bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — anställning somarbetsgivaren 1. arbetsgivarenfinansierat med finansierat medstöd av stöd av- lagen (1995:411) - lagen (1995:411)om tillfällig om tillfälligavvikelse från avvikelse frånlagen (1981:691) om lagen (1981:691) omsocialavgifter, socialavgiftereller eller- förordningen - förordningen(1987:411) om (1987:411) omberedskapsarbete, beredskapsarbete,eller som2. tid då sökandenbedrivit egen 2. bedrivits mednäringsverksamhet stöd avmed stöd av förordningenförordningen (1984:523) om(1984:523) om bidrag tillbidrag till arbetslösa m.fl.arbetslösa m.fl. som startar egensom startar egen näringsverksamhet.näringsverksamhet.dels antar det i propositionenframlagda förslaget till lag omändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd såvitt avser 6 §med den ändringen att paragrafensandra stycke får följande somReservanternas förslag betecknadelydelse:Regeringens Reservanternasförslag förslagMed utfört Vid prövning avförvärvsarbete arbetsvillkoretavses dock inte bortses frånförvärvsarbete som1. anställning somarbetsgivaren 1. arbetsgivarenfinansierat med finansierat medstöd av stöd av- lagen (1995:411) - lagen (1995:411)om tillfällig om tillfälligavvikelse från avvikelse frånlagen (1981:691) om lagen (1981:691) omsocialavgifter, socialavgiftereller eller- förordningen - förordningen(1987:411) om (1987:411) omberedskapsarbete, beredskapsarbete,eller som2. tid då sökandenbedrivit egen 2. bedrivits mednäringsverksamhet stöd avmed stöd av förordningenförordningen (1984:523) om(1984:523) om bidrag tillbidrag till arbetslösa m.fl.arbetslösa m.fl. som startar egensom startar egen näringsverksamhet.näringsverksamhet.dels beslutar att de båda lagförslagenförses med en övergångsregel avinnebörd att ersättningsrätten förpersoner som före ikraftträdandetpåbörjat utbildningsvikariat,beredskapsarbete eller verksamhet medstarta-eget-bidrag och som då har ettupparbetat arbetsvillkor skall bedömasenligt 6 § i dess äldre lydelse,46. Skärpta villkor för rätt tillarbetslöshetsersättning (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken villkor förrätt till arbetslöshetsersättning börjarmed "får i" och slutarmed "Fi17 (v) yrkande 13 och Fi50 (v)"bort ha följande lydelse:Finansutskottet finner det märkligt attaktiva åtgärder somarbetsmarknadsutbildning inte skallkvalificera för förstagångsersättning.Särskilt märkligt blir det med hänsyntill att utbildning kvalificerar i KAS-systemet. Som påpekar imotion Fi50 innebär de föreslagnareglerna också att särskilt kvinnor medkort förvärvsliv bakom sig kommer attmissgynnas eftersom de inte fårtillgodoräkna sig föräldraledigheten förförstagångsersättning.Från arbetstagarens synpunkt ärberedskapsarbete och utbildningsvikariatnormalt arbete. Hela frågan om vad somskall kvalificera för ersättning bör istället övervägas av utredningen omarbetslöshetsersättning. Den skallenligt vad som framgår av propositionenredovisa merparten av sina förslag ibörjan av nästa år.Med hänsyn härtill anser utskottet attförslaget om skärpt arbetsvillkor böravstyrkas. Det innebär att motionernaFi17 (v) yrkande 13 och Fi50 (v)tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 22bort ha följande lydelse:22. beträffande skärpta villkor förrätt till arbetslöshetsersättningatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi17 yrkande 13 och1995/96:Fi50 avslår proposition1995/96:25 yrkande 8 i denna del ochyrkande 9 i denna del,47. Avstängningsreglerna (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken från rätttill arbetslöshetsersättning börjar med"får i" och slutar med"Fi17 (v) yrkande 14" bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill med anledning häravframhålla följande. Förlängdaavstängningstider kan få negativaeffekter. Att människor säger upp sigfrivilligt beror ofta påmissförhållanden på arbetsplatsen.Arbetsmarknadens