bet · GI01SoU15 · 1995-03-30 00:00:00 — delade i sittbetänkande 1994/95:SoU8 arbetsmarknadsutskottets uppfattning ochtillstyrkte därmed att rätten till ledighet för vård av barnåter skulle omfatta 18 månader. Utskottet har inte ändratuppfattning och avstyrker därför motionerna So623 (kds) yrkande4 och Ju809 (c) yrkande 3.En väl utbyggd barnomsorg av god kvalitet är, som utskottettidigare framhållit, en viktig del i familjepolitiken för attfrämja föräldrarnas möjlighet att kombinera föräldraskap ochförvärvsarbete. Lagregleringen av kommunernas ansvar förbarnomsorgen är ett viktigt led i familjepolitiken. MotionernaSo605 (m) yrkande 1, So607 (m) yrkande 1 och Sf227 (m) yrkande 2avstyrks därmed.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att kommunen omden skall ha ansvaret för att tillgodose behovet av barnomsorgockså måste ha möjlighet att planera barnomsorgen inom kommunen,såväl den som bedrivs av kommunen som den enskilda. Utskottetsinställning till enskild barnomsorg är att den, under de rättaförutsättningarna, kan berika barnomsorgen i kommunen och bidratill en positiv utveckling. Kommunen måste dock vid sinbedömning av om ekonomiskt stöd skall ges till enskildbarnomsorg ha rätt att väga in behovet av ytterligarebarnomsorgsplatser. Med det sagda avstyrker utskottet motionernaSo209 (m) yrkande 4, So605 (m) yrkande 4 och So615 (fp)yrkandena 5 och 6. Också motionerna So623 (kds) yrkandena 11 och12 och A820 (kds) yrkande 4 avstyrks.Flera motioner tar upp frågan om inriktningen avfamiljepolitiken . I motion So605 (m) yrkande 5anförs att stödet till barnomsorgen bör gå direkttill föräldrarna för att öka deras möjlighet till val avbarnomsorgsform. I motion So623 (kds) yrkande 6 begärs nyadirektiv för översynen av familjepolitiken. Motionärerna menaratt besparingarna inom familjepolitiken bör göras så attföräldrar och vårdnadshavare får större inflytande över hurresurserna används. I motionerna So602 (c) och Sf266 (c) yrkande11 begärs en utredning om s.k. barnkonton som föreslås ersättadet nuvarande systemet med föräldraförsäkring, barnbidrag ochbarnomsorg.Utskottet anser att den nuvarande utformningen avbarnomsorgsverksamheten i stort fungerar väl. I propositionen omutvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet, m.m., anfördes attkommunen skall ta skälig hänsyn till vårdnadshavarens önskemålom omsorgsform och att barnomsorg bör erbjudas så nära barnetshem som möjligt. Vidare framhöll utskottet i sitt betänkande medanledning av propositionen, i likhet med denna, att samarbetemellan föräldrarna och barnomsorgspersonalen är en självklar delav verksamheten. Initiativet till att upprätthålla en aktivdialog med varje förälder bör vara förskolans, fritidshemmetsoch skolans ansvar, så att föräldrarna blir delaktiga och fårinflytande i verksamheten.Enligt utskottets mening bör den nuvarande inriktningen avfamiljepolitiken bibehållas, då utformningen av denna erbjuderfamiljerna flexibla lösningar av familjesituationen. Utskottetkonstaterar vidare att den familjepolitiska beredningen har attpröva de fördelningspolitiska effekterna av föreslagnabesparingar inom familjepolitiken. Beredningen skall ocksåöverväga hur besparingar kan göras inom underhållsbidrags- ochbidragsförskottssystemet. Utskottet anser inte att någon sådanutredningsverksamhet som begärs i motionerna behövs.Motionsyrkandena So602 (c), So605 (m) yrkande 5, So623 (kds)yrkande 6 och Sf266 (c) yrkande 11 avstyrks.I motion So620 (fp) hemställs om en utredning om omläggning avbarnbidragen till en skatterabatt. Motionärerna anser att detnuvarande systemet har en del administrativa fördelar, men attdet är angeläget att sänka skattekvoten, vilket skulle uppnås ombidraget gjordes om till en skatterabatt. Utskottet konstateraratt det statsfinansiella läget nödvändiggör en viss sänkning avbarnbidragsnivån. Det är dock angeläget att stödet behåller singenerella karaktär. Barnbidraget omfördelar mellan familjer medoch familjer utan barn utan