bet · GJ01KrU4 · 1995-11-23 00:00:00 — Motioner väckta under allmänna I betänkandet tillstyrker utskottet ett avregeringen i proposition 1995/96:71 framlagtförslag till ändringar av pliktexemplarslagen.Genom en under allmänna motionstiden väcktmotion har en rad frågor om informationsteknikaktualiserats. Utskottet diskuterar dessa.Då det gäller pliktexemplarslagen anser utskottetatt motionen bör föranleda ett riksdagsinitiativ.Utskottet framhåller att en allt större del avinformationsflödet inte kommer attomfattas av gällande regler om leveransplikt. Föratt i möjligaste mån förhindra att materialundanhålls forskningen och att delar avkulturarvet går förlorade anser utskottet att detär motiverat att låta utreda huruvida sådanelektronisk information som inte omfattas av denuvarande bestämmelserna om pliktleverans skallvara föremål för leveransplikt i framtiden.Utskottet föreslår därför att skall geregeringen till känna att en förutsättningslösöversyn skall göras av pliktexemplarslagen.En motion - även den från allmänna motionstiden -om översyn av organisationen vid Arkivet för ljudoch bild avstyrks. 1995/96:71 vari yrkas att antarregeringens förslag till lag om ändring i lagen(1993:1392) om pliktexemplar av dokument.Lagförslaget har intagits i bilaga tillbetänkandet. Motioner väckta under allmänna motionstiden1994/95:Kr202 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en genomgripandeöversyn av organisationen inom Arkivet för ljudoch bild.1994/95:Kr217 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arkivering av trycktaskrifter i binär form.Vissa uppgifter om utredningarrörande IT-frågor, m.m.Den snabba utvecklingen på detinformationstekniska (IT) området har inneburitatt en rad statliga utredningar m.m. förnärvarande behandlar IT-frågor från olikaaspekter.- . Kommissionentillkallades i syfte att främja en bred användingav informationsteknologin i som ett medelatt höja livskvaliteten och öka vårt landsinternationella konkurrenskraft. Kommissionen haravgivit betänkandet (SOU 1994:118) Vingar åtmänniskans förmåga.- Kommittén om nya medier och grundlagarna (Ju1994:13). Kommittén skall bl.a. analyseratryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens tillämplighet på nyamedier som används vid förmedling av yttranden ochannan information till allmänheten (dir.1994:194).- (Ju 1994:05). En särskildutredare skall utarbeta sådana förslag tillrättslig reglering som kan behövas i samband medinrättandet av s.k. elektroniska anslagstavlor ochför användingen av elektroniska dokument inom bådeförvaltning och näringsliv (dir. 1994:42).- (SB 1995:01).Kommissionen har i uppgift att främja en bredanvändning av informationsteknik och skall vararådgivande till regeringen i övergripande ochstrategiska frågor inom informationsteknikensområde (dir. 1995:1). Kommissionen har överlämnatbetänkandet (SOU 1995:68) IT-kommissionensarbetsprogram 1995-96 till regeringen.- Junior (SB 1995:02). Rådet skall främjabarns och ungdoms användning av informationsteknikoch skall samla och förmedla kunskap om hur barnoch ungdomar kan utnyttja moderninformationsteknik i skolan och på fritiden.- (Ju 1995: 08). Utredningenskall analysera på vilket sätt kommande EG-direktiv om skydd för personuppgifter skallinförlivas med svensk rätt (dir. 1995:91).- Toppledarforum. Denna informella samverkansgruppmed ett tiotal genelraldirektörer förinformationsintensiva myndigheter samt chefernaför syftar tillatt förnya offentlig förvaltning med stöd av IT.Gruppens arbetsprogram skall stimulera tillomprövning och förnyelse genom en öppenelektronisk infrastruktur förinfomationsförsörjning i offentlig verksamhet.Ytterligare några aktuella kommitéer på IT-områdetnämns i trafikutskottets betänkande 1995/96:TU1.Vidare kan nämnas att kulturutskottet i sittbetänkande 1994/95:KrU15 anförde - när det gälldebiblioteksverksamhet och den snabba utvecklingenpå IT-området - att det framstod som naturligt attden parlamentariska skulleuppmärksamma denna