funktionssätt kanpåverkas negativt av ett system somlåser in människor i olämpligaarbetssituationer. Dessutom påverkastillväxten negativt av mindre rörlighetpå arbetsmarknaden. Förslaget om skärptaavstängningsregler bör avstyrkas inuvarande läge. Även denna fråga böranalyseras av utredningen omarbetslöshetsersättning.Vad utskottet här anfört med anledningav motion Fi17 (v) yrkande 14 innebäratt utskottet avstyrker propositionen idenna del och anser att skallpåtala förslagets negativa effekter påtillväxten.dels att utskottets hemställan under 23bort ha följande lydelse:23. beträffande avstängningsreglernaatt med bifall till motion1995/96:Fi17 yrkande 14 avslårproposition 1995/96:25 yrkande 8 idenna del och yrkande 9 i denna delsamt som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört omavstängningsreglernas effekt påtillväxten,48. Lagförslagen i övrigt (mom. 25)Under förutsättning av bifall tillreservationerna 46 och 47Johan () anser att moment 25 iutskottets hemställan bort ha följandelydelse:25. beträffande lagförslagen iövrigtatt avslår proposition1995/96:25 yrkande 8 i denna del, 9 idenna del och 10,49. Den övergripandeutbildningsstrategin (mom. 26)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med delar och slutar med Fi18 (kds) yrkande 23 bort ha följandelydelse:Finansutskottet delar motionärernasuppfattning att det krävs insatser överett brett fält för att uppmuntra tillökade kunskaper. Förutsättningarna föratt ta till vara barns vilja tilllärande redan i tidig ålder måsteuppmärksammas. Hela utbildningsväsendet,från lågstadium till ochmed högre utbildning och forskning,måste präglas av flexibilitet, mångfaldoch valfrihet. Villkoren för friståendeskolor bör vara sådana att skolornatillförsäkras ekonomiska förutsättningarsom är likvärdiga med de offentligaskolornas genom en schabloniseradersättning. Skolorna skall vara öppnaför alla. Därav följer att uttag avelevavgifter minimeras. Flexibiliteten igymnasieutbildningen bör öka. Detoffentligas ansvar att erbjudautbildning för vuxna bör utvidgas, tillatt börja med så att alla som önskar fårmöjlighet att skaffa siggymnasiekompetens i kärnämnena. Denhögre utbildningen måste expandera, mendet är viktigt att det sker i former somsäkerställer hög kvalitet. För att denexpanderande högskoleutbildningen skallattrahera tillräckligt många måsteutbildning löna sig för den enskilde,dvs. den s.k. utbildningspremien måsteöka. Vad utskottet här anfört medanledning av motionerna Fi15 (m) yrkande36, Fi16 (fp) yrkandena 8 och 26 samtFi18 (kds) yrkande 23 bör somsin mening ge regeringen till känna.Motion Fi17 (v) yrkande 11 (delvis)avstyrks.dels att utskottets hemställan under 26bort ha följande lydelse:26. beträffande den övergripandeutbildningsstrateginatt med anledning avmotionerna 1995/96:Fi15 yrkande 36,1995/96:Fi16 yrkandena 8 och 26 samt1995/96:Fi18 yrkande 23 och med avslagpå motion 1995/96:Fi17 yrkande 11 idenna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört angående den övergripandestrategin inom utbildningspolitiken,50. Den övergripandeutbildningsstrategin (mom. 26)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med delar och slutar med yrkande 23 bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser det angeläget attutreda hur högskolorna skall få ännubredare kontaktytor till arbetslivet.När de särskilda insatser som ärfinansierade med arbetsmarknadsmedelskall ersättas med permanent utbyggnadav högskoleväsendet är det viktigt attde så kallade noggrantutvärderas. Det kan medverka till attbryta den sociala snedrekryteringen tillhögre utbildning och stimulera flerungdomar att söka till sådan. En lämpligmodell för att nå de grupper som hysermisstro mot universitetsstudier ärmodifierade distansutbildningskurser,där studierna bedrivs med hjälp avmodern teknik men i mindre studiegruppersom träffas regelbundet. Som