygade om atten lagstiftning som syftar till attsäkerställa hälso- och sjukvårdenskvalitet och säkerhet för patienternamåste kopplas samman med frågan om deresurser som sjukvårdssektorn tilldelas.Motionärerna hemställer vidare attriksdagen bör ge regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn avtillsynsreglerna (yrkande 2).Motionärerna anser att HSU 2000 bör fåtilläggsdirektiv om att närmareanalysera tillsynsfrågorna kopplat tillfrågan om vårdens resurser.I två motionsyrkanden från den allmännamotionstiden begärstillkännagivanden beträffandelagstiftningen om tillsynen över hälso-och sjukvården.I motion 1994/95:So434 av () begärs att riksdagenger regeringen till känna vad i motionenanförts om ny lagstiftning vad gäller deenskilda vårdhemmen. Motionärerna anföratt frågan om en översyn av stadgan omenskilda vårdhem har behandlats avriksdagen . Regeringen bördärför förelägga enproposition.I motion 1994/95:So489 av . (v) begärs att gerregeringen till känna vad i motionenanförts om tillsynen över sjukvården(yrkande 16). Motionärerna anför atttillsynen över sjukvården måsteförbättras. Flera exempel ges, bl.a. attLex bör respekteras bättre ochefterlevnaden kontrolleras.Utskottets övervägandenI propositionen föreslås enhetligaregler för att förtydliga och förstärkatillsynen över hälso- och sjukvården.Utskottet delar regeringens uppfattningatt det är angeläget att samma krav påkvalitet och säkerhet och sammatillsynsregler gäller oavsett omverksamheten bedrivs i offentlig ellerenskild regi. Vidare är detbetydelsefullt att tillsynsansvaretkoncentreras på en enda myndighet,. Ett samlat regelverkför individ- och verksamhetstillsynmedför också större överskådlighet.Socialstyrelsen får enligt utskottetsmening bättre möjligheter att genomstödjande och kontrollerande insatserbevaka hälso- och sjukvården. Genom denföreslagna lagstiftningen kan en godkvalitet i vården och en högpatientsäkerhet säkerställas. MotionSo20 (kds) avstyrks.Motionerna So434 (m) och So489 (v)yrkande 16 är tillgodosedda ochavstyrks. Utskottet anser att det ärviktigt att regeringen följerutvecklingen samt tillämpningen av de nuföreslagna lagarna. Flera frågor inomdetta område utreds eller bereds inomregeringskansliet.Förslaget till ändringar i hälso- ochsjukvårdslagenPatientansvarig läkare (27 § HSL)I propositionen föreslås att det förpatienten skall utses en patientansvariglegitimerad läkare om det behövs medhänsyn till patientsäkerheten.Bestämmelsen föreslås bli tillämplig påall hälso- och sjukvård oavsett vem sombedriver verksamheten, dvs. oavsett omdet är i offentlig eller enskild regi.Innehållsmässigt överensstämmer den nyabestämmelsen till viss del med den gamla13 §, vilken dock var kopplad till deenheter där det skulle finnas enchefsöverläkare. I propositionen anförregeringen att verksamheten medpatientansvarig läkare bör utvärderas.Regeringen avser att uppdra åtSocialstyrelsen att genomföra en sådanutvärdering. I det sammanhanget börenligt propositionen frågan ommöjligheten att utse även andrayrkesutövare än läkare sompatientansvariga, övervägas. Därvid börsärskilt beaktaspatientsäkerhetsaspekten i sådan hälso-och sjukvårdsverksamhet som helt ellerdelvis bygger på en annan vetenskap änden medicinska, t.ex. diagnostik, vårdoch behandling av patienter utförd avpsykolog inom psykiatrin.I motion 1995/96:So21 av .