bet · GJ01SoU18 · 1995-05-07 00:00:00 — Medhänvisning härtill och till den nyligenpåbörjade utvärderingen avskolhälsovården bör intebesluta om någon ändring avtillsynsansvaret för den medicinskadelen av skolhälsovården.- - -anförde i betänkandet1992/93:SoU15 (s. 65) följande.I samband med behandling avvissa skollagsfrågor under riksmötet1990/91 (prop. 1990/91:115, bet.1990/91:UbU17, rskr. 357) tillstyrkteutbildningsutskottet bl.a. regeringensförslag att tillsynsuppgiften förskolhälsovården skulle överföras tilldet nya Skolverket.Utskottet har inhämtat att Skolverketpåbörjat ett utvärderingsprojektbeträffande skolhälsovården. Medhänvisning till den påbörjadeutvärderingen finns det enligtutskottets uppfattning skäl att avvaktaSkolverkets redovisning innan riksdagenfattar beslut om att överföra ansvaretför tillsynen av den medicinska delen avskolhälsovården. Utskottet utgår frånatt och äveni fortsättningen samverkar när detgäller de medicinska frågorna inomskolhälsovården. Den föreslagnaöverföringen av medel från Skolverkettill bör därmed integöras.Riksdagen godkände vad socialutskottetoch utbildningsutskottet anfört (rskr.273 och 274).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet har berettstillfälle att yttra sig över denna delav propositionen och eventuella motioneroch därvid anfört bl.a. följande.Utbildningsutskottet delar regeringensuppfattning att tillsynsansvaret förhälso- och sjukvården bör omfattas avett enhetligt regelverk och att det börutövas av en myndighet, detta för attbäst kunna uppnå god kvalitet i vårdenoch en hög patientsäkerhet, vilketsjälvfallet också bör gälla för barn ochungdomar som vårdtagare vidskolhälsovården. Utskottets uppfattningär således att skallfylla funktionen som tillsynsmyndighetöver skolhälsovården. , sominrättades , har inteprioriterat sin uppgift att utövatillsyn över skolhälsovården, vilketbl.a. återspeglas i att ingen personalmed särskild kompetens för detta områdehar rekryterats. Resultaten avskolhälsovårdens insatser i form avvaccinationsprogram och hälsokontrollerhar inte uppmärksammats i Skolverketsuppföljning, och inga tillsynsinsatserhar genomförts när det gällerskolhälsovården. Utbildningsutskottethyser förväntan att ett tillsynsansvarför gentemotskolhälsovården skall ge denna ettbättre stöd än den fått avSkolverket.Vad utskottet nu sagt innebär inte attskolhälsovården kan skiljas ut från denövriga skolverksamheten. För att denskall fungera förebyggande, så som denskall enligt skollagen, behövs det närasambandet med lärarna, undervisningenoch skolmiljön. Skolhälsovården har storbetydelse när det gäller att utvecklaett hälsobefrämjande beteende hoseleverna. Det framgår mycket tydligt avSkolverkets ovan nämnda utvärdering attett av de stora värdena medskolsköterskorna är att de finnstillgängliga nära eleverna och att derastjänster är gratis. Utskottet utgår frånatt skolhuvudmännen även ifortsättningen väljer att anordnaskolhälsovården som en integrerad del avskolverksamheten, och att den förläggstill skolans lokaler. Endast på detsättet kan, enligt utskottetsuppfattning, skolhälsovården fortsättaatt fungera som den utmärkta tillgång iskolans elevvård som den på deflesta håll har varit. Det är också enförutsättning för att det förtroende somskolsköterskorna åtnjuter hos elevernaoch den insikt de har i elevernasupplevelsevärld skall kunna utnyttjas iundervisningen i t.ex. sex- ochsamlevnadsfrågor, vilket utskottetfinner angeläget.Utskottet vill stryka under vadregeringen anför om att äveni fortsättningen skall ha ansvar förutvärderings- och utvecklingsarbeteninom skolhälsovården, vilket bl.a.innebär ett ansvar för att integreraskolhälsovården i den pedagogiskaverksamheten. Vidare skall haansvar för att på nationell nivåombesörja kompetensutveckling förskolsköterskor och skolläkare vad gällerfrågor inom verkets ansvarsområde. Inomramen för uppföljningsansvaret skallSkolverket också följa utvecklingen ifråga om personalresurser och