bet · GI01FiU10 · 1995-02-23 00:00:00 — Utskottet kan i huvudsak dela denna uppfattning, men menar attstatsfinansiella och fördelningspolitiska skäl talar för att vissa ytterligareskattehöjningar ändå är nödvändiga. Som utskottet ser det kan dettabehov uppskattas till ca 9 miljarder kronor.Regeringen har avsatt ett utrymme på för sänktföretagsskatt. Enligt utskottets mening talar budget- och fördelningspolitiskaskäl mot att regeringen gör en sådan utfästelse. Om skattesänkningar skallgöras inom företagssektorn bör de dock styras så att de främst gynnar mindreföretag.Den kommande avtalsrörelsen kan bli mycket svår. En explosiv vinstutvecklingi den exportinriktade industrisektorn slår lätt över i en snabb löneökningstakti den exportinriktade industrin, följt av kompensationskrav från grupper i denicke-konkurrensutsatta sektorn där utrymmet för lönehöjningar är minimalt.Resultatet av en sådan utveckling skulle enbart bli en stärkt tudelning avarbetsmarknaden där framför allt den offentliga verksamheten skulle drabbashårt. Det avgörande är att vinsterna i industrin leder till produktivainvesteringar som kommer hela samhället till del och att vinsterna inte blirtill förmögenhetsökning för de redan rika. Det skulle vara en fördel omavtalsrörelsen leder till löneökningar som totalt ligger i nivå med vadproduktivitetsökningen i och prisökningarna i omvärlden medger. Men detkrävs då också en solidarisk omfördelning av löneutrymmet till förmån förlåglönegrupper. Detta är ett ansvar som skall tas av parterna påarbetsmarknaden, men utskottet vill understryka att vi politiker kan underlättagenom en stark fördelningspolitik.PenningpolitikenUtskottet återkommer till penningpolitiken längre fram i betänkandet.Utskottet vill i detta sammanhang dock erinra om att bekämpningen avarbetslösheten måste vara överordnad prisstabiliseringsmålet. Om så inte blirfallet kan den förda penningpolitiken bli en tvångströja som omöjliggöransträngningarna att komma ur det svåra läge som råder på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadspolitikens inriktningUtskottet ser det som positivt att regeringen anvisar omfattande resursertill arbetsmarknads- och sysselsättningspolitiken. Men utskottet vill ändåunderstryka att regeringens ambitionsnivå är otillräcklig och att det anvisadesättet att utnyttja dessa resurser är otillfredsställande.En viktig målsättning måste vara att den öppna arbetslösheten skall nerordentligt . Historiskt sett är detta ändå en mycket högarbetslöshetsnivå i . Detta mål måste uppfyllas om vi skall klara nästakonjunkturnedgång utan att vi fastnar i en permanent massarbetslöshet, medförödande återverkningar på människors sociala situation och utan att våramöjligheter att upprätthålla de offentliga trygghetssystemen går förlorade.Till skillnad från vad som anges i finansplanen och den senastelångtidsutredningen, (LU-95 SOU 1995:4), anser utskottet att målsättningen ärrealistisk. Då har hänsyn tagits till att den strukturella delen avarbetslösheten i med all säkerhet ökat under senare år.För att arbetslösheten skall komma ner krävs enligtutskottets uppfattning dels fler riktade åtgärder för fler jobb ochutbildningsplatser, dels en kommunakut på ca dettabudgetår. För att finansiera dessa nödvändiga åtgärder krävs vissa ytterligareskatte- och avgiftshöjningar. Nyanställningsstödet på äralltför passivt och generellt utformat. Dessutom har inte regeringen anvisatnågon finansiering av nyanställningsstödet. Detaljerade förslag inom detarbetsmarknadspolitiska området måste utarbetas under våren.Arbetslösheten bland invandrade kvinnor och män har ökat kraftigt. Enförklaring till denna negativa utveckling kan vara att utländska medborgare avbåda könen i stor utsträckning arbetade inom tillverkningsindustrin därsysselsättningen gått ned. Den utvecklingen måste brytas.Utbildningen är strategisk för att åstadkomma