att skapa marginaleffekter. Bidragetomfördelar också mellan hög- och låginkomsttagare genom attskatt betalas i relation till inkomst som bidragetbetalas ut lika för alla barn. Barnbidraget är lätt attöverblicka och billigt att administrera. Motionärerna säger siginte vilja påverka familjernas ekonomi, men vill sänkaskattekvoten genom att öka den statliga administrationen ochdärmed kostnaderna för barnbidraget. Utskottet anser att dennuvarande utformningen av barnbidragen bör bibehållas ochavstyrker därmed motionen.Utskottet konstaterar, med anledning av motionsyrkandet omsextimmars arbetsdag som en del i familjepolitiken, attregeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté meduppdrag att utreda effekterna av olika arbetstidsförändringar,m.m. (dir. 1995:6). Utredningen skall analysera de långsiktigakonsekvenserna av alternativa arbetstidsförkortningar, undersökapå vilket sätt flexibla arbetstidsregler kan införas i svensklagstiftning och utreda konsekvenserna av EG:sarbetstidsdirektiv för det svenska regelsystemet påarbetstidsområdet. I direktiven sägs bl.a. att särskild hänsynskall tas till de konsekvenser som kan uppstå för olika grupperav arbetstagare i deras familjesituation, utbildning ochyrkesområden. Utskottet vill inte föregripa utredningens arbeteoch avstyrker därför motion So618 (v) yrkande 2.AnslagFamiljer och barn (A 1, A 4--A 6)Allmänna barnbidrag (A 1)Allmänt barnbidrag lämnas fr.o.m. med9 och barn . Därutöver lämnasflerbarnstillägg till familjer med tre eller flera barn. Även16--19-åringar som studerar i gymnasieskolan eller vissamotsvarande utbildningar medräknas vid bedömning av rätt tillflerbarnstillägg.Kostnaden för barnbidragen täcks helt av medel frånstatsbudgeten. Administrationen av barnbidrag handhas avRiksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna.I budgetpropositionen föreslås att barnbidrag fr.o.m. den1 skall lämnas med per barn och år. Därvidhar beräknats att kan användas förkompensation till särskilt drabbade grupper.Riksdagen har efter förslag i regeringens proposition Vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m. (prop. 1994/95:25, bet.1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:145) beslutat att flerbarnstilläggetskall justeras ned fr.o.m. och samtidigtuttryckas i krontal och inte som en andel avbarnbidragsbeloppet. I den ekonomisk-politiska propositionenaviserades också ett utredningsarbete med inriktning att minskanettoutgifterna för det direkta stödet till barnfamiljerna med 3miljarder kronor utöver de besparingar som föreslogs i såväl denpropositionen som i propositionen (prop. 1994/95:61, bet.1994/95:SoU8, rskr. 1994/95:105) om att slopa vårdnadsbidragetoch återinföra garantidagarna.I budgetpropositionen anförs nu att regeringen finner detsvårt att behandla det nämnda sparkravet på 3 miljarder kronorseparat, som ytterligare utgiftsminskningar måstegenomföras. Regeringen har därför valt att lägga fram förslagsom inkluderar de nämnda 3 miljarderna.Den föreslagna sänkningen av barnbidragsbeloppet med 125 krper månad och barn innebär att grundprinciperna förbarnbidragssystemet inte förändras utan att barnbidrag också ifortsättningen lämnas med ett belopp lika för alla barn, heterdet i propositionen. Regeringen anser att den princip som ladesfast när barnavdraget inom beskattningen slopades och detallmänna barnbidraget infördes fortfarande skall gälla.Barnbidraget skall ses som ett komplement till den nuvarandebeskattningen som innebär att inkomsttagare med barn i huvudsakbeskattas lika mycket som inkomsttagare utan barn. Barnbidragetutjämnar skillnaderna mellan dem som har barn och dem som intehar så stor försörjningsbörda. Det är också en utjämning övertiden, på så sätt att unga barnfamiljer får barnbidrag, medan deunder senare perioder i livet, genom de skatter de då betalar,bidrar till barnbidrag för nästa generation barnfamiljer.Regeringen pekar på att en inkomstprövning av barnbidragenskulle innebära ytterligare