kostnaderför skolhälsovården. Utskottet utgårfrån att därvid också haransvar för att bevaka attskolhuvudmännen lever upp till sinskyldighet att anordna skolhälsovård iden omfattning och med det innehåll somföreskrivs i skollagens 14 kap. 1-7 §§.De uppgifter som kommer att åvilaSkolverket resp. när detgäller skolhälsovården kräver enligtutskottets bedömning ett nära samarbetemellan de båda verken.Med det anförda föreslårutbildningsutskottet att socialutskottettillstyrker regeringens förslag till lagom ändring av skollagen och avstyrkermotionerna 1995/96:So24 yrkande 3 och1995/96:So25 yrkande 3.Yttrandet i sin helhet fogas tillbetänkandet som bilaga 2.BehörighetskommitténI direktiven för Behörighetskommitténanförs bl.a. följande (dir. 1994:2 s.20).- - -Av de yrkesgrupper som själva kommit inmed förslag om att de skall fålegitimation för yrket är flera i dagunderkastade den s.k. kvacksalverilagensbestämmelser. Ett förslag till nylagstiftning på området har utarbetatsav den s.k. alternativmedicinkommittén.Förslaget har emellertid fått ettblandat mottagande av remissinstansernaoch ännu inte lett till något beslut.Som ett led i översynsarbetet börövervägas hur en lagstiftning om förbudi vissa fall mot verksamhet på hälso-och sjukvårdens område bör vara utformadi framtiden.- - -Mot denna bakgrund föreslår regeringenatt en parlamentarisk kommitté tillsättsför att göra en samlad översyn avprinciperna för legitimation ochbehörighet samt att mot bakgrund avdenna översyn lämna förslag bl.a. ifrågan om legitimation ochbehörighetsföreskrifter för olikayrkesgrupper inom hälso- och sjukvårdenoch närliggande områden.Översynen skall också omfattabestämmelserna i lagen (1960:409) omförbud i vissa fall mot verksamhet påhälso- och sjukvårdens område (den s.k.kvacksalverilagen).- - -beräknas avslutasitt arbete inom kort.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattningatt ansvaret för individ- ochverksamhetstillsynen bör hållas sammanunder en och samma myndighet,. En samlad tillsyn ökarkompetensen och medför att samma kravställs oberoende av vem som är huvudmanför vården. Utskottet delarinställningen i propositionen i fråga omtillsynen över skolhälsovården.Skolverket skall även i fortsättningenha ansvar för utvärderings- ochutvecklingsarbeten inom skolhälsovården.De uppgifter som kommer att åvilaSkolverket respektive Socialstyrelsenkräver enligt utskottets bedömning ettnära samarbete mellan de bådamyndigheterna. Motionerna So24 (fp)yrkande 3 och So25 (fp) yrkande 3avstyrks därför.Utskottet delar regeringens uppfattningockså när det gäller tillsynen över denhälso- och sjukvård som bedrivs inomFörsvarsmakten. Motion So22 (mp) yrkande1 avstyrks.Utskottet tillstyrker förslaget till 1 §i lagen om tillsyn över hälso- ochsjukvården och förslaget att upphäva 14kap. 8 § skollagen.Behörighetskommittén skall enligt sinadirektiv göra en samlad översyn avprinciperna för legitimation ochbehörighet samt lämna förslag bl.a. tillföreskrifter om legitimation eller annanbehörighet för olika yrkesgrupper inomhälso- och sjukvården och närliggandeområden. Motion So25 (fp) yrkande 4 är ihuvudsak tillgodosedd och avstyrks.Förslaget till 2 § tillsynslagentillstyrks.I motion So24 (fp) yrkande 1 tas fråganupp om tillsyn över enverksamhet som i sig inte utgör hälso-och sjukvårdsverksamhet men som tar emotuppdrag från hälso- och sjukvårdenavseende provtagning, analys eller annanutredning som utgör led i bedömningen avpatients hälsotillstånd ellerbehandling. Bl.a. avses friståendelaboratorier. Även om verksamheten inteleds av en legitimerad yrkesutövareinnebär förslaget i propositionen attSocialstyrelsen har tillsyn öververksamheten. Förslaget innebär dockinte, vilket motionären efterlyser, attbiomedicinska analytiker (laboratorie-assistenter) omfattas av den föreslagnalagens individtillsyn. Frågan bör dockfå sin lösning . Utskottet anseratt behörighetskommitténs förslag ochregeringens beredning av de kommandeförslagen bör