bet · GJ01SfU2 · 1995-11-30 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkandedels proposition 1995/96:69 Vissasocialförsäkringsfrågor, m.m. jämtemotioner, dels tre motioner från denallmänna motionstiden /95 omegenavgifter resp. om försöksverksamhetmed premietandvård i Norrbotten.I propositionen hänvisas tillriksdagens tidigare fattade beslut attgodkänna införandet av en enhetligersättningsnivå om av densjukpenninggrundande inkomsten isjukpenning- och sjuklönesystemen ochvad gäller föräldrapenning. Regeringenåterkommer med förslag tilllagändringar vad gäller såväl nämndaersättningar som andra ersättningar påsocialförsäkringsområdet.Vidare föreslås att föräldrapenningskall utges av densjukpenninggrundande inkomsten undertotalt , de s.k. pappa- ochmammamånaderna. De övriga ersättningarsom berörs av den ändradeersättningsnivån är tillfälligföräldrapenning, havande-skapspenning,rehabiliteringspenning, särskildsjukpenning enligt lagen om statligtpersonskadeskydd och närståendepenning.Någon förhöjd ersättning skall enligtpropositionen inte utges fr.o.m. den15:e dagen med tillfälligföräldrapenning.Regeringen föreslår vidare att de s.k.minskningsreglerna, som reducerarsjukpenningen om arbetsgivaren betalarsjukersättning som överstiger vissanivåer, skall bibehållas men anpassastill den nya ersättningsnivån. Förarbetstagare med risk för särskiltomfattande sjukfrånvaro föreslås attsjukpenningen resp. sjuklönen skallutgöra av den sjukpenninggrundandeinkomsten redan fr.o.m. den förstadagen i en sjukperiod.I propositionen föreslås också att vidberäkning av om rätt till sjuklönföreligger, när fråga är omsammanräkning av flera anställningarhos samma arbetsgivare, samtligaanställningar skall medräknas så längeinte tiden mellan resp. anställningöverstiger fjorton dagar.För försäkringarna mot sjuklöne- ochsemesterlönekostnader föreslås att vidberäkningen av en arbetsgivaressammanlagda lönekostnader skall bortsesfrån inte endast socialavgifter ochsärskild löneskatt utan även allmänlöneavgift.Med anledning av de nya reglerna förfolkpension för gifta, som träder ikraft , föreslåsvissa följdändringar bl.a. i lagen(1962:381) om allmän försäkring. Vidareföreslås att personkretsen för rätttill bostadstillägg till pensionärerutvidgas vad gäller personer medutländsk pension samt en förändradinkomstberäkning för denna kategoripensionärer.I propositionen lämnas en redovisningangående kvinnors sjukskrivning undersenare delen av graviditeten ochsambandet med havandeskapspenningen.Det föreslås även att regeln omsamordning mellan tillfälligföräldrapenning och vårdbidragutsträcks till att gälla samtligaberörda åldersgrupper.I propositionen föreslås vidare attden schabloniserade ersättningen tillsjukvårdshuvudmännen för sjukresorskall utges från det nya generellastatsbidraget till landstingen. Inomtandvårdsområdet föreslås att vissa för-söksverksamheter med alternativaersättningssystem förlängs längst tillutgången av , och inomläkemedelsområdet föreslås ettklarläggande angående enskildas avgiftför inköp av prisnedsatta läkemedel. Ipropositionen läggs också fram förslagom ändringar i reglementet förRiksförsäkringsverkets fonder, sominnebär att placeringsreglernamoderniseras mot bakgrund avutvecklingen på penningmarknaden.I enlighet med tidigarebeslut om avgiftsväxling mellansjukförsäkringsavgiften ocharbetsmarknadsavgiften enligt lagen(1981:691) om socialavgifter under åren1995-1998 för att förstärkafinansieringen avarbetslöshetsersättningarna m.m.,föreslås en växling mellan dessa tvåavgifter . Enväxling föreslås också mellansjukförsäkringsavgiften ochlönegarantiavgiften omfattande 0,05procentenheter, för att finansiera deökade kostnaderna inomlönegarantisystemet som följer av attarbetsgivaravgifter fortsättningsvisskall betalas på lön utbetald enligtreglerna om statlig lönegaranti. Inomavgiftsområdet föreslås vidare att denkostnadsbesparing som uppkommer förarbetsgivarna med anledning av sänktaersättningsnivåer inom sjuklönesystemetneutraliseras genom attsjukförsäkringsavgiften förarbetsgivare höjs med 0,20 procent-enheter. föreslås i enlighetmed tidigare ställningstagande frånriksdagen att den allmänna egenavgifteni form av sjukförsäkringsavgift höjsmed . Slutligen föreslåsockså vissa klarlägganden vad avserskyldigheten att betala socialaavgifter för vissasocialförsäkringsförmåner m.m.Utskottet har i denna del inhämtatLagrådets yttrande.