högre sysselsättning ochekonomiska framsteg över huvud taget. En mer adekvat beteckning på det somtidigare kallades "arbetslinjen" vore "utbildningslinjen". Utskottet serpositivt på regeringens offensiva satsningar på utbildningsverksamhet förarbetslösa. Det finns dock en tendens att regeringen i alltför storutsträckning glömmer det "ordinarie" utbildningsväsendet.Utbildningsverksamheten måste ligga på en hög nivå också efter 1996.En ekonomisk politik som gäller för hela mandatperiodenUtskottet anser att det skulle vara en stor fördel om under vårenoch kan fatta beslut om en ekonomisk politik som gäller helamandatperioden och som gör att den stora folkmajoriteten upplever denna sombåde stabil och rättvis. Detta är också avgörande för att det stora privatasparandeöverskottet skall kunna omsättas i effektiv efterfrågan så att ocksåhemmamarknadsföretagen vågar anställa fler. Då är det också möjligt att värnaom skolan, omsorgen och vården samt om den internationella solidariteten.Samtidigt står nu inför en mycket svår balansakt: att stärka budgetenutan att därigenom avbryta den ekonomiska uppgången. Arbetsmarknadspolitikensinriktning, familjepolitiken och särskilt frågan om barnbidraget samtsjukförsäkringen är exempel på frågor som kräver särskilt noggrann prövning. Deslutliga förslagen som skall föreläggas bör på dessa områden breddasmed sikte på att svenska folket före avtalsrörelsens avgörande skedeskall få reda på vad som kommer att inträffa.Det är således utskottets uppfattning att det behövs en helhetsuppgörelse förhela mandatperioden och att denna skall vara förankrad hos arbetarrörelsensbåda partier.Vad utskottet här framfört innebär en god överensstämmelse med utformningenav de riktlinjer för den ekonomiska politiken som redovisas i motionFi218 (v).I motion Fi212 (mp) framförs synpunkter på miljöpolitiken som utskottet imånga avseenden kan dela. Förslag i motionen till lösning av den nu aktuellakrisen i den svenska ekonomin saknar emellertid enligt utskottets meningrealism.Det förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som framförs imotionerna Fi210 (m), Fi211 (fp), Fi216 (kds) och Fi219 (c) avvisas avutskottet.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1994/95:100 bilaga 1 yrkande 1 samtmotionerna 1994/95:Fi210 yrkande 1, 1994/95:Fi211 yrkandena 1 och 3,1994/95:Fi212 yrkandena 1--4, 6 och 9, 1994/95:Fi216 yrkandena 1 och 5,1994/95:Fi219 yrkande 1 och 1994/95:A807 yrkande 1 godkänner vad som förordatsi motion 1994/95:Fi218 yrkande 1 och som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,3. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken till inriktning av den ekonomiska politiken börjar med "På samma" ochslutar med "och A807 (c) yrkande 1" bort ha följande lydelse:Det är utskottets bestämda uppfattning att den ekonomiska politiken måsteutgå från och underställas ekologiska, sociala, kulturella och demokratiskamålsättningar. Den ekonomiska krisen måste angripas på ett både djupare ochbredare sätt än vad som sker . Som närmare utvecklas i degrönas motion Fi212 beror statens nuvarande ekonomiska problem bl.a. påföljande fem orsaker: (1) en fastlåsning vid en felaktig struktur på t.ex.pensions-, arbetstids- och skatteområdena, (2) en underfinansieradskattereform, (3) en nedmontering av spelreglerna för marknaden,(4) överkonsumtionen under den senaste högkonjunkturen och (5) det grovamisstaget att knyta kronan till ecun.Huvudmålen för den ekonomiska politiken måste vara långsiktig överlevnad,global solidaritet och deltagande demokrati. Aktiva steg i denna riktning måsteenligt utskottet tas . Det finns ingamotsättningar mellan dessa mål och ambitionerna att uppnå statsfinansiellbalans och att minska arbetslösheten. Däremot kan ett fortsatt traditionellttänkande, som innebär att såväl arbetslösheten som statens budgetunderskottminskas genom åtgärder som står i