marginaleffekter t.ex. om denenskilde ökar sin arbetstid. Är bidraget inkomstprövat innebärdessutom en höjning av barnbidraget att fler familjer skulledrabbas av högre marginaleffekter, vilket skulle kunna vara ettargument mot eventuella framtida höjningar. Vidare ärbarnbidraget med nuvarande regler mycket enkelt och billigt attadministrera.I propositionen föreslås att sänkningen av barnbidragen skallkombineras med en kompensation till särskilt utsatta grupper.Ensamföräldrar -- oftast mödrar -- är, trots att de oftastförvärvsarbetar i högre utsträckning än föräldrar isamboendehushåll, en ekonomiskt svag grupp, heter det.Utredningen om familjepolitiken bör därför få i uppdrag attnärmare överväga om och i så fall i vilken form en kompensationbör införas. Utredningen bör också vara oförhindrad att avståfrån att föra fram förslag till kompensation för att i ställetbegränsa sänkningen av det allmänna barnbidraget.Regeringen föreslår dels att antar det inomSocialdepartementet upprättade förslaget till lag om ändring ilagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, dels att tillAllmänna barnbidrag för /96 anvisar ettförslagsanslag på 23 493 000 000 kr.Regeringen inrättade en arbetsgrupp förberedning av vissa familjepolitiska frågor inomSocialdepartementet. Arbetsgruppen, som har parlamentariskmedverkan, har i uppdrag att bereda den närmare utformningen avbesparingar inom barnbidrags- och bidragsförskottsområdena. Enavvägning skall göras om det finns skäl att kompensera särskiltdrabbade grupper såsom ensamstående föräldrar vid enbarnbidragssänkning. Inom den preciserade ekonomiska ramen kan,enligt uppdraget, barnbidraget sänkas med antingen permånad för alla utan kompenserande åtgärder eller med permånad med kompensation. Eventuella förslag till kompensation börutformas närmare av gruppen. Arbetsgruppen skall vidare läggafram förslag till ändringar i bidragsförskottssystemet sommedför besparingar. Om det visar sig att reglerna iföräldrabalken om underhållsbidrag hindrar besparingar, fårarbetsgruppen föreslå sådana ändringar i som ärnödvändiga för att undanröja de hindren. Utgångspunkten skallvara att båda föräldrarna skall ha det primära ansvaret för sinabarns underhåll. Arbetet i sin helhet bör redovisas tillregeringen senast den 1 juli 1995.I motion So611 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omsänkning av barnbidraget. Motionärerna anser att en eventuellbarnbidragssänkning skall begränsas till högst per barnoch månad. En kompensation -- ett nytt bidrag -- tillensamföräldrar motsätter sig motionärerna. Det skulle innebäraett allvarligt avsteg ifrån den generella modellen. Skallekonomiskt svagare familjer kompenseras finns bostadsbidraget,som är ett bättre alternativ.I motion So617 av m.fl. (m) föreslåsytterligare besparingar. Motionärerna yrkar att underanslaget A 1. Allmänna barnbidrag för /96 anvisarett i förhållande till regeringens förslag med 1 350 000 000kr minskat anslag i enlighet med vad som anförts i motionen(yrkande 1). Vidare begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om utformningen avkompensationen till särskilt utsatta hushåll (yrkande 2).Motionärerna anför att besparingen bör vara större och att detstatsfinansiella läget gör att förändringarna i barnbidraget börske redan fr.o.m. . Besparingen kan ske antingengenom att sänka bara det första barnbidraget, eftersomförsörjningsbördan ökar med antalet barn, eller genom ensänkning av samtliga barnbidrag. Motionärerna vill samtidigtframhålla att förslaget till kompensation förbarnbidragsförändringarna till särskilt utsatta hushåll inte fårkonstrueras så att det indirekt uppmuntrar föräldrar att levaåtskilda.I motion So614 av () yrkas i ställetatt beslutar avskaffa det andra barnbidraget.Motionären anför att barnbidraget har tillkommit för attgenerellt utan behovsprövning täcka en del av de merutgifter somföräldrar skaffar sig i och med att de får barn. Frågan är,enligt motionären, i vilken utsträckning som föräldrar