Ändringarna föreslås träda i kraft den1 januari 1996.Utskottet tillstyrker regeringensförslag men begär ett tillkännagivandeom en snabb lagteknisk översyn avsocialavgiftslagen. Samtligamotionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats 14reservationer och 3 särskildayttranden. I proposition 1995/96:69 Vissasocialförsäkringsfrågor, m.m. harregeringen ()föreslagit att riksdagendels antar de i propositionenframlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring,2. lag om ändring i lagen (1995:839)om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,3. lag om ändring i lagen (1991:1047)om sjuklön,4. lag om ändring i lagen (1977:265)om statligt personskadeskydd,5. lag om ändring i lagen (1988:1465)om ersättning och ledighet förnärståendevård,6. lag om ändring i lagen (1989:225)om ersättning till smittbärare,7. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272),8. lag om ändring i lagen (1993:16) omförsäkring mot vissasemesterlönekostnader,9. lag om ändring i lagen (1994:308)om bostadstillägg till pensionärer,10. lag om ändring i lagen (1976:380)om arbetsskadeförsäkring,11. lag om ändring i lagen (1991:419)om resekostnadsersättning vidsjukresor,12. lag om ändring i lagen (1995:844)om ändring i lagen (1991:419) omresekostnadsersättning vid sjukresor,13. lag om ändring i lagen (1981:49)om begränsning av läkemedelkostnader,m.m.,14. lag om ändring i reglementet(1961:265) angående förvaltningen avRiksförsäkringsverkets fonder,15. lag om ändring i lagen (1981:691)om socialavgifter,16. lag om ändring i lagen (1994:1744)om allmänna egenavgifter,dels godkänner vad regeringenföreslagit om förlängt tandvårdsförsök(avsnitt 10).Lagförslagen återfinns som bilaga 1till betänkandet.I propositionen föreslås ocksåändringar i lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag och lagen(1986:378) om förlängt barnbidrag samtfortsatt giltighet av lagen (1987:442)om försöksverksamhet med kommunaltillståndsprövning för vissa hem förvård eller boende enligtsocialtjänstlagen (1980:620). Dessalagförslag jämte motioner haröverlämnats till socialutskottet ochbehandlas i betänkande 1995/96:SoU6. Motioner väckta med anledning avpropositionen1995/96:Sf4 av m.fl.(m) vari yrkas1. att beslutar införaytterligare en karensdag isjukförsäkringen i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att hos regeringen begärförslag på nödvändiga förändringar vidinförandet av ytterligare en karensdagi enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar att densjukpenninggrundande inkomsten skallräknas på ett medelvärde av de senaste24 månadernas inkomst i enlighet medvad som anförts i motionen,4. att beslutar att den delav föräldraförsäkringen som ersätts medden sjukpenninggrundande inkomstenskall vara samma alla de tolv månadernai enlighet med vad som anförts imotionen,5. att beslutar att avskaffahavandeskapspenningen fr.o.m. den 1januari 1996 i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att hos regeringen begärförslag på förändring avföräldraförsäkringen vid ettavskaffande av havandeskapspenningen ienlighet med vad som anförts imotionen.1995/96:Sf5 av m.fl. (v)vari yrkas1. att avslår regeringensförslag om att sänka ersättningsnivån isocialförsäkringen till avförmånsgrundande inkomst enligt vad imotionen anförts om ytterligare ettslag mot den generellavälfärdspolitiken,3. att hos regeringen begäratt Sjuk- och arbetsskadekommittén fåri uppdrag att se över reglerna förhavandeskap och sjukdom undergraviditet,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om konsekvensanalyser avpropositionens olika förslag.1995/96:Sf6 av m.fl. (fp)vari yrkas1. (delvis) att avslårregeringens förslag i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ändringar isocialförsäkringarna.Yrkande 1 i motionen i återstående delbehandlas i socialutskottets betänkande1995/96:SoU6.1995/96:Sf7 av m.fl.