fråga.Därefter har i sittslutbetänkande (SOU 1995:84) Kulturpolitikensinriktning framhållit att datatekniken öppnar förkommunikation i nya nätverk ochinformationssystem. , menarutredningen, kommer all information i text, ljudoch bild att bli tillgänglig i digital form.Utvecklingen av nätverken sker snabbt. Särskildakulturnät kommer att kunna skapas antingenspontant av intresserade människor eller påkommersiella grunder av företag, där t.ex.recensioner av teater, böcker och film ärtillgängliga. Sådana nät kan också vara öppna förett brett och ständigt pågående samtal om kultursom involverar alla som kan komma in på näten.Mycket av kulturinstitutionernas kunskap ochinformation bör enligt utredningen digitaliserasoch samordnas i Kulturnät . Därmed kankulturinstitutionernas samlingar, information ochkunskap göras lätt åtkomligt för allmänheten viaterminaler på kulturinstitutioner eller i hemmen.För att skapa Kulturnät krävs omfattandeutvecklings- och samordningsarbete av strategi ochteknik där bör ha ettövergripande ansvar. Samarbete bör ske medoffentliga kulturinstitutioner av olika slag.Nätet bör, framhålls det, stå fritt gentemotkommersiella intressen (Kulturpolitikensinriktning s. 285-286).Regeringen har tillkallat en särskildutredare som skall utarbeta en samlad strategi föranvänding av informationsteknik vid myndigheteroch institutioner inom kulturområdet och lämnaförslag till uppbyggnad av ett gemensamt kulturnät(dir. 1995:129).I sammanhanget kan även nämnas attkonstitutionsutskottet i sitt betänkande1994/95:KU41 redovisar dels en av utskottetinitierad undersökning av samhällsinformationen påen övergripande nivå, dels frågor om bl.a.informationshantering på elektronisk väg inomramen för medborgarkontor resp. inom denoffentliga förvaltningen generellt.Inom pågår projekt ommedborgarinformation. I syfte att spridasamhällsinformation till medborgare, näringslivoch organisationer utvecklas ettnätverksbaserat data- och informationssystembenämnt "Samhället direkt". Databaser som RIXLEX,Information , Skoldatanätet,myndighetsdatabaser, kommunala ochlandstingsdatabaser, m.fl. skallfinnas med i "Samhället direkt".Civildepartementet ansvarar för samordningen avprojektet.Regeringen uppdrog tillRiksrevisionsverket att i samverkan medStatskontoret och lämnaförslag om enhetliga principer för prissättning avinformationstjänster inom den offentliga sektorn.Bl.a. uttalas i regeringsuppdraget att detövergripande målet för tillhandahållande avinformationstjänster bör vara att uppnå eneffektiv använding av den information som finns ioffentliga databaser. Finansierings- ochprissättningsprinciperna får inte motverka dettamål. Priset bör således inte sättas så högt attefterfrågan på information blir lägre än vad somär samhällsekonomiskt effektivt.Frågor rörandepliktexemplarslagen, elektroniskadokument, m.m.Enligt 4 kap. 4 § tryckfrihetsförordningenföreskrivs i lag om skyldighet att bevara exemplarav tryckt skrift för granskning och att lämnaexemplar av skrift till bibliotek eller arkiv. Denlag som avses i tryckfrihetsförordningen är lagen(1993:1392) om pliktexemplar av dokument(pliktexemplars-lagen) i vilken föreskrifter gesom skyldighet att till bibliotek eller tillArkivet för ljud och bild () lämna exemplar avdokument, s.k. plikt-exemplar. En nypliktexemplarslag antogs av hösten 1993och trädde i kraft den 1 januari 1994.Utgångspunkten för den nya lagen var de förslagsom presenterats i betänkandet (SOU 1992:92)Pliktleverans. Beträffande bakgrunden till lagenhänvisas till prop. 1993/94:10 om pliktexemplar avdokument och till kulturutskottets betänkande1993/94:KrU8. Beträffande övergångsbestämmelsernase även prot. 1993/94:29. Vissa mindre ändringarav nämnda lag föreslås i prop. 1995/96:71Ändringar i pliktexemplarslagen, som behandlas iett senare avsnitt i detta betänkande. Förslagengrundar sig på önskemål från Kungl. (KB) och ALB.Syftet med pliktexemplarslagen är bl.a. attpliktexemplar skall bevaras och tillhandahållasför