skallförutsätta att andra barnlösa skattebetalare skall betala fördessa merkostnader. Vidare anförs att merkostnaderna somuppkommer främst gäller vid födelsen av det första barnet.Motionären anser därför att utöver regeringens förslag tillbesparing det andra barnbidraget bör tas bort helt.Förslaget om sänkning av barnbidragen avvisas i fyra motioner,bl.a. i motion Fi211 av m.fl. (fp)(yrkande 19). Motionärerna anför att det är väsentligt merangeläget att slå vakt om utjämningen mellan barnfamiljer ochbarnlösa än att hålla kvar bostadssubventionerna på en hög nivå.Också i motion So615 av m.fl. (fp) yrkas påavslag (yrkande 1). Här anförs att barnfamiljerna redanpåverkas av de besparingar och skattehöjningar som har generellräckvidd, t.ex. höjda egenavgifter och höjda kommunalskatter,och att en orimligt stor andel av den samlade saneringsbördan nuläggs på barnfamiljerna. Motionärerna finner det märkligt attden familjepolitiska utredningen skall analysera defördelningspolitiska effekterna av regeringens budgetförslag.Det naturliga hade, enligt motionärerna, varit att först göra enanalys och sedan lägga förslag.I motion Fi218 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag att sänka barnbidraget med125 kr (yrkande 7). Motionärerna anför att i denekonomisk-politiska propositionen aviserades en utredning somskulle få i uppdrag att se över och effektivisera det samladeekonomiska familjestödet. Målet var en besparing inomfamiljestödet på fram . Ibudgetpropositionen föreslås nu att betinget skall avredan under /96 genom en reducering avbarnbidraget. Motionärerna avvisar sänkningen av barnbidragetmed och anser att utredningen både måstetillsättas och hinna avsluta sitt arbete innan det går attfastställa på vilket sätt och hur snabbt besparingen kan klaras.Vänsterpartiet står dock fast vid att skallsparas fram till år 1998.Också i motion Sf266 av m.fl. (c) begärs attriksdagen avslår förslaget till reducering av barnbidragen(yrkande 8) och att beslutar fastställa nivån pådet allmänna barnbidraget till per barn och år /96 (yrkande 10). Motionärerna anför att omcenterns förslag till barnkonto avvisas av så yrkarmotionärerna på avslag på regeringens förslag till sänkningar avbarnbidragen. Merkostnaden som detta leder till i förhållandetill budgetpropositionen anser motionärerna kan finansierasgenom det ökade ekonomiska utrymme som den begränsadeuppräkningen av basbeloppet ger.I motion So623 av m.fl. (kds) begärstillkännagivanden till regeringen om vad i motionen anförts delsom att föra över en del av det nuvarande generella barnbidragettill det behovsprövade barnbidraget i bostadsbidragssystemet(yrkande 7), dels om flerbarnstillägget (yrkande 9) ochdels om bostadsbidraget (yrkande 10). Motionärerna föreslåren generell neddragning av det allmänna barnbidraget med totalt150 kr per barn och månad. För att skydda familjer med svagekonomi föreslås beloppet föras över till bostadsbidragetsbarnrelaterade del. I bostadsbidraget föreslås också enytterligare höjning från fjärde barnet för att kompenseraförändringen i flerbarnstilläggen. Vidare anser motionärerna attflerbarnstilläggen bör vara relaterade till barnbidraget så attför tredje barnet erhålls ett flerbarnstillägg på och förfjärde barnet ett flerbarnstillägg på 100 %.I motion Fi212 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen beslutar höja barnbidragen med till (yrkande 30) och beslutar beskatta barnbidragetunder inkomstslaget Inkomst av tjänst från (yrkande 31). Förslaget ger, enligt motionärerna, en godfördelningsprofil och ökar statens inkomster med ca400 jämfört med regeringens förslag.Utskottets bedömningDet allmänna barnbidraget är en mycket viktig del i dengenerella välfärdspolitiken. Det visar på samhällets positivasyn på barnen och bidrar till goda uppväxtvillkor för dem.Barnbidraget bör enligt utskottet också i fortsättningen utgåmed ett belopp lika för alla barn. Det nuvarande systemetomfördelar resurser dels mellan familjer utan barn och