(kds) vari yrkas1. att avslår regeringensförslag till ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring och lagen(1991:1047) om sjuklön inom områdetsjuk- och rehabiliteringspenning samtsjuklön,2. att avslår regeringensförslag till ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring inom områdetföräldraförsäkring,3. att avslår regeringensförslag till ändring i lagen(1988:1465) om ersättning och ledighetför närståendevård och lagen (1977:265)om statligt personskadeskydd,7. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring av reglernaför förvaltningen avRiksförsäkringsverkets fonder att deäven ger möjlighet till placering iutländska räntebärande värdepapper,8. att avslår regeringensförslag till avgiftsväxling mellansjukförsäkringsavgiften ocharbetsmarknadsavgiften,9. att avslår regeringensförslag till höjning avarbetsgivaravgiften tillsjukförsäkringen,10. att avslår regeringensförslag till höjning av den allmännasjukförsäkringsavgiften enligt lagen(1994:1744) om allmänna egenavgifter.1995/96:Sf8 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att avslår regeringensförslag till sänkta ersättningsnivåer isjuk- och rehabiliteringspenning ochsjuklön samt i föräldrapenning,tillfällig föräldrapenning,havandeskapspenning ochnärståendepenning,2. att beslutar attersättning i stället skall utgå av förmånsgrundande inkomst upp tillinkomster på 4,2 basbelopp/år och med40 % på den del av inkomsten somöverstiger 4,2 basbelopp,3. att beslutar attarbetsmarknadsavgiften skall höjas med0,i stället för ipropositionen föreslagna 1,1procentenheter,4. att avslår regeringensförslag att höja den allmännasjukförsäkringsavgiften, enligt lagenom allmänna egenavgifter, med 1 procent-enhet,5. att , utöver tidigarebeslutade höjningar, beslutar att höjaden allmänna koldioxidskatten med 8öre/kg koldioxid och koldioxidskatten iindustriell verksamhet med /kgkoldioxid från ,6. att , utöver tidigarebeslutade höjningar, beslutar att höjaskatten på elektrisk kraft till hushålloch icke industriell verksamhet med 2,5öre/kWh, den särskilda skatten påkärnkraftsel med /kWh och densärskilda skatten på vattenkraftsel med1 öre/kWh från den 1 januari 1996.Motioner väckta /951994/95:Sk349 av m.fl.(kds) vari yrkas12. att i enlighet med vad imotionen anförts beslutar avvisa 1procentenhets höjning av den föreslagnaegenavgiftshöjningen,1994/95:Sf217 av . (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effekter vidinförande av egenavgifter i det socialaskyddsnätet.1994/95:Sf243 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhetmed premietandvård i . Sjuk- och föräldraförsäkringen m.m.Sjukförsäkringen ger rätt tillsjukpenning vid sjukdom med viss del avarbetsinkomsterna upp till 7,5 gångerbasbeloppet. Arbetsgivaren svarar dockenligt lagen (1991:1047) om sjuklön förersättning till den anställde för deförsta av ett sjukfall. Förtid därefter och för personer som inteomfattas av sjuklönesystemet svararsjukförsäkringen för ersättningen tillde försäkrade.Sjuklön enligt sjuklönelagen utgesinte för dåarbetstagaren gått miste om lön ochandra anställningsförmåner (karensdag).För de två följande dagarna utgessjuklön av mistadeanställningsförmåner och för tiddärefter av mistadeanställningsförmåner.Sjukpenning enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL) utges med vissaundantag inte för isjukperioden (karensdag) och med 65 %av den sjukpenninggrundande inkomstenför de två följande dagarna i varjesjukperiod. För tid därefter ärkompensationsnivån t.o.m. den365:e dagen och sedan . Den somgenomgår medicinsk behandling ellermedicinsk rehabilitering kan dock fåbehålla ersättningsnivån ävenefter den 365:e dagen i sjukperioden.Vidare utges sjukpenning med 70alternativt