avvaktas. Motionsyrkandetavstyrks.Utskottet tillstyrker förslaget till 3 §i lagen om tillsyn över hälso- ochsjukvården.Anmälningsskyldighet enligt (5§)I propositionen föreslås attskyldigheten att anmäla tillSocialstyrelsen om någon drabbats aveller utsatts för risk att drabbas avallvarlig skada eller sjukdom, s.k. LexMaria-anmälningar, skall regleras i lag.Skyldighet för personalen att rapporteratill vårdgivaren om sådana skador ellerrisk för sådana skador föreslås också (7a § i lagen (1994:953) om åligganden förpersonal inom hälso- och sjukvården).Skyldighet att göra föreslås även införas förden som bedriver verksamhet, som utanatt utgöra hälso- och sjukvård, utförvissa uppgifter åt hälso- ochsjukvården.I ett pågående samarbete mellanSocialstyrelsen och studeras nu enligtuppgift förutsättningarna för ettgenomarbetat incident-rapporteringssystem. Detta kan enligtpropositionen sägas utgöra en vidgad basför de informationssystem som ocksåavser att tillförsäkra samhället insyn isådana allvarliga händelser som skallanmälas enligt propositionen anförs vidare att endel vårdgivare har internt införtincidentrapporteringssystem, dvs. enregistrering - oftast på kliniknivåeller motsvarande - av komplikationer,oönskade effekter, riskhändelser ellerandra situationer som inrymmer latentafaromoment. Denna registrering omfattaribland även fullvärdiga där patienter faktiskt skadatsallvarligt eller riskerat att skadasallvarligt till följd av vården.Chefsöverläkaren, den medicinsktansvariga sjuksköterskan eller den someljest ålagts uppgiften får sedan bedömaom incidenten faller under kriteriernaför vidareanmälan till Socialstyrelsen.Denne är naturligtvis beroende av attden interna kommunikationen fungerar såväl att han alltid informeras om vad sominträffat. Detta kan enligtpropositionen vara ett praktiskt problemhos större vårdgivare, men det kan ocksåfinnas risk för att man av hänsyn tillden egna enhetens renommé vill förtigainformationen. Regeringen föreslårdärför dels för att stödja vårdgivarensegen utveckling av incidentrapportering,dels för att säkra samhällets insyn iverksamheten i form av att hälso- ochsjukvårdspersonalen uttryckligen åläggsatt rapportera uppåt i organisationennär man upplevt eller gjort iakttagelserom sådant som eventuellt skall föranledaanmälan enligt 5 § förslaget till lag om tillsynöver hälso- och sjukvården skallvårdgivaren, om en patient i samband medvård, behandling eller undersökning inomhälso- och sjukvården drabbats av ellerutsatts för risk att drabbas avallvarlig skada eller sjukdom, snarastgöra anmälan till (s.k.Lex Maria-anmälan). Med vårdgivare avsesi förslaget fysisk eller juridisk personsom bedriver hälso- och sjukvård. Medhälso- och sjukvård avses sådanverksamhet som omfattas av hälso- ochsjukvårdslagen. Frågan om händelserinträffade vid apotek omfattas avlagförslaget är således beroende av omverksamheten omfattas av hälso- ochsjukvårdslagen. Nämnda lag omfattarbl.a. åtgärder för att medicinsktförebygga, utreda och behandla sjukdomaroch skador. I den mån apotekspersonalger råd om vilka läkemedel som skallanvändas vid viss typ av sjukdom ellerskada eller ger råd hur läkemedlet skallintas är hälso- och sjukvårdslagentillämplig. Om en patient i samband medsådan verksamhet drabbats av ellerutsatts för risk att drabbas avallvarlig skada eller sjukdom, skallsåledes den som bedriverapoteksverksamhet (vårdgivaren), dvs.Apoteksbolaget AB, anmäla detta tillSocialstyrelsen. Enligt 1 § 4åliggandelagen tillhör apotekspersonalhälso- och sjukvårdspersonalen. Sådanpersonal skall också enligt förslagettill ny 7 a § i nämnda lag rapporteratill vårdgivaren, , omen patient utsatts för sådan händelsesom omfattas av motion 1995/96:So25 av BarbroWesterholm m.fl. (fp) begärs attriksdagen ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående (yrkande 5). Motionärerna anser att deni propositionen föreslagnalagregleringen borde kompletteras med enincidentrapporteringslag utandisciplinära