forskningsändamål. I lagen förstås meddokument ett föremål som lagrar information förläsning, avlyssning eller visning. Här begränsasredovisningen av lagen till att gälla dokument förelektronisk återgivning. Dokument för elektroniskåtergivning är enligt nämnda lags definition ettdokument som i fixerad form lagrar text, ljudeller bild och vars innehåll kan återges enbartmed hjälp av elektroniska hjälpmedel (2 §). som utgör dokument för elektroniskåtergivning skall sju pliktexemplar lämnas, omskriften har framställts här i landet i minst 50exemplar och har gjorts tillgänglig förallmänheten här. Har sådan skrift framställts iutlandet och gjorts tillgänglig för allmänhetenhär i landet i minst 50 exemplar skall sjuexemplar lämnas om skriften rör svenskaförhållanden (10 §). Av specialmotiveringen tilllagen framgår att 10 § avser elektroniska dokumentsom bara lagrar text eller fast bild ellerbådadera (prop. 1993/94:10 s. 42). Enligt 14 §skall samma villkor gälla för dokument förelektronisk återgivning som är av annat slag änsom avses i 10 §. Av specialmotiveringen framgåratt härmed avses s.k. multimedia, dvs. dokumentsom lagrar text, ljud och fasta och rörliga bilderi olika kombinationer utan att vara videogrameller fonogram.Även arkivlagen (1990:782) och datalagen(1973:289) är tillämpliga på elektroniskadokument.I den forskningspolitiska propositionen (prop.1992/93:170 Forskning för kunskap och framstegavsnitt 8 s. 206) uttalades bl.a. att åtgärder ärnödvändiga för att rädda skrifter och elektroniskadokument som hotas av förstörelse samt attförebygga framtida skador på det material som nulevereras. (KB) anslagföreslogs medel bli anvisade till ett projekt föratt undersöka metoder att bevara främstelektroniska dokument. Projektarbetet skulle ske inära samverkan mellan Arkivet för ljud och bild(), KB och Riksarkivet.En särskild utredare, fil. . ,har på de tre myndigheternas uppdrag redovisatsynpunkter och förslag rörande långsiktigtbevarande av elektroniska dokument i en rapportsom publicerats (Kungl.biblioteket. Rapport nr 22). De slutsatser irapporten som har relevans för de frågor sombehandlas i detta betänkande är i starksammanfattning följande.Enligt utredarens definition är "ett elektronisktdokument ett eller flera föremål som lagrarinformation för läsning, avlyssning och/ellervisning och vars innehåll kan återges enbart medhjälp av elektroniskt hjälpmedel". Elektroniskadokument kan vara analoga som t.ex.ljudupptagningar på kassettband och videogram förVHS eller digitala som t.ex. , Video-CD,elektronisk post och ordbehandlingsdokument.Producenterna av elektroniska dokument erbjuderofta samma information på flera sätt, t.ex. "online" till en databas via uppkoppling till ettdatanät och på CD-ROM.Utredaren konstaterar att elektroniska dokumentsom inte lagrar information i fixerad form ejomfattas av leveransplikten. Således kommerallmänt tillgängliga databaser som kan betraktassom dynamiska elektroniska dokument inte att ingåi den spegling av svenskt samhälle someftersträvas. Det förhållandet att förekomsten ochutnyttjandet av databaser ökar kan leda till attuppfyllandet av målen med pliktleverans försämras.Material som inte omfattas av pliktexemplarslagenär bl.a. elektroniska tidskrifter somtillgänggligörs t.ex. via Internet. blir mer och mer etablerade och ärsnarlika traditionella tidskrifter. Sammaförhållande gäller rapporter som finnstillgängliga på Internet.Utredaren tar även upp upphovsrättliga aspekter påelektroniska dokument för vilka kopieringsrättenär begränsad. Eftersom elektroniska dokument kankopieras utan kvalitetsförlust är risken stor attde lätt kan spridas utan tillstånd frånupphovsmannen och att de kan manipuleras.Innehavare av upphovsrätt är därför oftasttveksamma till att låta sina verk görastillgängliga via elektroniska nät.Utredaren anser att elektroniska dokument är såolika de traditionella bärarna att etableradeverksamhetsformer och lagstiftning måsteomvärderas i grunden. Till detta kommer