motsatsförhållande till dessa tre huvudmål,inte accepteras.Utskottet vill i sammanhanget betona att den ekonomiska politiken måste byggapå marknadsekonomiska principer och synsätt. Marknadsekonomin skall utvecklasoch förstärkas genom tydligare och effektivare spelregler som säkerställer sundkonkurrens mellan företag och som motverkar alla former av monopol elleroligopol. Externa eller framtida kostnadseffekter, som t.ex. miljökostnader,skall i hög grad byggas in i prisbilden med hjälp av skatter och avgifter.Därigenom kan andra skatter, främst de som belastar själva arbetskraften,minskas. Med en sådan ekonomisk politik gynnas en utveckling mot effektivareresursanvändning och bättre hushållning. Detta utgör grundvalen för fortsattvälstånd i ett samhälle i ekologisk balans.Utskottet delar uppfattningen att det är synnerligen angeläget med enskyndsam sanering av de offentliga finanserna. Det är av grundläggandebetydelse att de skrämmande stora ränteutgifterna minskas. Utskottetkonstaterar att EU-medlemskapet inneburit betydande merutgifter som ytterligareförsvårar den nödvändiga budgetsaneringen. Enligt utskottets mening måsteförstärkningen av budgeten bestå av ungefär lika stora delar skattehöjningarsom besparingar. Det är av stor vikt att sammansättningen är sådan attinvesteringar, teknisk utveckling och produktion i framför allt långsiktigthållbara framtidsbranscher tar fart. Budgetförstärkningen måste även i övrigtske på ett ekologiskt och socialt ansvarsfullt sätt.Arbetslösheten måste också minska. Utskottet menar i likhet med Miljöpartietde gröna att en radikal minskning kan ske genom skatteväxling, sänktnormalarbetstid och tidsbegränsade akutåtgärder för att dela på jobben. Denoffentliga sektorn kan lägga mänskliga aspekter på vård, omsorg och utbildningutan att snegla på vinstkrav. Bl.a. därför anser utskottet att det är angelägetatt den offentliga sektorn inte utarmas på resurser. Sänkta offentliga utgifterskall i första hand styras mot transfereringar till grupper som har detförhållandevis bra och till sektorer som t.ex. militärt försvar ochmotorvägsutbyggnader. Det finns starka skäl att genomföra skatteväxling, dvs.förändra skatterna så att skatt och avgifter på arbete minskas och motsvarandehöjningar sker på energi, råvaror och utsläpp. Det finns också anledning attförskjuta innehållet i den offentliga sektorn till att mer inriktas på attupprätthålla och utveckla kvaliteten inom vård, omsorg och utbildning än attgarantera inkomstgaranti för dem som har höga eller relativt höga inkomster.Utskottet anser att regeringens bedömning att det privata sparandet kommeratt minska inte är trovärdig. Allmänhetens förtroende för ekonominsfunktionssätt och statens finanser har sannolikt minskat drastiskt efter desenaste årens starka lågkonjunktur. Den genomlidna bank- ochfinanskrisen liksom statens snabbt växande underskott stimulerar snarare tillett långsiktigt ökande sparande. Nödvändiga nedskärningar itransfereringssystemen har troligen samma inverkan. Utskottets bedömning ärdärför att sparkvoten trendmässigt kommer att öka mot en nivå som är väsentligthögre än . Av detta skäl bör företagande ytterligare stimuleras, bl.a.genom generellt sänkta arbetsgivaravgifter. För att stimulera en återhämtningav den privata konsumtionen bör låginkomsttagare undantas från besparingar dåjust denna grupp är särskilt benägen att öka sin konsumtion snarare än sittsparande.Vad utskottet här anfört om riktlinjer för den ekonomiska politiken medanledning av motion Fi212 (mp) yrkandena 1--4, 6 och 9 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1994/95:100 bilaga 1 yrkande 1 ochmotionerna 1994/95:Fi210 yrkande 1, 1994/95:Fi211 yrkandena 1 och 3,1994/95:Fi216 yrkandena 1 och 5, 1994/95:Fi218 yrkande 1, 1994/95:Fi219yrkande 1 och 1994/95:A807 yrkande 1 godkänner vad som förordats i motion1994/95:Fi212 yrkandena 1--4, 