inslag. Detta skulleytterligare understryka vikten av denöppenhet som krävs inom all vård för attstärka patientens ställning ochsäkerhet. Motionärerna anser vidare attäven vid apotekbör omfattas av lagen.Utskottets övervägandenI motion So25 (fp) ifrågasätts omverksamheten vid apotek omfattas av denföreslagna regleringen (yrkande 5).Enligt motionärerna bör verksamhetenomfattas av 5 § i den föreslagna lagen.Utskottet konstaterar att en viss del avverksamheten vid apotek är hälso- ochsjukvård i tillsynslagens och HSL:smening, t.ex. rådgivning i fråga ombehandlingen med läkemedel ellerfelexpediering. Det kan dock finnas skälatt överväga att förtydligatillsynsansvaret när det gällerverksamheten på apotek. Socialstyrelsenoch bör fortlöpandesamarbeta med detta syfte.Vad sedan gäller frågan i samma motionom den föreslagna lagregleringen bordekompletteras med enincidentrapporteringslag konstaterarutskottet att ett samarbete pågår mellanSocialstyrelsen och i vilketförutsättningarna för ett genomarbetatincidentrapporteringssystem studeras. vårdgivare har redan infört sådanasystem internt. Utskottet anser att denföreslagna rapporteringsskyldigheten uppåt i 7 a § åliggandelagen kan avvårdgivaren användas som en grund vidutveckling av ett egetincidentrapporteringssystem. Något behovav en särskild incidentrapporteringslagfinns inte enligt utskottet.Motionsyrkandet är tillgodosett även iden delen och avstyrks.Utskottet tillstyrker 5 § förslaget tilltillsynslag.Patienten i centrumTvå motionsyrkanden berör patientensställning i samband med inträffadeskador eller risk för skador.I motion 1995/96:So21 av . (v) begärs att hosregeringen begär förslag tillinrättandet av en från hälso- ochsjukvården friståendeombudsmannaorganisation enligt vad imotionen anförts om behovet av stöd förpatienter som kommit i konflikt medhälso- och sjukvården (yrkande 1).Motionärerna föreslår att riksdagenbeslutar inrätta en fristående statligombudsmannainstitution försjukvårdsområdet, dvs. en statligPatient-ombudsman, till vilkenpatienterna i första hand kan vända sigmed sina klagomål på vården och få aktivhjälp med ersättningsanspråk ochprövning av disciplinära åtgärder motfelande sjukvårdspersonal. En sådanopartisk instans, vilken även bör varalokalt förankrad, med uppgift att bevakapatientintressena, kan enligtmotionärerna kanalisera patientensklagomål vidare (till ,osv.) och underlättarsamtidigt, för den drabbade och kanskesvårt sargade patienten själv, atthantera de byråkratiska turerna vid ettklagomål.I motion 1995/96:So25 av BarbroWesterholm m.fl. (fp) begärs attriksdagen ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående att sättapatienten i centrum (yrkande 6).Motionärerna anser att ett stort probleminom hälso- och sjukvården är attpatienten ofta kommer i kläm i olikasituationer som kännetecknas avbristande kommunikation och informationmellan patient och vårdgivare och/ellermellan patient och myndighet. För mångapatienter kan detta leda till allvarligaskador och en misstro mot sjukvården somvarar livet ut. Personal såväl i vårdensom i berörda myndigheter bör därförenligt motionärerna få adekvatutbildning om vad man bör tänka på i sindialog med patienterna. Vidare nämnermotionärerna den svårighet som mångapatienter upplever med att skriva enskadeanmälan. Många patienter kanskeinte är i den fysiska eller psykiskakonstitutionen att man är kapabel ellerorkar skriva en skadeanmälan. Motbakgrund av den bristande informationsom ibland finns och som i varje fallmånga patienter upplever kan detta bliförödande. Det borde enligt motionärernaövervägas om inte enskild juristhjälpskulle kunna stå till den enskildepatientens förfogande vid behov av dennakaraktär.Bakgrund och tidigare behandlingI tilläggsdirektiven (dir. 1994:152)till Kommittén (S 1992:04) om hälso- ochsjukvårdens finansiering ochorganisation (HSU 2000) anförs attkommittén bl.a. skall överväga åtgärdersom kan vidtas för att stärka patientensställning. På s. 7 anförs