familjermed barn, dels mellan hög- och låginkomsttagare genom att skattbetalas i relation till inkomst som bidraget betalasut lika för alla barn.Regeringen gav i uppdrag attanalysera utvecklingen av både hälsa och social välfärd.Socialstyrelsens rapport (1994:10) om den socialavälfärden tar ett brett perspektiv på välfärden för utsattagrupper i samhället. Sammanfattningsvis framgår att skillnadernai välfärd ökar och att försämringarna för utsatta grupperbörjade . Särskilt utsatta grupper ärinvandrare, ensamstående föräldrar och ungdomar. avbefolkningen har disponibla inkomster som faller undersocialbidragsnormen. Utskottet vill mot den bakgrunden betonabetydelsen av sysselsättningsinsatser, rättvis fördelning avsamhällets resurser och en samordnad och sektorsövergripande synpå välfärdssystemen.Av den sociala rapporten framgår att befolkningens inkomstertotalt sett ökade , men att ocksålöneskillnaderna ökade. Män i alla socioekonomiska grupper och isåväl den privata som den offentliga sektorn har under dettadecennium åtnjutit högre löneökningar än kvinnor.Löneskillnaderna mellan män och kvinnor med sammautbildningslängd och med lika lång arbetslivserfarenhet ökadetill kvinnornas nackdel. Arbetsinkomsten, för de offentligtanställda, särskilt i kvinnodominerade yrken inom vården,släpade efter. Frågor om lönebildningen måste dock avhandlas avarbetsmarknadens parter.Utskottet som därvid delar inställningen i motion So611motsätter sig förslaget i propositionen att införa ett riktatstöd till ensamföräldrar inom ramen för barnbidragssystemet.Beredningen av vissa familjepolitiska frågor har inte hellerlagt fram något sådant förslag. Förslaget skulle, enligtutskottet, innebära att bidrag inte längre utgår lika för allabarn. Utskottet är väl medvetet om de knappa ekonomiskaomständigheter som många ensamstående föräldrar med barn,huvudsakligen kvinnor, lever under. Dessa problem måste dockväsentligen lösas i andra sammanhang än inom ramen förbarnbidragssystemet.Utskottet anser inte att barnbidraget bör beskattas. Ävendetta skulle bryta principen att barnbidrag skall utgå lika föralla barn. Det skulle också öka rundgången av pengar i systemenoch därmed öka administrationen.Som regeringen framhållit i propositionen är det avstatsfinansiella skäl nödvändigt att sänka det allmännabarnbidraget. Utskottet anser att en sänkning av barnbidragetbör göras med per barn och månad. Barnbidraget skulledärmed utgå med per barn och månad eller med omåret fr.o.m. . Detta innebär en ytterligarebesparing på för /96.Utskottet är inte berett att, som föreslås i motion So623,sänka barnbidraget med och överföra resurserna tillbostadsbidragssystemet. Detta skulle slå alltför hårt mot mångabarnfamiljer och inte innebära någon besparing förstatsbudgeten. Utskottet föreslår att med anledning avpropositionen och motion So611 (s) samt med avslag på motionernaSo614 (m), So615 (fp) yrkande 1, So617 (m) yrkande 2, So623(kds) yrkandena 7 och 10, Fi211 (fp) yrkande 19, Fi212 (mp)yrkandena 30 och 31, Fi218 (v) yrkande 7, Sf266 yrkandena 8 och10 antar det av utskottet framlagda förslaget till ändradlydelse av 1 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag i bilaga2.Riksdagen har tidigare beslutat om en begränsad sänkning avflerbarnstilläggen. Utskottet är inte berett att föreslå någonytterligare sänkning då det skulle slå för hårt mot de störrefamiljer som erhåller flerbarnstillägg. Dessa familjer börfå behålla stödet på nuvarande nivå. Utskottet anser dock attsystemet med flerbarnstillägg bör upphöra genom ensuccessiv utfasning så att flerbarnstillägg inte utgår förnytillkommande barn fr.o.m. . För budgetåret1995/96 innebär detta en ytterligare besparing på 76 miljonerkronor. beräknas besparingen uppgå till 228 miljonerkronor. Totalt innebär utfasningen av flerbarnstilläggen enbesparing på när den är heltgenomförd. Regeringen bör skyndsamt överväga frågan om utfasningav flerbarnstilläggen och återkomma till med förslag isådan tid att lagändringarna kan träda i kraft vid årsskiftet.