bet · GI01UU24 · 1995-05-18 00:00:00 — Stöd bör enligt motionärernalämnas till den judiska folkgruppen i f.d. (yrkande1).Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att omvandlingen av till endemokrati ännu bara påbörjats. Processen har utsatts och utsättsalltjämt för många störningar och bakslag. Ändå har viktigaframsteg gjorts. Landet har en författning som uttryckligengaranterar de mänskliga rättigheterna och stadfästergrundprinciperna för statsmaktens utövning. Vidare har Rysslandhållit allmänna flerpartival till ett parlament som fungerar.President slog i ett tal fast attnya parlaments- och presidentval skall hållas helt enligttidtabellen och . Det förtjänar även att noteras attpresident också gjort positiva och förpliktandemarkeringar om behovet av att stärka rättsstaten och individensrättigheter i Ryssland.Mot denna bakgrund finns det enligt utskottets uppfattning nuför första gången i moderna historia reella möjligheteratt aktivt bekämpa diskriminering med opinionsbildande medel.Yttrande- och pressfriheten respekteras mer än någonsin tidigare.Som även framhållits av utrikesministern i svar på bl.a.interpellationer i om harmassmedia kunnat rapportera relativt öppet och kritiskt om krigetdär. Som noteras i motion U609 (kds) förekommer i dockalltjämt en oroväckande distribution av antisemitisk press.Utskottet noterar att motionärerna i rubrik och yrkanden önskarrikta uppmärksamheten på judarnas situation i f.d. Sovjetunionen.Som utgångspunkt i motionen tas dock uteslutande uppförhållandena i . Mot denna bakgrund noterar utskottetregeringens bedömning att det inte förekommer någon avmyndigheterna initierad systematisk antisemitisk förföljelse inågon av de f.d. . Det är samtidigtovedersägligt att antisemitiska stämningar förekommer i en del avdessa stater, kanske särskilt i . Det finns därtill mångaexempel på hur rättsvårdande organ eftersatt sin plikt att beivradiskriminering. Enligt utskottets uppfattning beror detta iförsta hand på att rättssystemet alltjämt överlag är svagtutvecklat i flertalet f.d. sovjetrepubliker. Det kan dock, enligtvad utskottet inhämtat beträffande situationen i , inteuteslutas att passivitet från myndigheternas sida även kan beropå eftergifter åt vad som uppfattas som ett ökat stöd för en mernationalpatriotisk politik. Denna drabbar dock inte enbart denjudiska befolkningsgruppen utan alla minoriteter som inte anseshöra hemma i det "rena" Ryssland.Utskottet konstaterar att en huvudambition med Sverigessamarbete med bl.a. de baltiska staterna och är attstärka uppbyggnaden av demokratiska institutioner, inkl.självständiga media. Utskottet har , med anledning avproposition 1994/95:160, behandlat frågor med anknytning tillSveriges samarbete med (bet.1994/95:UU16). I propositionen och betänkandet finns utförligarebeskrivet vilka insatser som från svensk sida görs och planeraspå detta område.I ett senare avsnitt av betänkandet behandlar utskottet enmotion som specifikt rör relationer med ,särskilt mot bakgrund av kriget i Tjetjenien.Med det anförda betraktar utskottet motion U609 (kds) yrkande 1som besvarad.2. Romernas (zigenarnas) situationSammanfattning av motionenI motion U624 (s) behandlas romernas (zigenarnas) situation iEuropa, särskilt mot bakgrund av behovet att utforma flykting-och invandrarpolitiken så att också denna minoritetsgruppsspeciella problem beaktas. I yrkande 2 föreslås att regeringen iinternationella fora bör verka för att romernas situationuppmärksammas och att diskrimineringen av romer upphör.