bl.a.följande:Ett centralt mål för reformsträvandena iden svenska hälso- och sjukvården undersenare år har varit att stärkapatientens ställning, bl.a. genom att geindividen ökade möjligheter att väljavårdgivare inom t.ex. primärvård ocholika typer av specialistvård liksom attvälja sjukhus vid sluten vård. Åtgärderhar också vidtagits för att öka vårdenstillgänglighet, bl.a.vårdgarantiåtagandena. Denna utvecklingskall bl.a. ses mot bakgrund av denvärderingsförskjutning som skett,framför allt bland efterkrigstidensgenerationer, som ställer större krav påinflytande och möjligheter att påverkasin situation än vad som varitvanligt. Möjligheten att väljavårdgivare är en viktig aspekt avpatientinflytandet. En väl så viktig -men inte lika uppmärksammad -aspekt på patientinflytandet ärmöjligheterna för patienten att självmedverka i val av behandlingsmetod dådet medicinska beslutsfattandet erbjuderalternativ.Under senare år har ambitionen att gegod information ökat i vården ochpatienterna har i ökad utsträckningönskat bli delaktiga i det medicinskabeslutsfattandet och i den dagligaomvårdnaden. Steget till ett meraallmänt patientinflytande är dock ännulångt.Kommittén bör överväga vilka åtgärdersom kan vidtas för att brygga över detunderläge som patienten naturligenbefinner sig i gentemot hälso- ochsjukvården.Kommitténs arbete skall vara avslutat imars 1997.Utskottet behandlade i betänkandet1995/96:SoU11 (återremitterat) en motionmed begäran bl.a. om patientombudsman. Ibetänkandet (s. 24-26) lämnas en bredbakgrund till frågans tidigarebehandling samt redovisas utskottetstidigare ställningstaganden tillmotionsyrkanden med begäran ominrättande av en statlig/friståendepatientombudsman. I betänkandetvidhåller utskottet sin tidigareinställning att det inte finns skäl attöverväga inrättandet av en sådan.Utskottets tidigare redovisadeinställning tillförtroendenämndsverksamheten återgesockså, nämligen att det är mycketviktigt att information om denna når uttill allmänheten. Motionsyrkandenaavstyrktes.Utskottets övervägandenNär det gäller frågan om inrättande aven statlig/fristående patientombudsmanvidhåller utskottet sin tidigareinställning. Utskottet vill återigenunderstryka vikten av att information omförtroendenämndsverksamheten når ut tillallmänheten. Motion So21 (v) yrkande 1avstyrks.HSU 2000 kommer enligt uppgift attbehandla frågor om patientens ställningi vården i ett delbetänkande. Utskottetanser att regeringens kommande förslagpå området bör avvaktas. Motion So25(fp) yrkande 6 avstyrks därför.Sanktioner (13-20 §§)I propositionen föreslås attSocialstyrelsen skall kunna föreläggavårdgivare att rätta tillmissförhållanden. Ett sådant beslutskall när så krävs kunna förenas medvite. Om föreläggandet inte efterföljseller om omedelbar fara föreligger förpatienternas liv, personliga säkerheteller hälsa föreslås Socialstyrelsenkunna förbjuda verksamheten. Den somtrotsar ett förbud föreslås kunnastraffas.Regeringens förslag till sanktionssysteminnebär successivt stärkta befogenheterför . Den ytterstaåtgärden när dialog, kritik ochföreläggande - eventuellt med vite -prövats utan framgång är förbud. Inormalfallet har alltså Socialstyrelsenförelagt vårdgivaren att åtgärdakonstaterade missförhållanden ellerbrister. Om rättelse ändå inte skermåste enligt propositionen förtrovärdighetens och patientsäkerhetensskull finnas som sista alternativ attförbjuda fortsatt verksamhet. Enmöjlighet att förbjudaverksamheten bör också finnas ommissförhållandena eller bristerna är avsådan akut och allvarlig karaktär atteffekterna av ett föreläggande inte kanavvaktas av hänsyn till patienternasliv, personliga säkerhet eller hälsa.Enbart det förhållandet atttillsynsmyndigheten förfogar över dessakraftfulla korrigeringsinstrument börenligt propositionen vara ett starktincitament för vårdgivaren att ta itumed bristerna redan innan dessa hunnitutvecklas till allvarligasäkerhetsproblem. Ett beslut attförbjuda verksamheten är