6 och 9 och som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. Forum för att behandla frågor om långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt(mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenForum för att behandla frågor om långsiktigt hållbartillväxt börjar med "I dessa" och slutar med "yrkande 3" bortha följande lydelse:I dessa motioner behandlas viktiga frågor med anknytningtill den kommande ekonomiska utvecklingen. Det ärutskottets uppfattning att de bör ges en betydligt merframskjuten plats än inom ramen för det arbetesom utförs i regering och riksdag och inom de verk ochforskningsinstitutioner som är berörda. Det är, somframhålls i motion Fi204 (s), av stor vikt att de långsiktigasamhällsfrågorna ges en starkare ställning med hänsyn tillatt kortsiktiga problem tenderar att dominera denpolitiska vardagen. Utskottet instämmer också i denuppfattning som framförs i motionen att de kortsiktigaproblemen och kriserna i samhället ofta är resultatet avbristande långsiktighet i de politiska besluten. Utskottetvill därför för sin del särskilt framhålla vikten av attett parlamentariskt forum inrättas för debatt ochrekommendationer i långsiktiga miljöresurs- ochfördelningsfrågor.Utskottet tillstyrker med det anförda vad som i denna delföreslås i motion Fi204 (s) yrkande 1 samt avslår motionernaFi204 (s) yrkande 2 och Fi216 (kds) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande forum för att behandla frågor om långsiktigthållbar ekonomisk tillväxtatt med bifall till motion 1994/95:Fi204yrkande 1 samt med avslag på motionerna 1994/95:Fi204yrkande 2 och 1994/95:Fi216 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Fördelningspolitiken (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubrikenFördelningspolitiken som börjar med "Utskottet gör" och slutar med "yrkande4" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att regeringens besparingspolitik tycks sakna medvetnafördelningspolitiska prioriteringar. Den enda principen tycks ha varit att allaområden skall beröras, dvs. Utskottet anser tvärtom attmedvetna politiska avvägningar är nödvändiga så att socialliberala värderingaroch generell välfärd kan upprätthållas och utvecklas.Regeringens förslag om sänkt ersättningsnivå i sjukförsäkringen för attbetala för slopandet av karensdagen är enligt utskottet både strukturellt ochfördelningspolitiskt felaktigt. Utskottet delar uppfattningen i Folkpartietspartimotion Fi211 att det är viktigare att slå vakt om de långtidssjukas än omde korttidssjukas ersättning.Den sänkta ersättningsnivån inom föräldraförsäkringen riskerar att fånegativa effekter på jämställdheten mellan kvinnor och män och därmedkvinnornas möjligheter att göra sig gällande på arbetsmarknaden. Detsammagäller förslaget att avskaffa barntillägget inom SVUX och SVUXA.Utskottet konstaterar att flera undersökningar har påvisat atträntesubventionerna inom bostadspolitiken har mycket godtyckligafördelningseffekter. De kan därför reduceras. En viss höjning avbostadsbidraget för barnfamiljerna kan då bli nödvändig.I finansplanen föreslås också enligt utskottets uppfattning orimliganedskärningar inom t.ex. u-landsbiståndet till de allra fattigaste och i frågaom stödet till de handikappade. Utskottet kan inte biträda dessa förslag. De ärytterligare exempel på hur bristen på fördelningspolitiska prioriteringar ledertill orättvisa effekter.Utskottet tillstyrker att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om fördelningspolitiska prioriteringar i motion Fi211 (fp)yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande fördelningspolitikenatt med bifall till motion 1994/95:Fi211yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omfördelningspolitiska prioriteringar,6. Fördelningspolitiken (mom. 5, motiveringen)(), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken börjar med "Utskottet gör" och