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottet avstyrker därmed motion So623(kds) yrkande 9.Utskottet föreslår med anledning av propositionen och medavslag på motion So617 (m) yrkande 1 att till Allmännabarnbidrag för /96 anvisar ett förslagsanslag på23 eller med mindre än vadregeringen föreslagit. Härmed uppnås sålunda sammantaget enstörre besparing än i budgetförslaget, vilken kan användas i defortsatta övervägandena om familjepolitiken.Bidragsförskott (A 4)Bidragsförskott lämnas för barn som endast en av föräldrarnahar vårdnaden om eller som står under vårdnad av annan änföräldrarna. Bidragsförskott kan också lämnas när föräldrarnahar gemensam vårdnad men bor åtskilda. Den allmännaåldersgränsen för bidragsförskott är . Bidragsförskottlämnas också för barn som studerar i åldern 18--20 år.Rätten till förlängt bidragsförskott regleras i lagen(1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande. Enligt2 § lämnas förskott till barn som går i skolan när det fyller 18år så länge det bedriver studier som ger rätt till studiehjälpenligt 3 kap. studiestödslagen. En ytterligare förutsättning ärenligt 3 § att barnet bor tillsammans med en förälder eller mednågon som var vårdnadshavare för barnet när det fyllde 18 år.I budgetpropositionen förslås 5 anvisasunder anslaget A 4. Bidragsförskott.I motion So606 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändrade regler förbidragsförskottssystemet enligt vad i motionen anförts omeffektivare regler för återbetalning av utgivet bidragsförskott(yrkande 1). Vidare begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att reglernaskall ändras så att bidragsförskottet syftar till att ge kvinnormöjlighet till ekonomiskt oberoende (yrkande 2).Motionärerna anser det nödvändigt med en översyn av rutinernaför återbetalning av underhållsskulder. Staten måste sombidragsförmedlare prioritera föräldrarnas skyldighet attekonomiskt bidra till sina barns uppehälle, heter det.Försäkringskassan bör ges möjlighet att föra talan mot fäderna.Administrationen för utbetalning och indrivning bör flyttas övertill de lokala kontoren, då det är tjänstemännen där som harkontakt med föräldrarna. Bidragsfusk kan undvikas omskattemyndigheterna får ställa hårdare krav vidflyttningsanmälan, t.ex. på uppvisande av hyreskontrakt på dennya adressen. Villkoren för utfyllnadsbidrag bör ändras. Denödvändiga förändringarna som måste göras bör, enligtmotionärerna, ha som mål att kvinnors möjlighet till ekonomisktoberoende inte rörs.I motion So622 av och () begärs ett tillkännagivande till regeringen om enändring av bidragsförskottslagen i syfte att minskaöverkompensering av vårdnadshavare. Underhållsbidragetfastställs enligt regler efter barnets behov ochföräldrarnas samlade ekonomiska förmåga, och detta är bra anförmotionärerna. Problemt är att bidragsförskottet inte innehållernågon formulering om behovsprövning, vilket gör attvårdnadshavaren överkompenseras med bidragsförskott.Bidragsförskottslagen borde enligt motionärerna ändras så attbidragsförskott kan minskas i de fall förmånen framstår somklart oberättigad. Enligt motionärerna borde detta ha gjortsredan år 1979 när förändringar gjordes i föräldrabalkensbestämmelser om beräkning av underhållsbidrag.I motion So609 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bidragsförskott för studerande. Motionärenanför att ungdomar som på sin 18-årsdag inte bor ihop med sinförmyndare/vårdnadshavare inte kan få förlängt bidragsförskottför studerande. Detta vållar ganska många ungdomar ekonomiskförlust.Utskottet konstaterar att den familjepolitiska beredningenhar i uppdrag att mot bakgrund av övervägandena och förslagenfrån Underhållsbidrags- och bidragsförskottsutredningen läggafram förslag till sådana ändringar i underhålls- ochbidragsförskottssystemet som medför besparingar i enlighet medriksdagens tidigare beslut. Utskottet anser att intebör föregripa beredningens kommande förslag.