regionalastudiecentrum för studiegrupperna kanfolkhögskolorna med sin vuxenpedagogiskaerfarenhet fungera. Det är vidareviktigt att utveckla ett system som gördet möjligt för de många som mister sinaarbeten att genomgå utbildningar pågymnasie- eller högskolenivå inom detregionala utbildningssystemet medtillfredsställande ekonomiskt stöd.Vad utskottet här anfört med anledningav motion Fi17 (v) yrkande 11 i dennadel bör som sin mening geregeringen till känna. Motionerna Fi15(m) yrkande 36, Fi16 (fp) yrkandena 8och 26 samt Fi18 (kds) yrkande 23avstyrks.dels att utskottets hemställan under 26bort ha följande lydelse:26. beträffande den övergripandeutbildningsstrateginatt med anledning av motion1995/96:Fi17 yrkande 11 i denna deloch med avslag på motionerna1995/96:Fi15 yrkande 36, 1995/96:Fi16yrkandena 8 och 26 samt 1995/96:Fi18yrkande 23 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört angående den övergripandestrategin inom utbildningspolitiken,51. Individuella utbildningskonton ochframtidsfonder (mom. 27)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken och framtidsfonderbörjar med delar ochslutar med yrkande 25 bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att den enskildeskall ha möjlighet att förkovra sig påeget initiativ. Utskottet delar förvissouppfattningen att företagen har ansvarför den egna personalenskompetensutveckling, men staten börunderlätta fortbildning eftersom nyttanav sådana satsningar kommer inte baraindividen och hennes arbetsgivare tilldel, utan även samhället. bördärför hos regeringen begära förslag omindividuella utbildningskonton.Utskottet tillstyrker därmed motion Fi16(fp) yrkande 27 och motion Fi18 (kds)yrkande 25. Motion Fi17 (v) yrkande 5 idenna del avstyrks. Vad utskottet härhar anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 27bort ha följande lydelse:27. beträffande individuellautbildningskonton och framtidsfonderatt med bifall till motion1995/96:Fi16 yrkande 27 samt1995/96:Fi18 yrkande 25 och med avslagpå motion 1995/96:Fi17 yrkande 5 idenna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,52. Individuella utbildningskonton ochframtidsfonder (mom. 27)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken och framtidsfonderbörjar med delar ochslutar med yrkande 25 bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att arbetsgivarnamåste ta ett större ansvar för deanställdas kompetensutveckling. Detmåste bli ett slut på det missbruk avmänsklig arbetskraft som det innebär attarbetsgivarna kan anställa personer medgod och adekvat utbildning, för attsedan efter sortera bortdessa på grund av bristande kompetensoch förpassa dem ut i en arbetslöshetdär staten får gå in och satsa på nyutbildning för att individen åter skallkomma in på arbetsmarknaden. Utskottetanser att en god modell kan vara ettsystem av framtidsfonder förkompetensutveckling. Finansiering av enframtidsfond bör ske via årligavinstavsättningar. Ett grundavdrag kaneventuellt göras så att mindre företagmed dålig lönsamhet inte omfattas avvinstdelningen. Utskottet anser attriksdagen bör ge regeringen detta tillkänna och tillstyrker därmed motion Fi17(v) yrkande 5 i denna del. Samtidigtavstyrks motionerna Fi16 (fp) yrkande 27och Fi18 (kds) yrkande 25.dels att utskottets hemställan under 27bort ha följande lydelse:27. beträffande individuellautbildningskonton och framtidsfonderatt med bifall till motion1995/96:Fi17 yrkande 5 i denna del ochmed avslag på motionerna 1995/96:Fi16yrkande 27 och 1995/96:Fi18 yrkande 25som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,53. Stiftelsehögskolor (mom. 28)(), (),() och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med är ochslutar med yrkande 39 bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser atterfarenheterna av överförandet avChalmers tekniska högskola och Högskolani till stiftelser ärutomordentligt goda. Ytterligare minstett