dentekniska förändringshastigheten som gör allaställningstaganden riskfyllda. Internets roll förvetenskapligt idébyte ökar särskilt inomnaturvetenskaper som fysik, något som får följderför den vetenskapliga tidskriftens betydelse.Elektroniska tidskrifter börjar få organisatoriskform men det finns alltjämt många oklarhetersärskilt rörande långsiktigt ansvar och kontroll.Biblioteksvärlden i stort har kommit fram till attdet är nödvändigt att tillgodogöra sig dennautveckling . Library of Congress i harstartat ett projekt för att studera frågor rörandeelektroniska tidskrifter. British Library iStorbritannien har påbörjat ett projekt rörandeelektroniska tidskrifter med betoning påtillgänglighetsaspekten.Den ökade kommersialiseringen av Internet medföratt kryptering av olika slag kommer att öka, anserutredaren.(Anm. Internet är en global sammankoppling avnätverk som består av mer än 40 000nätverk. Nätverken hänger ihop genom s.k.backbones, ryggrader. Ryggradsnäten är oftauppbyggda av höghastighetsförbindelser.) Ändringar i pliktexemplarslagenUtskottet konstaterar att den snabba utvecklingsom pågår inom det informationstekniska (IT)området berör många olika samhällssektorer. En radutredningar och kommissioner ägnar sig åt attfölja utvecklingen och lämna förslag till hursamhället på olika sätt skall tillgodgöra sig ochtillämpa tekniken. I flera av utskotthar IT-frågor behandlats. En redovisning härföroch för aktuella utredningar inom nämnda områdehar lämnats i det föregående. I sammanhanget börnämnas att regeringen avser att lämna enproposition till medförslag till åtgärder för att ytterligare breddaanvändningen av IT.I den nu aktuella propositionen 1995/96:71,föreslås vissa mindre ändringar av lagen(1993:1392) om pliktexemplar av dokument (plikt-exemplarslagen). Ändringsförslagen är i huvudsakföljande.I 21 § pliktexemplarslagen regleras frågan om vemsom skall lämna pliktexemplar av dels skrift imikroform, dels dokument för elektroniskåtergivning. Enligt paragrafen skall pliktexemplarav dokument för elektronisk återgivning lämnas, omdet har framställts här i landet, av den som harframställt dokumentet och, om det har framställtsutomlands, av den som låtit föra in dokumentettill landet. I fråga om videogram som hargranskats av och därvid integodkänts för visning skall dock pliktexemplarlämnas av den som begärt granskningen (prop. s.9).KB och har anmält att de har svårigheter medatt få leveranserna att fungera i enlighet medlagen. Svårigheterna gäller fonogram, videogramoch andra elektroniska dokument som harframställts här i landet. I fråga om dettamaterial får lagen anses utpeka presserier ochkopieringsföretag som leveranspliktiga. För KB harleveranserna över huvud taget inte kommit i gångtrots omfattande information till framställarna.Presserierna och kopieringsföretagen har till KBoch fört fram invändningar av praktisk ochprincipiell natur. KB och har begärt attleveransplikten skall lyftas bort från"framställaren av den slutliga produkten", dvs.CD-presserier, diskett- och kassettkopierare, tillden som har låtit göra dokumentet tillgängligt förallmänheten i landet.Regeringen anser i likhet med KB och LB attlagstiftningen bör ändras. En genomgåendeförutsättning för leveransplikt avseende de olikatyperna av elektroniska dokument är - anförs det -att dokumentet skall ha gjorts tillgängligt förallmänheten här i landet. Leveransskyldigheten bördärför åvila den som har låtit göra dokumentettillgängligt på det viset. Detta bör gälla försåväl dokument som har framställts här i landetsom dokument som har framställts utomlands. Ifråga om videogram som har granskats av Statensbiografbyrå och därvid inte godkänts bör dockpliktexemplar även i fortsättningen lämnas av densom har begärt granskningen. Förslaget innebär attde regler om vem som skall leverera som gällerfilm kommer att gälla också för videogram,fonogram och andra elektroniska dokument.Vidare anser regeringen att det bör klargöras ipliktexemplarslagen att ett