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att politiska ochekonomiska omvälvningar i försämrat förhållandena för grupp romer (zigenare). Många romer betraktas som statslösai sina hemländer eller har blivit det till följd av de senasteårens politiska omvälvningar. Så har t.ex. skett i dären stor grupp romer mot sin vilja betraktas som slovakiskamedborgare som de saknar reella möjligheter attuppfylla villkoren för tjeckiskt medborgarskap. En våg avnationalism och främlingsfientlighet har också drabbatfolkgruppen. Även romernas sociala och ekonomiska situation harförsämrats, i flera fall drastiskt. En betydande andel av Europasromer är därför asylsökande och flyktingar.Såsom påpekas i motionen har romernas förhållanden i olikaeuropeiska stater uppmärksammats inom Europarådet.Frågan har bl.a. tagits upp av de kommittéer i somägnar sig åt mänskliga rättigheter, flykting- och asylfrågor samtmassmediafrågor.Efter en rapport från högkommissarie för nationellaminoriteter anordnade och tillsammans iseptember 1994 ett seminarium om romernas situation. Vid mötetdeltog förutom regeringsrepresentanter ett 80-talfrivilligorganisationer, varav de flesta romernas.Från svensk sida kritiserade vid seminariet bl.a. det faktumatt attacker mot romer och deras egendom på vissa platser endasti mycket begränsad omfattning uppmärksammats av myndigheterna iberörda stater.Som ett resultat av seminariet beslutade vid sitt möte iBudapest att organisationens Warszawakontor förmänskliga rättigheter och demokrati (ODIHR) skall bli enförbindelselänk mellan frivilligorganisationer som är aktiva påområdet samt andra relevanta internationella organisationer.Utskottet konstaterar att aktivt bidrog till att dettabeslut kunde fattas.Utskottet anser det angeläget att och också följs upp på andra sätt. Utskottet noterardärför med tillfredsställelse att regeringen inom ramen försådana uppföljande diskussioner verkar för att romernas situationytterligare uppmärksammas i organisationernas verksamhetsprogram.Från svensk sida har bl.a. förespråkats att vissa praktiskaförtroendeskapande åtgärder vidtas för att förbättra romernassituation.Utskottet noterar att det inom EU finns planer påbiståndsprojekt för att underlätta situationen för romer iCentraleuropa. De områden som diskuteras innefattar bl.a. mediaoch villkor för arrendering av jordbruksmark. 1994 anordnade om och för romer.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att agera iolika internationella fora för att söka förbättra förhållandenaför romerna.Med det anförda betraktar utskottet motion U624 (s) yrkande 2som besvarad.3. Kurder och andra minoriteters problem i m.fl.staterSammanfattning av motionernaTre motioner, U620 (mp) (yrkande 5 i berörd del), U621 (v)(yrkandena 1 och 5) samt U640 (mp) (yrkandena 1--4, 6 och 7)behandlar helt eller delvis de mänskliga rättigheterna i Turkiet.Motion U620 (mp) utgår ifrån ett allmänt MR-perspektiv, medanmotionerna U621 (v) och U640 (mp) särskilt tar upp kurdernassituation i främst , men också i och andra stater därkurder bor.Motionernas önskemål om tillkännagivanden, som till viss delsammanfaller, kan sammanfattningsvis sägas innebäraatt regeringen skall ta upp kurdfrågan i FN och ,att regeringen aktivt skall verka för vapenvila och medling iden väpnade konflikten i och att en särskild rapportörtillsätts för att övervaka efterlevnad avinternationella åtaganden,att regeringen i skall föreslåatt medlemskap i omprövas,att regeringen skall verka för att förbättra kurdernaslevnadsvillkor och agera mot tortyr, fängslanden och avrättningari alla berörda stater.I motionerna tecknas bakgrunden till den aktuella situationen ifrämst . Enligt motionärerna pågår ett inbördeskrig iTurkiet som innebär att respekten för de mänskliga rättigheternaminskar och det militära våldet ökar. I motionerna anges atttortyr är vanligt förekommande i fängelser och påpolisstationerna. Motionärerna tar också upp den bristanderespekten för de politiska rättigheterna och exemplifierar medförbudet mot fria fackföreningar, förbudet mot vissa politiskapartier och begränsningarna av den fria pressen. Kraftfullaåtgärder måste mot denna bakgrund vidtas mot inom ramenför arbetet inom framför allt , och motion 1992/93:U646 (c, m, fp, kds, v), som uppmärksammarkurdernas situation generellt, begärs att skall verka fören lösning av de statslösa kurdernas situation i samtfortsatt uppmärksamma brott mot de mänskliga rättigheterna i detlandet (yrkande 6).I motionerna U610 (kds) (yrkande 1), U630 (s) samt U632 (fp, c,kds) uppmärksammas assyriernas/syrianernas situation, särskilt iTurkiet. Motionärerna begär tillkännagivanden om behovet av attnoga följa utvecklingen i och om vikten av att åtgärdervidtas för att denna folkgrupps situation skall förbättras.Sverige bör i olika internationella fora -- främst FN, EU,och -- verka för att assyriernas situationuppmärksammas och för att skall följa sina åtaganden ommänskliga rättigheter och erkänna etniska minoriteter.Utskottets övervägandenUtskottet har i flera tidigare betänkanden utförligt behandlatfrämst kurdernas och assyriernas situation i bl.a. ochIrak (senast i bet. 1993/94:UU26). Utskottet har också oftadirekta kontakter med bl.a. representanter för i regionen aktivaMR-organisationer. I betänkande 1994/95:UU15 om internationelltutvecklingssamarbete har utskottet behandlat frågor om stöd tillbl.a. kurderna i och Irak.Den turkiska konstitutionen stadgar att landet är en sekulärstat, i vilken alla medborgare har samma rättigheter oberoende avetnisk eller religiös tillhörighet. Trots detta diskriminerasofta -- som noteras i motionerna -- vissa religiösa trossamfund.Detta gäller såväl de kristna syrisk-ortodoxa som vissa muslimskasamfund, t.ex. aleviterna. De kristna folkgrupperna känner sigofta trakasserade av den muslimska majoriteten och i en utsattposition visavi myndigheterna. Såväl kurder som assyrier har frånden turkiska regeringens sida utsatts för en hårdhäntassimileringspolitik.Assyrierna, liksom den övriga civilbefolkningen, har understriderna i sydöstra kommit att utsättas för ett dubbelttryck såväl från den turkiska militären som från den kurdiskaPKK-gerillan. Deras utsatta ställning utnyttjas också av degrupper i området som med hot och våld försöker driva ut assyrieroch ta över deras egendomar. Under det senaste årtiondet harassyriernas antal minskat betydligt till följd av en omfattandeflykt främst till . uppskattas deras antal i sydöstraTurkiet uppgå till omkring 2 000, mot uppskattningsvis ca 70 000år 1960. I hela finns endast omkring 80 000 kristnamot 1900.Utskottet noterar att en svensk delegation på uppdrag avdåvarande statsrådet med ansvar för mänskliga rättigheter iaugusti 1994 företog en resa till för att undersökaassyriernas situation, främst i . De samtal delegationenhade i bekräftar bilden av assyriernas svåra belägenhet isärskilt landets sydöstra delar.Som framgår av motionerna har , som medlem i FN,och , gjort långtgående åtaganden angåenderespekten för mänskliga rättigheter. Dessa åtaganden måsteuppfyllas. Alla individer har en självklar rätt till sinidentitet, sitt språk, sin kultur och sin religion. Utskottetnoterar att , såväl i bilaterala kontakter som iinternationella fora, kräver respekt för de mänskligarättigheterna i Turkiet.Utskottet konstaterar att länge har krävt att Turkietskall inbjuda en expertdelegation från för att i enlighetmed den granskningsprocedur OSSE-staterna kom överens om i Moskva1991, den s.k. Moskvamekanismen, på plats kunna studerasituationen när det gäller de mänskliga rättigheterna. Utskottetnoterar att mot denna bakgrund inbjudit enparlamentarikerdelegation från att besöka landet.Delegationens besök, som ägde rum , är enligtutskottets uppfattning ett positivt steg vilket bör följas uppgenom andra åtaganden från sida, bl.a. inom ramen förMoskvamekanismen, när det gäller respekten för mänskligarättigheter.Den bristande respekten för mänskliga rättigheter i Turkietdiskuteras också kontinuerligt i olika organ i Europarådet.Kurdfrågan, liksom den i utbredda förekomsten av tortyr,är en viktig del av debatten inom rådet. Den juridiska prövningenav statens efterlevnad av sina åtaganden äger rum i kommissionenoch domstolen samt i tortyrkommittén. har ratificerat deneuropeiska konventionen om mänskliga rättigheter och accepteratden individuella klagorätten. Kommissionen beslutade i december1994 att ta upp två enskilda mål angående upplösning av politiskapartier