större lärosäte - gärna KungligaTekniska - bördärför överföras från staten till enfristående stiftelse. Utskottettillstyrker motion Fi15 (m) yrkande 39.Vad utskottet här har anfört börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 28bort ha följande lydelse:28. beträffande stiftelsehögskoloratt med bifall till motion1995/96:Fi15 yrkande 39 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,54. Yrkesinriktad eftergymnasialutbildning (mom. 29)(), (),() och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken utbildning börjar med anser och slutar med yrkande 26 avstyrks bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser atteftergymnasial yrkesutbildning, ihuvudsak efter de principer som anges iSOU 1995:38, bör introduceras med . Regeringen bör undervåren 1996 förelägga förslagom 20 000 utbildningsplatser i sådanutbildning. Med hänvisning till detanförda tillstyrker utskottet därförmotion Fi15 (m) yrkande 37. här anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.Motion Fi18 (kds) yrkande 26 får därmedanses tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 29bort ha följande lydelse:29. beträffande yrkesinriktadeftergymnasial utbildningatt med bifall till motion1995/96:Fi15 yrkande 37 och medanledning av motion 1995/96:Fi18yrkande 26 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,55. Yrkesinriktad eftergymnasialutbildning (mom. 29)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken utbildning börjar med anser och slutar med yrkande 26 avstyrks bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att enförsöksverksamhet med kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning ärangelägen. Den bör sättas i gång snabbt,särskilt eftersom en ytterligareförlängning av påbyggnadsutbildningarnai gymnasieskolan knappast är möjlig. Medhänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet motion Fi18 (kds) yrkande 26.Vad utskottet här anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Motion Fi15 (m) yrkande 37 får därmedanses vara tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 29bort ha följande lydelse:29. beträffande yrkesinriktadeftergymnasial utbildningatt med bifall till motion1995/96:Fi18 yrkande 26 och medanledning av motion 1995/96:Fi15yrkande 37 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,56. Lärlingsutbildning (mom. 30)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med delar ochslutar med yrkande 35 avstyrks bort haföljande lydelse:Finansutskottet konstaterar attnuvarande bestämmelser om individuellaprogram i gymnasieskolan innebär att enelev kan kombinera yrkesutbildning underanställning hos en arbetsgivare medstudier i gymnasieskolan. Denna form avlärlingsutbildning med delathuvudmannaskap har emellertid kommittill mycket ringa användning - hösten1994 fanns knappt 60 ungdomar i sådanutbildning. Att utveckla praktiksystemetytterligare i samarbete mellan ortensföretagare och gymnasieskolan är ettsätt för kommunerna att garantera bl.a.ungdomar arbetsmöjligheter och framtidaanställning. Regeringen bör därför vidtaåtgärder för att öka användningen avlärlingsutbildning med delathuvudmannaskap. Utskottet tillstyrkermotion Fi18 (kds) yrkande 35. här har anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 30bort ha följande lydelse:30. beträffande lärlingsutbildningatt med bifall till motion1995/96:Fi18 yrkande 35 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,57. Utbildning i omentreprenörskap (mom. 31)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken igrundskolan om entreprenörskap börjarmed delar och slutarmed och 22 bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att det ärviktigt att frigöra och ta till varamänniskors kreativitet. Ett led i dettaär att stimulera ungdomar att vilja ochvåga bli företagare. Om goda kunskaperom företagande och entreprenörskap kundeförmedlas av skolan vore mycket