slutar med "isamhället" bort ha följande lydelse:I motion Fi211 (fp) under rubriken "10.2 Prioriteringarna" förordas flerafördyrande åtgärder inom socialpolitikens område. Med hänsyn till rådandestatsfinansiella läge måste sådana utgiftsökningar undvikas. Motionärerna hardessutom liksom regeringen glömt orättvisan mellan barnfamiljer inom ochbarnfamiljer utanför den offentliga barnomsorgen. För att besparingarna skallbli sunda och rättvisa bör vårdnadsbidraget återinföras.7. Fördelningspolitiken (mom. 5, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken börjar med "Utskottet gör" och slutar med "isamhället" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att regeringen görfördelningspolitiska felprioriteringar i arbetet med saneringen avstatsfinanserna. Bättre prioriteringar till lägre kostnad kan dock åstadkommaspå andra sätt än de som motionärerna föreslår, exempelvis genom införandet avett barnkonto och en ny arbetslivsförsäkring enligt de modeller somCenterpartiet har framlagt.8. Fördelningspolitiken (mom. 5, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenFördelningspolitiken börjar med "Utskottet gör" och slutar med "isamhället" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att regeringen görfördelningspolitiska felprioriteringar i arbetet med saneringen avstatsfinanserna. Inte minst har miljön prioriterats ned. Påsocialförsäkringarnas område kan besparingarna göras både större och rättvisareän med motionärernas förslag genom ett nytt socialförsäkringssystem med "brutettak" i enlighet med budgetmotion. Därigenom undantaslåginkomsttagare från besparingen.9. Strukturpolitiken (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubrikenStrukturpolitiken som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "yrkande4" bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att det har talats klarspråk om innebörden av deförändringar i socialförsäkringssystemen som regeringen föreslår. De klass- ochkönspolitiska följderna har inte redovisats tillräckligt. Att ekonomin harblivit tudelad -- en exportsektor med stora vinster och hopp om rejäla lönelyftoch en offentlig sektor vars anställda lämnas i sticket -- kan ingen längreförneka. Det är både oansvarigt och farligt att i detta läge ytterligare spädapå orättvisorna med sänkningar i ersättningsnivåerna för sjuka och arbetslösa.Helt uppenbart är att de kategorier anställda som har turen att befinna sig på"rätt" ställe i produktionen kommer att kräva och få tilläggsförsäkringar föratt kompensera sig för förändringarna. Därmed får vi ett korporativtsystemskifte i socialförsäkringarna och överger den generella välfärdensprincip.Kvinnor är mer beroende av socialförsäkringarna än männen. Nedskärningar isocialförsäkringssystemen kommer därför att drabba kvinnor hårdare än män.Finansplanens "analys" av nedskärningarnas effekter för kvinnor resp. män ärmycket grund och kan inte godkännas som redovisning av budgetpropositionensstrukturpolitiska effekter. Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet motion Fi218 (v) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande strukturpolitikenatt med bifall till motion 1994/95:Fi218yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Strukturpolitiken (mom. 6, motiveringen), , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande under rubriken börjar med "Utskottet vill" och slutar med "av jämställdhetsministern" bortha följande lydelse:Den ökning av ersättningsnivåerna som Socialdemokraterna genomförde under1980-talet i praktiskt taget samtliga transfereringssystem bidrog starkt tillden snabba ökningen av de offentliga utgifterna när lågkonjunkturen kom 1990.De saneringsåtgärder som krävs måste ofrånkomligen innehålla en lång radkontroversiella beslut. Det är dock uppenbart att när besparingar sker genomreducering av ersättningar som har försvagat arbetsviljan och minskatflexibiliteten