datorprogram imaskinläsbar form kan utgöra sådana särskildaanvisningar som kan fordras för att användarenskall kunna tillgodogöra sig innehållet i ettdokument för elektronisk återgivning. Sådanasärskilda anvisningar föreslås bli omfattade avleveransplikt.Slutligen föreslås i propositionen attleveransplikt avseende reklamblad skall införas.Enligt utskottets uppfattning finns det anledningatt förmoda att produktionen av elektroniskadokument i fixerad form kommer att öka allt mer.Självfallet är det av stor vikt attpliktleveranserna fungerar. Utskottet anser -liksom regeringen - att leveransplikten för dessadokument bör åvila den som gör dokumententillgängliga för allmänheten. Utskottettillstyrker således den föreslagna ändringen avpliktexemplarslagen. Likaledes tillstyrkerutskottet övriga i propositionen föreslagnaändringar av lagen.Arkivering av tryckta skrifter i binärformInnehållet i motion Kr217 (s) är i korthetföljande.Den skyldighet som enligttryckfrihetsförordningen föreligger att lämnaexemplar av tryckt skrift till bibliotek ellerarkiv föreslås bli kompletterad med ett krav påatt dokumenten även skall lagras i binär form.Eftersom så gott som allt material som trycks under framställandets gång passerargenom en dator föreligger det inte några störrepraktiska problem med en sådan lagstiftning,varken för myndigheter eller skriftframställare,anser motionären. Att bygga upp ett digitaltbibliotek med alla svenska trycksaker skulle -menar motionären - kunna underlätta skapandet avdatabaser där dessa alster finns tillgängliga föralla nätanvändare. Vissa lagtekniska problem kanfinnas när det gäller verkens immaterialrättsligastatus, något som regeringen enligt motionären börgranska närmare.De frågor som behandlas i motionen har högaktualitet. diskuteras - som nämntsi det föregående - IT-frågor bl.a. i en radutredningar som rör olika samhällssektorer. Förbiblioteksväsendet är den nya tekniken av störstabetydelse och kommer sannolikt att medföra storaförändringar . För bok- ochbiblioteksväsendet kommer troligen även den s.k.computor-to-plate-tekniken (CTP) att innebära enomställning och medföra att tryckerierna tryckerendast det antal exemplar av en bok som förtillfället behövs. Tekniken gör det också möjligtatt trycka en bok på flera platser ilandet (jfr tidningen nr 131995).Motionsförslaget att pliktexemplarslagen skallutökas till att tryckta dokument skall lagras äveni digital form berördes i betänkandet (SOU1992:92) Pliktleverans. Utredaren anförde bl.a.att vissa produkter produceras på basis avelektroniska dokument men sprids på andra medier.Så är fallet med trycksaker. Man kan - anfördesdet - mycket förenklat säga att en datafilomvandlas till en bok. Kan man då inte tänka sigatt leverera datafilen, undrade utredaren. Motdetta talar att det är en grundläggande tanke attdet allmänt tillgängliga dokumentet skalllevereras. Det är det som påverkar människorna.Datafilen kan inte sägas vara allmänt tillgänglig,menade utredaren (s. 80).Utskottet konstaterar att information allt oftarelagras enbart digitalt. Som redovisats i ettföregående avsnitt i detta betänkande är det inteovanligt att material såsom vetenskapligauppsatser, tidskrifter m.m., endast finnstillgängligt via datanät, något som även berördesi pliktleveransutredningen. Dessa elektroniskadokument som är tillgängliga endast genomdirektkoppling är således inte leveranspliktiga.Vidare konstaterar utskottet att datanäten, främstvia Internet, blir tillgängliga för allt flermedborgare. ()har på uppdrag av IT-kommissionredovisat att drygt 1,4 miljoner personer iSverige eller av den svenska befolkningen iåldern har tillgång till dator i hemmet.Av dessa har240 000 personer tillgång till datorer som äruppkopplade mot andra datorer utanför hemmet(Datorvanor 1995, SCB).Den lagstadgade leveransplikten omfattar vissatyper av elektroniska dokument, nämligen sådanasom finns i fixerad form och i utgåvor som kanköpas, lånas osv. såsom , disketter,videogram och fonogram. Däremot