i till prövning. besökerfängelser och arrestlokaler och utfärdar därefterrekommendationer.Rapporter från kommitténs besök, tillsammans med andraomständigheter, såsom fängslandet av kurdiska parlamentariker,ledde till att en delegation från besökte . Europarådetsgeneralsekreterare gjorde därefter ett besök iAnkara . uttryckte vid avrapporteringenfrån generalsekreterarens besök, liksom vid tidigare tillfällen,sin oro över de upprepade kränkningarna av mänskliga rättigheteri och vädjade till den turkiska regeringen omförbättringar.Den 10 november 1994 antog enramkonvention för skydd av nationella minoriteter. Detta är detförsta juridiskt bindande dokument som generellt behandlarminoriteters rättigheter. och tjugo andra staterundertecknade konventionen . Utskottetsförhoppning är att skall underteckna konventionen inom ennära framtid, särskilt i ljuset av att även turkiskaregeringsrepresentanter deltagit i utarbetandet av konventionen.Det finns således redan en rad olika mekanismer inom ramen förEuroparådet, vilka har som syfte att övervaka medlemsstaternasefterlevnad av gjorda åtaganden. Att tillsätta en särskildrapportör för , som föreslås i motion U640 (mp),förefaller enligt utskottets bedömning inte varaden mest angelägna åtgärden. Existerande organ och MR-instrumetkan och bör utnyttjas i syfte att för den turkiska regeringenpåtala det internationella samfundets oro över den fortsattabristen på respekt för de mänskliga rättigheterna i Turkiet.Enligt utskottets uppfattning utgör individuellaklagorätt den kanske mest effektiva av alla existerandemekanismer för att skapa ett tryck på ett enskilt medlemsland föratt förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna.Rapporterna från är, som omnämns ibl.a. motion U621 (v), normalt sett hemliga, såvida en stat intemedger publicering. Det är dock möjligt att utan medgivandepublicera en rapport om kommittén anser att en stat intesamarbetar. Utskottet noterar att så också blivit fallet medrapporten års besök, vilken kontinuerligtutgjort underlag för debatt i olika Europarådsfora.I motion U621 (v) aktualiseras även frågan om medlemsländersrätt att behålla sitt medlemskap i , trots att de intemotsvarat rådets inträdeskrav. Denna fråga har varitaktuell inom rådet, exempelvis 1980 då uteslöts urEuroparådets parlamentariska församling efter det attmilitärregimen hade upplöst det turkiska parlamentet. Utskottetkonstaterar att frågan om suspension av nu åter väckts avden parlamentariska församlingen. Församlingen antog den 26 april1995 en rekommendation som fördömer intervention i norraIrak och ålägger ministerkommittén att övervaka att Turkietgenomför konstitutionella och andra lagstiftningsreformer. att överväga suspendera Turkietsrätt till representation i om inte ministerkommitténkan rapportera väsentliga framsteg vid församlingens nästa möte islutet av juni. En förnyad debatt förväntas då äga rum, vilken,beroende på innehållet i ministerkommitténs rapport, kan ledatill att de turkiska parlamentarikerna suspenderas från arbetet iförsamlingen. parlamentariska delegation i Europarådethar bemött församlingens rekommendation genom att tills vidareavbryta alla förbindelser med organisationen.Utskottet noterar att flera Europarådsmedlemsstater, medhänvisning till att påverkansmöjligheterna bedöms vara störreinom organisationens ram, anser att uteslutning endastundantagsvis bör användas. Utskottet noterar vidare att densvenska regeringen uttryckt uppfattningen att det vore olyckligtom turkiska medborgare inte skulle ha tillträde till kommissionenoch domstolen för mänskliga rättigheter, speciellt dåkommissionen, som nämnts ovan, beslutat att ta upp två enskildamål, angående upplösning av politiska partier i , tillprövning.Utskottet delar regeringens uppfattning i denna fråga. Det ärenligt utskottet angeläget att i första hand inskärpa den viktEuroparådet fäster vid att hörsammar den allt starkarekritiken och genomför de reformer som utlovats.I motion U621 (v) tas