vunnetför framtiden. Möjliga vägar att gå voreatt integrera entreprenörskap som endel av ämnet samhällskunskap redan igrundskolan och att inrätta särskildaföretagarprogram i gymnasieskolan.Motionerna Fi16 (fp) yrkande 29 och Fi18(kds) yrkandena 8 och 22 tillstyrksdärför. Vad utskottet här har anfört börriksdagen som sin mening ge regeringentill kännadels att utskottets hemställan under 31bort ha följande lydelse:31. beträffande utbildning igrundskolan om entreprenörskapatt med anledning avmotionerna 1995/96:Fi16 yrkande 29 och1995/96:Fi18 yrkandena 8 och 22 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,58. Ny högskola i (mom. 32)(), (),() och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken i med är ochslutar med Fi40 avstyrks bort haföljande lydelse:Finansutskottet finner regeringensstruktur för den högre utbildningen iSkåne mindre genomtänkt. Den innebärrisker för kvaliteten både vid den nyahögskolan i och vid Lundsuniversitet. Utskottet förordar istället en annan utveckling av den högreutbildningen och forskningen i ,nämligen ett vidgat uppdrag till Lundsuniversitet i enlighet med förslaget imotion Fi15 (m) yrkande 38. Även ensådan struktur bör bli föremål förskyndsam utredning. Vad utskottet häranfört bör som sin mening geregeringen till känna. Därmed tillstyrksmotion Fi15 (m) yrkande 38, och motionFi40 (fp) får anses tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 32bort ha följande lydelse:32. beträffande ny högskola i med bifall till motion1995/96:Fi15 yrkande 38 och medanledning av motion 1995/96:Fi40 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,59. Ny högskola i (mom. 32)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken i med är ochslutar med Fi40 avstyrks bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att den nyligentillkallade kommittén bör få i uppdragatt även undersöka möjligheterna attinom ramen för skapaett campus i och ett iHelsingborg. Utredningen bör ta ibeaktande vad Lunds universitets storaämnesbredd betyder för de studenter somväljer att utbilda sig där, inte minstsom morgondagens samhälle kräver bredakunskaper. Kopplingen till Helsingborgshögre utbildningar är också viktiga attbeakta liksom vad Högskolan iKristianstad erbjuder. Utredningen börockså ta upp och penetrera demöjligheter som IT-utvecklingen ger föratt sprida utbildning på distans. Enmodell är det engelska Open university,en annan är s.k. virtuellauniversitet. Den tidsram som givitsutredningen är enligt utskottets meningalltför snäv för att utredningen skallkunna ge regeringen och riksdagenunderlag att fatta ett väl genomtänktbeslut. Med hänvisning till dettatillstyrker utskottet motion Fi40 (fp).Motion Fi15 (m) yrkande 38 får ansesvara tillgodosedd. Vad utskottet häranfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 32bort ha följande lydelse:32. beträffande ny högskola i med bifall till motion1995/96:Fi40 och med anledning avmotion 1995/96:Fi15 yrkande 38 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,60. Högskoleutbyggnadens lokalisering iövrigt (mom. 33, motiveringen)() anser att den del avutskottets yttrande som under rubrikenHögskoleutbyggnadens lokalisering iövrigt börjar med Finansutskottetavstyrker och slutar med och Fi65 (s) bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att varkenföreliggande proposition ellermotionerna ger ett sådant underlag attriksdagen i detta sammanhang bör taställning till någon prioritering mellanolika universitet och högskolor.Finansutskottet avstyrker således ochmed hänvisning till det anförda ovanuppräknade motioner.61. Jämställdhetsbefrämjande åtgärder(mom. 34)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubrikenJämställdhetsbefrämjande åtgärder börjarmed anser och slutarmed avstyrks bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att det ärangeläget att göra särskilda insatserför att locka flickor och