av densjukpenninggrundande inkomsten om denförsäkrade under de senaste 450 dagarnahaft sjukperioder som sammanlagtomfattat minst 365 dagar.Den sjukpenninggrundande inkomstenmotsvarar den årliga inkomst i pengareller andra skattepliktiga förmåner somden försäkrade kan antas tills vidareerhålla av eget arbete, antingen pågrund av anställning eller genom annatförvärvsarbete. Vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst bortsesfrån sådan inkomst av anställning ochannat förvärvsarbete som överstiger 7,5gånger basbeloppet.Sjukpenning enligt AFL utges vidsjukdom som sätter ned arbetsförmåganmed minst en fjärdedel. Saknar denförsäkrade arbetsförmåga utges helsjukpenning. I annat fall utges trefjärdedels, halv eller en fjärdedelssjukpenning, beroende på graden avnedsättningen av arbetsförmågan.Inom såväl sjuklöne- somsjukpenningsystemen gäller att en nysjukperiod som börjar inom fem dagarfrån det en tidigare sjukperiodavslutats betraktas som en fortsättningpå den tidigare perioden när det gällerkarensdag, ersättningens storlek samtsjuklöneperiodens längd. Vidare gälleratt antalet karensdagar - isjuklönesystemet i förhållande till enarbetsgivare - är begränsat till tioinom en tolvmånadersperiod, s.k.allmänt högriskskydd. Enligt ett s.k.särskilt högriskskydd kan enarbetstagare som lider av sjukdom somkan antas medföra ett större antalsjukperioder med rätt till sjuklönunder en tolvmånadersperiod i ställetför en karensdag och medkompensationsnivån av lönen fåsjuklön avlönen. Inom AFL gäller samma regler menkompensationsnivån är då av densjukpenninggrundande inkomsten från denförsta dagen.De flesta anställda har genom avtalersättning vid sjukdom utöver denersättning den allmänna försäkringenger. Sådan avtalsersättning får dockinte utges med och endastt.o.m. den i sjukperioden.Om avtalsersättningen - och fr.o.m. den1 även förmåner i form avbil, bostad och helt fri kost -överstiger tillåten nivå minskas enligtsärskilda minskningsregler ersättningenfrån den allmänna försäkringen imotsvarande mån.En särskild ersättning,rehabiliteringsersättning, utges när enförsäkrad, vars arbetsförmåga tillföljd av sjukdom är nedsatt med minsten fjärdedel, deltar iarbetslivsinriktad rehabilitering somavser att förkorta sjukdomstiden elleratt helt eller delvis förebygga ellerhäva nedsättningen av arbetsförmågan.Rehabiliteringsersättningen består avrehabiliteringspenning, som utges med95 % av den sjukpenninggrundandeinkomsten, och ett särskilt bidrag.Föräldraförsäkringen omfattarersättningsförmånerna föräldrapenningoch tillfällig föräldrapenning.Föräldrapenning i samband med ettbarns födelse eller adoptivbarnsankomst utges under . Omföräldrarna gemensamt har vårdnaden ombarnet har varje förälder rätt attuppbära föräldrapenning under hälftenav . En förälder kan avstårätt att uppbära föräldrapenning tillförmån för den andra föräldern medundantag för föräldrapenning medsjukpenningbelopp . Under360 av de utgesföräldrapenning med viss andel avförälderns sjukpenninggrundande inkomstdelad med 365, dock lägst med ettgarantibelopp på per dag. För deförsta med sjukpenningbeloppför vardera föräldern ärkompensationsnivån och för övrigadagar med sjukpenningbelopp80 %. För barn födda ärdock kompensationsnivån t.o.m. år1996. Under resterande av de450 dagarna utges ersättning enligtgarantinivån. Föräldrapenning får tasut längst till dess barnet har eller till den senare tidpunktdå barnet har avslutat det förstaskolåret.Tillfällig föräldrapenning utges tillförälder som behöver avstå frånförvärvsarbete för att vårda barn bl.a. till följd av sjukdomeller smitta hos barnet eller barnetsordinarie vårdare. Även för barn somhar fyllt kan ersättning utgesunder vissa förutsättningar. Tillfälligföräldrapenning kan utges under högst120 dagar per barn och år. Om skälettill att föräldern behöver avstå frånförvärvsarbete är sjukdom hos barnetsordinarie vårdare kan dock ersättningutges under . Tillfälligföräldrapenning kan vidare utges förs.k. Rätten till sådantillfällig