också upp frågan om vapenvila och medlingi konflikten i . Utskottet konstaterar att samtal ochförhandlingar för att nå en bestående politisk lösning påkonflikten i givetvis förordas från svensk sida.Förhandlingsinviter från kurdiskt håll har förekommit, vilka dockhar avvisats från sida som oseriösa. Mot denna bakgrundfår utskottet med beklagande konstatera att dagens förhållandeninte uppfyller de förutsättningar som skulle möjliggöra enförhandlingslösning. Sådana förutsättningar torde i första handinnebära att terrormetoder och brott mot mänskliga rättigheterupphör och att parterna själva indikerar åtminstone visst mått avförhandlingsvilja. Det är utskottets självklara förhoppning attdet internationella samfundets agerande skall bidra till attförbättra förutsättningarna för en förhandlingslösning i Turkiet.Utskottet noterar i detta sammanhang att även visavi EUgjort åtaganden som måste uppfyllas. Situationen i landet har påsenare tid särskilt uppmärksammats med anledning av den planeradetullunionsöverenskommelsen mellan . Utskottetnoterar att fattade ettprincipbeslut om att ingå en sådan överenskommelse med Turkiet.Flera steg återstår emellertid innan tullunionsavtalet kan trädai kraft, främst behandling av avtalet.Utskottet konstaterar att EU i förhandlingarna om en tullunionbetonat att närmande till EU förutsätter att statenrespekterar de mänskliga rättigheterna. Detta synsätt präglar dengemensamma politiska deklaration som EU-staterna och Turkietantog . Den innehåller också ett åtagande från Turkietssida att snabbt genomföra reformer på yttrandefrihetens område.Europaparlamentet har klart uttalat att efterlevnaden avinternationella åtaganden om respekt för de mänskligarättigheterna är ett villkor för att tullunionsöverenskommelsenskall godkännas av parlamentet. Även om skullesäga ja skall frågan därefter åter behandlas av såvälkommissionen som ministerrådet. Det beslut som därefter fattas avministerrådet måste vara enhälligt.Utskottet noterar regeringens bedömning att tullunionen kan bliav stort värde av flera skäl. Enligt regeringen kan en sådanunion underlätta för att komma till rätta med deekonomiska och sociala problemen i landet, och den kan skapaförutsättningar för en lösning av Cypernfrågan och därmed för enstabilisering i hela regionen. Därmed gagnar tullunionen, enligtregeringens uppfattning, också demokratin i . Denutvidgade politiska dialog som är en del avtullunionsöverenskommelsen bedöms därtill skapa bättremöjligheter till påverkan än en politik som innebär att Turkietisoleras. Genom att skulle knytas närmare det europeiskasamarbetet kan de krafter motverkas i som ifrågasättervärdet av demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet noteraratt utrikesministern i en interpellationsdebatt (den 28 april1995) klargjort sin avsikt att inte rösta för ett tullunionsavtal"... om man inte ser några som helst förbättringar och framförallt inte om den militära situationen finns kvar som innebär attTurkiet går in i ett annat land. "Vid den turkiske utrikesministerns besök i i februari1995 diskuterades, enligt vad utskottet erfarit, MR-problemen iTurkiet ingående. I samtalen underströks bl.a. att den kurdiskafrågan måste få en politisk lösning.Som även framgått ovan försvåras situationen för kurderna,assyrierna/syrianerna och andra civila i sydöstra av denkampanj som den turkiska militären bedriver mot PKK-gerillan.Under det senaste åren har dessa strider trappats upp, vilketfått negativa konsekvenser för MR-situationen. Utskottet är djuptoroat över de senaste månadernas omfattande attacker i norra den turkiska krigsmaktens sida. Som skäl för attackerna harTurkiet angett behovet att förstöra kurdiska baser i regionen.Som också framhållits av regeringen i olika uttalanden striderdetta slags militära operationer på främmande stats territoriummot grundläggande folkrättsliga principer om respekt för denterritoriella integriteten och den humanitära rätten. Det äroacceptabelt att oskyldiga civila och