omfattasinformation som görs tillgänglig i direktkoppladedatabaser, s.k. on line-förbindelse, inte av lagenoch är således inte leveranspliktig. Elektroniskadokument som utgör underlag för tryckt materialomfattas inte heller av leveransplikten.Motionären föreslår leveransplikt även i dettafall.Syftet med pliktexemplarslagen är att bevara ochtillhandahålla yttringar av svenskt liv, svensktsamhälle och svensk kultur för eftervärlden ochatt ge kunskap om och insyn i vårt samhälle.Härigenom främjas ett fritt meningsutbyte, en frioch allsidig upplysning och ett fritt konstnärligtskapande. Det visar vår egenart och ger oss våridentitet i och världen (prop. 1993/94:10om pliktexemplar av dokument s. 17).Takten på den tryckeri- och informationstekniskautvecklingen har ökat snabbt under de år som gåttsedan redovisade sittförslag . Utvecklingen innebär bl.a. attallt fler elektroniska dokument aldrig får enfixerad form i pliktexemplarslagens mening. Sådanadokument omfattas inte av bestämmelserna i lagen.Som en följd härav minskar möjligheterna atttillgodose det syfte som ligger bakom reglerna ipliktexemplarslagen. En allt större del avinformationsflödet kommer således medgällande lagstiftning inte att omfattas avreglerna om leveransplikt. Detta är ägnat att iväsentlig mån minska förutsättningarna förforskningen och för bevarandet av kulturarvet. Föratt i möjligaste mån förhindra att material i allthögre utsträckning undanhålls forskningen och attdelar av kulturarvet går förlorade är det enligtutskottets uppfattning motiverat att utredahuruvida sådan elektronisk information som inteomfattas av de nuvarande bestämmelserna ipliktexemplarslagen skall vara föremål förleveransplikt . Om sådan leveranspliktbedöms böra införas, bör det utredas vilkenomfattning denna bör ha liksom bl.a. vem som skallfullgöra leveransplikten. Med hänvisning till denstora mängden material finns det skäl att underutredningsarbetet beakta att leveransplikten intefår bli så omfattande att det i praktiken blirsvårt att upprätthålla den. Härvidlag bör ävenbeaktas kostnadsaspekten såväl för staten som förleverantörerna av pliktmaterial. Arbetet börbedrivas förutsättningslöst. Detta innebär bl.a.att utredningen även bör kunna innefatta den avmotionären aktualiserade frågan, nämligen omleveransplikt skall gälla för elektroniskadokument som utgör underlag för sådant trycktmaterial, som är leveranspliktigt. Underutredningsarbetet bör samråd ske med kommittéeroch arbetsgrupper på det informationstekniskaområdet. De pliktexemplarsregler som finns i andraländer, främst inom och EU, böruppmärksammas.Då det gäller den del av motionsförslaget somsyftar till att ett digitalt bibliotek medtillgång till alla svenska trycksaker skallinrättas och att de därmed sammanhängandeupphovsrättsliga frågorna skall utredas villutskottet anföra följande.Som framgår av ett tidigare avsnitt i dettabetänkande arbetar ett flertal utredningar med IT-frågor. Ett arbete pågår också inomCivildepartementet för att göra offentligadatabaser tillgängliga för medborgarna. Vidare har1995 års i sitt arbetsprogram tagitupp frågan om de krav som kommer att ställas påbiblioteken i en situation där stora mängderinformation kommer att vara lagrad digitalt.Enligt kommissionen måste tillgången till de storadatanäten säkras av biblioteken. Kommissionenföreslår att regeringen skall uppdra åtForskningsrådsnämnden att ta fram en skrift sombelyser bibliotekens nya möjligheter ochutmaningar samt de strategier som kan ledautvecklingen in . Skriften skall -anser kommissionen - belysa situationen förforskningsbiblioteken och folkbiblioteken.Vidare kan nämnas att frågan om att inrättadigitala bibliotek har aktualiserats både iSverige och i andra länder, bl.a. . T.ex. pågårpå stadsbiblioteks huvudbibliotekförberedelser för att i ett annex (f.d.Humanistiska ) inrätta ett IT-biblioteki samverkan med AB.Stadsbiblioteket får härigenom möjlighet attanvända befintliga bibliotekstillämpningar inomIT-området.