enligtpropositionen en mycket kraftigmarkering från samhällets sida för attvärna patienterna.När det gäller enskilt bedriven vårdinnebär förslaget bl.a. attSocialstyrelsen - när de formellaförutsättningarna föreligger - kanförbjuda verksamheten oavsett om denbedrivs i bolagsform eller av en enskildyrketsutövare. När förbudet riktar sigmot en enskild yrketsutövare uppkommerfrågan om hur den nya lagensbestämmelser om sanktioner m.m.förhåller sig dels till disci-plinpåföljdslagens bestämmelser omdisciplinpåföljd, begränsning avbehörighet och återkallelse avlegitimation, dels bestämmelserna omSocialstyrelsens individtillsyn.I propositionen understryks attSocialstyrelsens befogenheter enligt dennya lagen är avsedda att ge styrelseninstrument att snabbt kunna gripa in medinspektioner, föreläggande och förbudnär patientsäkerheten är i fara.Enligt 4 § disciplinpåföljdslagen ärdisciplinpåföljderna varning ocherinran.Utredningen om förbättrad tillsyn överhälso- och sjukvårdspersonalenöverlämnade sitt betänkande Förbättradtillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonal (SOU 1995:147) ijanuari 1996.Betänkandet redovisar ett förslag sominnebär att en ny åtgärd - föreskrift omprövotid - skall kunna tillämpas i vissasituationer när legitimerad hälso- ochsjukvårdspersonal visat oskickligheteller olämplighet i sin yrkesutövning.Inträffar under den treåriga prövotidenpå nytt en förseelse eller visar denlegitimerade sig på ett allvarligt sättolämplig att utöva yrket, skalllegitimationen i princip återkallas. Ibetänkandet föreslås vidare att enbestämmelse om interimistiskåterkallelse av legitimation i vissaallvarliga fall införs; en förutsättningför att införa en sådan möjlighet ärdock att det därtill kopplas enbestämmelse om ett striktskadeståndsansvar för det allmänna. Ibetänkandet föreslås slutligen attSocialstyrelsen bör ges möjlighet attinrätta ett särskilt register förtillsynsändamål. I första hand böremellertid utformningen av ett sådantregister utredas parallellt med ellersedan de pågående översynerna av denuvarande kriminal-, polis- ochkörkortsregistren samt datalagenslutförts. Betänkandet har skickats utpå remiss och remisstiden går ut den 31maj 1996.I motion 1995/96:So25 av BarbroWesterholm m.fl. (fp) begärs attriksdagen ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sanktioner(yrkande 7). Motionärerna anför att deutöver de förslag till olika sanktionerriktade mot verksamhet eller enskildyrkesutövare som propositionen föreslåranser att idén om arbete underarbetsledning vore värd att prövas.Detta skulle sätta patientens säkerhet icentrum - inte den enskildeyrkesutövarens möjligheter att arbetavidare.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker förslagen till13-20 §§ i tillsynslagen.Den fråga som tas upp i motion So25(fp) yrkande 7 har behandlats ibetänkandet Förbättrad tillsyn överhälso- och sjukvårdspersonal (SOU1995:147). Betänkandet remissbehandlasför närvarande. Utskottet vill inteföregripa regeringens kommande förslagpå området. Motionsyrkandet avstyrks.Vissa resursfrågor m.m.I propositionen anförs att förslagettill ny lag om tillsyn över hälso- ochsjukvården bl.a. innebär attSocialstyrelsens tillsynsansvar utvidgassamtidigt som styrelsens befogenheteroch sanktionsmöjligheter förstärks.Detta kommer enligt regeringen att krävaett intensifierat arbete med tillsynenöver hälso- och sjukvården och attytterligare resurser omfördelas tilldetta verksamhetsområde.Regeringen konstaterar attSocialstyrelsen genomfört enomorganisation som bl.a. medför atttillsynen renodlas ytterligare och gesen samlad ställning i organisationen.Tillsynsarbetet leds av en överdirektör.Denne är chef för tillsynsarbetet imyndigheten och därmed överordnad chefför de regionala tillsynsenheterna iStockholm, , , ,och samt över dennationella tillsynsenheten ochtillsynsstaben. Denna stab har ansvarför samordning, planering ochuppföljning och leds av en särskildbefattningshavare direkt underöverdirektören.