flyktingar drabbas avstriderna.Som också framgår av bl.a. utrikesministerns svar på frågor ochinterpellationer i kammare har vid upprepadetillfällen uttryckt sitt stöd för den kurdiska minoritetens kravpå respekt för sina kulturella rättigheter. Av detta följer, somäven utrikesministern klart deklarerat (bl.a. ),att det är djupt oroande att politiska partier förbjuds att verkai och att folkvalda parlamentariker döms till långafängelsestraff. Kurderna måste fritt kunna välja sina egnaföreträdare till parlamentet i Ankara.Utrikesministern betonade vikten av att inte sättalikhetstecken mellan kurdernas kamp för sina rättigheter ochPKK:s kamp för ett självständigt . Utrikesministernanförde vidare följande i den 28 mars 1995:PKK har bevisligen gjort sig skyldigt till terrordåd, såväl iTurkiet som i andra länder. betraktar inte PKK som enlegitim företrädare för kurderna i Turkiet.Sverige stöder territoriella integritet och dess rättatt bekämpa terrorism i landet. Kampen mot terrorismen måste dockföras inom ramen för rättsstatens principer och med beaktande avrespekten för de mänskliga rättigheterna.Terrormetoder är aldrig acceptabla. Jag tar bestämt avståndfrån de attentat som riktats mot turkiska intressen i Stockholmoch i andra västeuropeiska städer . Svenskamyndigheter kommer att göra allt för att ställa de skyldiga tilldessa dåd till svars.Av utrikesministerns anförande framgick också att ,tillsammans med övriga EU-stater, avser att noga följautvecklingen i , både under den fortsatta beslutsprocessenom tullunionen och efter ett eventuellt ikraftträdande av ensådan överenskommelse.Utskottet delar utrikesministerns uppfattning i dessa frågoroch anser det angeläget att även fortsättningsviskraftfullt agerar för att uppfyller de åtaganden somgjorts gentemot EU, liksom de förpliktelser den turkiska statenhar som medlem av FN, och Europarådet.I motion U620 (mp) berörs även mer specifikt situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna i . I motionen hävdasatt inte granskats i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna. Med anledning härav får utskottet konstatera attIrak är föremål för behandling i såväl MR-kommissionensom i . Genom resolutionerna i dessa forahar FN riktat mycket stark kritik mot brotten mot de mänskligarättigheterna i . är regelbundet medförslagsställaretill de resolutioner om MR-situationen i som läggs fram idessa fora.MR-läget i granskas av särskilderapportör, , som rapporterar till kommissionenoch till generalförsamlingen. Utskottet konstaterar attrapporterna ger en skrämmande bild av omfattande och systematiskaMR-brott -- av tortyr, summariska avrättningar samt ett fortsattförtryck av bl.a. den kurdiska befolkningen och av de s.k.träskaraberna.Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att aktivtuppmärksamma det allvarliga MR-läget i liksom givetvis äveni andra stater, särskilt och , vilka i likhet med Irakhar stora minoriteter av bl.a. kurder och assyrier. Särskildamotionsyrkanden om behandlas i ett senare avsnitt ibetänkandet.Med det ovan anförda betraktar utskottet motionerna1992/93:U646 (c, m, fp, kds, v) yrkande 6, U610 (kds) yrkande 1,U620 (mp) yrkande 5 i berörd del, U621 (v) yrkandena 1 och 5,U630 (s), U632 (fp, c, kds) samt U640 (mp) yrkandena 1--4 samt6--7 som besvarade.4. och TjetjenienSammanfattning av motionenMotion U604 (fp) behandlar relationer till ,särskilt mot bakgrund av kriget i . Motionärerna anseratt tydligt måste visa att möjligheter attlångsiktigt bli en stat i kretsen av normala europeiskademokratier hör samman med hur landet behandlar minoriteter ochoppositionella inom sina gränser. Den harenligt motionärerna inte uppträtt kraftfullt nog för att visadetta samband mellan demokratisk praktik och demokratisktrovärdighet.I motionen beskrivs och relationertill folkgrupperna i norra . En demokrati kan inte ilängden hållas samman genom våld. Omvärldens krav på respekt förde mänskliga rättigheterna måste upprätthållas, också förRysslands skull.