på arbetsmarknaden, blir den långsiktiga följden en lägrestrukturell arbetslöshet, ett högre arbetskraftsdeltagande och därmed ett lägrestrukturellt underskott. Om sänkningarna skulle bidra till utvecklingen av enflexibel, kundorienterad privat socialförsäkringsrörelse där konkurrensenpressar premierna och medger individuella lösningar för försäkringstagarna voremycket vunnet både för samhällsekonomin och för medborgarna.11. Strukturpolitiken (mom. 6, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande under rubrikenStrukturpolitiken som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "avjämställdhetsministern" bort ha följande lydelse:Utskottet vill betona att socialförsäkringssystemen måste utformas så att deger en ordentlig trygghet för medborgarna. Det innebär helt andra lösningar änvad som föreslås i motion Fi218 (v). Enligt utskottets mening måste detlappverk som dagens socialförsäkringssystem utgör ersättas med ett helt nyttsystem baserat på grundtrygghet. Därigenom skapas en bättre rättvisa. Deförslag till besparingar inom familjepolitiken och arbetslöshetsersättningensom regeringen presenterat leder till ökade klyftor och skapar oro förvälfärdspolitiken. Även mot denna bakgrund är det motiverat att formasocialförsäkringssystem som ger människorna en god grundtrygghet, vilketutförligt redovisats i motioner.12. Strukturpolitiken (mom. 6, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande under rubrikenStrukturpolitiken som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "avjämställdhetsministern" bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka att de flesta av de svenska socialförsäkringarnahar generell omfattning. Emellertid är det inte försvarligt att sänka nivån iföräldraförsäkringen och sjukförsäkringen på det sätt som regeringen föreslår.Jämställdheten mellan kvinnor och män äventyras och de fördelningspolitiskaeffekterna för långtidssjuka är orimliga. Utskottet kan dock knappast hålla medmotionärerna om att dessa effekter inte har kartlagts och analyserats. Deframgår tvärtom väl i budgetmotion.13. Strukturpolitiken (mom. 6, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande under rubrikenStrukturpolitiken som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "avjämställdhetsministern" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att regeringens förslag till besparingar i ersättningarnatill de sjuka och barnfamiljerna bör få en mer rättvis fördelningspolitiskinriktning i linje med vad som anförs i den Kristdemokratiska motionen.Utskottet anser till skillnad från motionärerna att det är något positivt attde enskilda människorna och familjerna får större möjligheter att själva väljaett starkare försäkringsskydd, eller att själva välja hur de ska leva under dentid familjestödet faller ut. Motionens skrivningar antyder en hållning somutskottet inte delar.14. Etikens och institutionernas betydelse för den långsiktiga ekonomiskautvecklingen (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken roll för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar, att det speciella med nobelpristagaren institutionsbegrepp är att det innefattar både normer ochformella regler. De frikopplas inte från varandra, utan etiska normer ochvärderingar ses som jämbördiga lagarna. Detta är ett synsätt som utskottetfinner utomordentligt insiktsfullt. De etiska normerna i vårt samhälle harvuxit fram ur en judisk etik och västerländsk humanism. Den s.k.gyllene regeln är en maxim som återspeglas i den fungerande marknadsekonominsgrundprincip "Avtal ska hållas", i en slogan som "Rör inte min kompis" och ikvinnorörelsens upprop "Hela lönen, halva makten". I ett samhälle där de godaetiska traditionerna vårdas fungerar handel och industri väl, därför attparterna slipper ägna tid och pengar åt att skaffa sig garantier mot"motståndarens" försök att luras och bedra.