kvinnor tillutbildningar som ger dem en starkställning på framtidens arbetsmarknad.Flickor har bättre betyg än pojkarna pågrundskola och gymnasium. Ändå söker dei mindre grad än pojkarna till långahögskoleutbildningar och tekniskautbildningar. Utskottet anser att detomgående måste sättas in åtgärder förgöra N/T-utbildningarna attraktiva förkvinnor. Insatser kan göras på allanivåer; på grundskola och gymnasium kanpedagogik, SYO, lärarutbildning ochlärarfortbildning inriktas mot dettamål, på eftergymnasial nivå kan man ochbör man utveckla det tekniska basåret .Basår med andra inriktningar, exempelvismiljö, är också tänkbart. Utskottet trorockså att basårsutbildningar inom vård-och omsorgsområdet skulle kunna bidratill minskad könsmässig snedrekryteringtill vård- och omsorgsyrkena. Det behövsockså fler åtgärder för att lockakvinnor att forska, disputera, bliprofessorer och entreprenörer inomverksamheter som knoppas av frånhögskolan. Utskottet anser att riksdagenbör ge regeringen detta till känna.Motion Fi23 (fp) yrkande 3 tillstyrkssåledes.dels att utskottets hemställan under 34bort ha följande lydelse:34. beträffandejämställdhetsbefrämjande åtgärderatt med bifall till motion1995/96:Fi23 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,62. IT-utbildning m.m. (mom. 35)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken m.m.börjar med delar ochslutar med yrkande 1 bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att regeringeninte har förstått hur viktigt det är medIT-träning på alla utbildningsnivåer.Betydelsen av IT-kunskaper kan inteöverskattas. Det krävs betydandesatsningar på lärarutbildning,utveckling av läromedel och pedagogiskametoder för att datorer skall bli ettnaturligt verktyg för både elever ochlärare. Utskottet anser därför attregeringen i en bred anmodan skall göraberörda myndigheter uppmärksamma påbehovet av en naturlig integration avtillämpad IT inom utbildningen på allanivåer. Vad utskottet här anfört medanledning av motionerna Fi16 (fp)yrkande 28 och Fi32 (fp) yrkande som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 35bort ha följande lydelse:35. beträffande IT-utbildning m.m.att med anledning avmotionerna 1995/96:Fi16 yrkande 28 och1995/96:Fi32 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,63. Folkbildning (mom. 38)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjarmed delar och slutarmed kulturutskottet anfört bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att frågan ommedelstilldelningen till folkbildningenför arbetsmarknadspolitiskt motiveradeutbildningsinsatser under läsåret1996/97 måste lösas . I dagfinansieras utbildning till ett värde avåtskilliga miljarder kronor medarbetsmarknadsmedel. Inte minstfolkbildningen har stått somframgångsrik anordnare av utbildning somstaten har köpt åt de arbetslösa.Regeringen har aviserat attutbildningsinsatser på konjunkturellgrund inte skall göras efter vårterminen1997. Osäkerhet råder även om detnärmaste läsårets utbildningsinsatser,eftersom några medel ännu inte haranslagits. Utskottet anser attutbildningsanordnarna måste fåklartecken verksamhet.Regeringen bör lägga förslagom en medelsanvisning tillfolkbildningen som minst motsvarar vadsom anvisats för de senaste trebudgetåren.Utskottet anser också att regeringenbör beakta folkbildningens potential närden lägger fram förslag om permanentautbildningssatsningar efter 1997.Folkbildningen har en dubbel roll, sominnebär att den skall ge bådemedborgerlig bildning och en höjdutbildningsnivå över hela landet. Det ären sådan kraft som motverkar uppkomstenav tvåtredjedelssamhället. Av särskildvikt är att korttidsutbildade,handikappade och invandrare prioriterasinom folkbildningen.För övrigt anser utskottet attregeringen bör uppdra åt utredningen omdistansmetoder i vuxenutbildningen ochhögskolan att överväga hurfolkhögskolorna kan utnyttjas för sådanundervisning.