föräldrapenning kan sedanden utges endast tillföräldrar till vissa funktionshindradebarn när föräldern avstår frånförvärvsarbete i samband med t.ex.föräldrautbildning. Härutöver harfadern rätt isamband med barns födelse. Tillfälligföräldrapenning utges av densjukpenninggrundande inkomsten deladmed årsarbetstiden. Har tillfälligföräldrapenning utgetts för 14 dagarunder för samma barn utgesdärefter ersättning av densjukpenninggrundande inkomsten deladmed årsarbetstiden.Havandeskapspenning kan utges tillblivande mödrar, som undergraviditetens senare del på grund avarbetets art inte kan fortsätta sittvanliga arbete och inte kan omplaceras.Havandeskapspenning utges tidigastfr.o.m. den sextionde dagen före denberäknade tidpunkten för barnetsfödelse och längst t.o.m. den elftedagen . Har kvinnanblivit avstängd från sitt arbete därföratt arbetsmiljön kan medföra risk förfosterskador utges ersättning fr.o.m.dagen för avstängningen. Ersättningenvid havandeskapspenning är av densjukpenninggrundande inkomsten och för tidendärefter.Ersättning i form av närståendepenningutges enligt lagen (1988:1465) omersättning och ledighet förnärståendevård till en närstående somavstår från förvärvsarbete för attvårda en svårt sjuk person.Ersättningen kan utges även vid vård påsjukvårdsinrättning. Närståendepenningutges av densjukpenninggrundande inkomsten församtliga dagar i ersättningsperioden.Rätten till ledighet är knuten tillersättningsrätten. Den 1 juli 1994utökades antalet ersättningsdagar från30 till för varje personsom vårdas. Fr.o.m. kannärståendepenning även utges med högst240 dagar för vård av en person somblivit hiv-smittad vid användning avblodprodukter inom den svenska hälso-och sjukvården.Det statliga personskadeskyddetomfattar enligt lagen (1977:265) omstatligt personskadeskydd den somtjänstgör inom totalförsvaret ellermedverkar i räddningstjänst samt densom t.ex. är anhållen, häktad ellerintagen för vård ikriminalvårdsanstalt. För den somtjänstgör inom totalförsvaret kan undervissa förutsättningar särskildsjukpenning utges. Hel sådansjukpenning utgör aversättningsunderlaget delat med 365.Med en smittbärare avses enligt lagen(1989:225) om ersättning tillsmittbärare den som har eller kan antasha en smittsam sjukdom utan att haförlorat sin arbetsförmåga till följdav sjukdomen. Rätt tillsmittbärarpenning har den som måsteavstå från förvärvsarbete på grund avbeslut enligt smittskyddslagen(1988:1472) eller livsmedelslagen(1971:511) eller föreskrifter som harmeddelats med stöd av sistnämnda lag.Rätt till smittbärarpenning föreliggeräven när någon genomgår enläkarundersökning eller enhälsokontroll som syftar till attutröna om han är smittad av ensamhällsfarlig sjukdom, eller har ensjukdom, en smitta, ett sår eller enannan skada som kan göra livsmedel somhan hanterar otjänligt tillmänniskoföda. Hel smittbärarpenningutges av densjukpenninggrundande inkomsten för helaersättningsperioden.Enhetlig ersättningsnivå i sjuk- ochföräldraförsäkringen m.m.PropositionenI budgetproposition (prop.1994/95:100 bil. 6) föreslog regeringenatt en enhetlig ersättningsnivå om 75 %av förmånsgrundande inkomst skulleinföras i sjukersättningssystemen och iföräldraförsäkringen fr.o.m. den 1januari 1997. Enligtbudgetpropositionen ingick förslaget ibesparingsprogrammet som detvar ett ställningstagande för att enallmän ohälsoförsäkring också ifortsättningen skulle stå för merpartenav försäkringsskyddet vidinkomstbortfall orsakat av sjukdom ochskada. Som ett led i strävandena attskapa en både rättvis och effektivförsäkring föreslog regeringen vidareatt den enhetliga ersättningen skulleutges från , dvs. attkarensdagen skulle avskaffas.Med hänsyn till den fortsattaosäkerheten i det ekonomiska ochstatsfinansiella läget återkomregeringen i 1995 årskompletteringsproposition (prop.1994/95:150) med förslag att riksdagenskulle godkänna att en enhetligersättningsnivå om infördes i sjuk-och föräldraförsäkringarna redanfr.o.m. Vidareföreslogs att denna nivå också bordeinföras i sjuklönesystemet samt attkarensdagen skulle bibehållas isjukersättningssystemen. Utskottetföreslog i yttrande (1994/95:SfU7y)till finansutskottet att regeringensförslag om en tidigareläggning avinförandet av en enhetligersättningsnivå i sjuk- ochföräldraförsäkringarna skulletillstyrkas. beslöt påförslag av finansutskottet (bet.1994/95:FiU20) i enhetlighet härmed(rskr. 1994/95:448).I den förevarande propositionen, varihänvisas till tidigarefattade principbeslut att godkännainförandet av en enhetligersättningsnivå, återkommer regeringenmed lagförslag i frågan. Ipropositionen föreslås att AFL ochsjuklönelagen ändras så attersättningsnivån för sjuk- ochrehabiliteringspenning samt för sjuklönskall vara av den förmånsgrundandeinkomsten.Vidare föreslås i fråga omarbetstagare med risk för särskiltomfattande sjukfrånvaro att sjukpenningresp. sjuklön skall utgöra av denförmånsgrundande inkomsten redan frånden i en sjukperiod elleren sjuklöneperiod.I propositionen föreslås också att desärskilda minskningsregler som finnsinom sjukpenningförsäkringen bibehållsmen att de anpassas till den nyaersättningsnivån . Detta innebärenligt vad som anförs i propositionenatt den helt övervägande delen avlandets arbetstagare kommer att erhålla85 % av den sjukpenninggrundandeinkomsten fr.o.m. den t.o.m.den i varje sjukdomsfall.De särskilda regler som gäller isamband med att ersättning utges av den sjukpenninggrundandeinkomsten, dvs. sedan sjukpenningutgetts under sammanlagt ,föreslås upphöra att gälla. Vidareföreslås att det högsta belopp somenligt sjuklönelagen kan utges i s.k.sjuklönegaranti ändras från av mistade anställningsförmåner.Beträffande föräldrapenning,tillfällig föräldrapenning ochhavandeskapspenning föreslår regeringenatt AFL ändras enligt följande.- Ersättningsnivån för föräldrapenningsänks till av den sjukpenninggrundande inkomsten såvittgäller de dagar som ersätts med beloppmotsvarande förälderns sjukpenning.- Ersättningsnivån för de s.k. mamma-och pappamånaderna sänks till85 % av den sjukpenninggrundandeinkomsten.- Ersättningsnivån för den tillfälligaföräldrapenningen sänks till avden sjukpenninggrundande inkomstensamtidigt som den förhöjda ersättningenfr.o.m. den slopas.- Ersättningsnivån förhavandeskapspenning föreslås ändradtill av densjukpenninggrundande inkomsten för heladen tid förmånen utges.I propositionen föreslås också attlagen om ersättning och ledighet förnärståendevård och lagen om statligtpersonskadeskydd ändras så attersättningsnivån för närståendepenningoch särskild sjukpenning från detstatliga personskadeskyddet skall vara75 % av den sjukpenninggrundandeinkomsten.Vidare föreslås, med hänsyn tillsmittbärarpenningens särskilda syfte,att denna ersättning ävenfortsättningsvis skall motsvara avden sjukpenninggrundande inkomsten.Slutligen föreslås en anpassning av desärskilda tabellerna för beräkning avskatteavdrag på vissa ersättningar iuppbördslagen (1953:272).Ändringarna föreslås träda i kraft den1 . Såvitt gällerföräldrapenning med anledning av ettbarns födelse föreslås den sänktaersättningsnivån gälla samtliga barn,dvs. även de barn som är födda föreikraftträdandet.MotionerI motion Sf4 yrkande 4 av GullanLindblad m.fl. (m) begärs beslut attden del av föräldraförsäkringen somersätts med sjukpenninggrundandeinkomst skall vara samma alla tolvmånaderna. Motionärerna anser att helaföräldraförsäkringen bör ha enersättningsnivå om 75 %.I motion Sf6 yrkandena 1 och 2 avSigge Godin m.fl. (fp) begärs delsavslag på regeringens förslag ienlighet med vad som anförts imotionen, dels ett tillkännagivande omändringar i socialförsäkringen.Motionärerna, som motsätter sig deföreslagna försämringarna isocialförsäkringssystemet, anser attersättningsnivån skall vara av densjukpenninggrundande inkomsten medundantag för mamma- och pappamånadernasom bör vara 90 %.I motion Sf5 yrkande 1 av UllaHoffmann m.fl. (v) begärs avslag påförslaget att sänka ersättningsnivån isocialförsäkringen till avförmånsgrundande inkomst.