bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — 231) om medelsanvisning tillanslaget Nyinvesteringar i stomjärnvägar bör ändras.Planeringsramar för infrastrukturinvesteringarI kompletteringspropositionen (bil. 6, s. 2) anförs följande. I syfte attunderlätta trafikverkens planering fastställs , inom ramen för delångsiktiga investeringsplanerna, rullande treårsplaner. Regeringen återkommerdock med ett slutligt förslag till anslag . Regeringenanser att planeringsramarna för berörda anslag för perioden den 1 juli 1995till för berörda anslag bör vara:Förslag till planeringsramarMiljoner kronorAnslag 1995/96 1997 1998(18 mån. )A 3. Byggande av vägar 7 443 4 520 4 429A 4. Byggande av länstrafikanläggningar 2 374 1 318 1 244A 5. Nyinvesteringar i stomjärnvägar 9 146 5 336 5 011I motion Fi31 (m) yrkas att hos regeringen begär förslag om enminskning av planeringsramar för byggande av vägar och nyinvesteringari stomjärnvägar om sammanlagt utöver vad regeringenföreslagit (yrkande 10).Trafikutskottet anser för sin del att bör godkänna de ikompletteringspropositionen föreslagna planeringsramarna och avstyrkermotionsyrkandet.I denna fråga har Moderata samlingspartiet anmält en avvikande mening.Finansutskottet delar trafikutskottets åsikt och tillstyrker de ikompletteringspropositionen föreslagna planeringsramarna för anslagen Byggandeav vägar, Byggande av länstrafikanläggningar och Nyinvesteringar istomjärnvägar. Härav följer att utskottet avstyrker motion Fi31 (m) yrkande 10.Utökad garantiram i StockholmI kompletteringspropositionen föreslås (bil. 6, s. 2--3) att ,utöver tidigare ställda garantier för byggande av vissa vägprojekt som ingår iden s.k. och finansieras med lån, bemyndigar regeringenatt låta teckna statlig borgen om , iprisnivån , för drift och underhåll av de nya vägarna. Vidareföreslås att medges rätt att justera borgensbeloppet medhänsyn till kommande räntekostnader för upptagna lån samt justeringar förprisökningar i allmänhet.I motion Fi33 (v) yrkas att avslår regeringens förslag omutökad garantiram för drift och underhåll av de nya väglederna inom ramen förden s.k. (yrkande 32).Trafikutskottet anför i sitt yttrande att regeringens förslag ikompletteringspropositionen om utökad garantiram är en följd av riksdagenstidigare beslut att vägtullar skall finansiera bl.a. drift och underhåll av denya vägarna. Innan vägtullar finns måste dessa kostnader finansieras med lån.Trafikutskottet anser, med hänvisning härtill och till vad utskottet anfört omatt regeringen för bör redovisa en modell för hur investeringarnaskall kunna genomföras i för statsfinanserna kontrollerbara former, attriksdagen bör ge regeringen de föreslagna bemyndigandena.I denna fråga har och avgivit en gemensamavvikande mening.Finansutskottet delar trafikutskottets åsikt och tillstyrker attregeringen ges de föreslagna bemyndigandena. Härav följer att utskottet avslårmotion Fi33 (v) yrkande 32.Förslag inom områdeByggnadsstyrelsen: AvvecklingskostnaderI kompletteringspropositionen anmäls att ett antal åtaganden somsammanhänger med avvecklingen av ännu inte har kunnatregleras. Ansvaret för slutreglering och administration av ekonomiska och andraåtaganden samt arbetsgivaransvaret för kvarvarande personal har den 1 mars 1995förts över på . Verket får disponera högst 28,5miljoner kronor för detta. Kostnaderna skall under /95 redovisasunder sjunde huvudtiteln, förslagsanslaget B 5 Byggnadsstyrelsen:Avvecklingskostnader. Vissa åtaganden väntas återstå även efter den 30 juni1995. Regeringen föreslår därför att ett anslag tas upp med oförändrat beloppför /96.Finansutskottet tillstyrker att anslaget förs upp på statsbudgeten /96.Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade uppger att det vid innevarande budgetårsslut väntas finnas medel kvar av de medel som avsatts efter förhandlingarmellan och de centrala arbetstagarorganisationerna på detstatliga förhandlingsområdet. Eftersom det kommer att finnas behov av attdisponera anslagsmedlen även efter utgången av /95 föreslårregeringen att anslaget förs upp på nytt på statsbudgeten. Det kan ske medendast ett formellt belopp eftersom ytterligare medelsanvisning inte behövergöras.Förslaget har inte föranlett någon motion.Finansutskottet tillstyrker att ett formellt belopp på försupp på reservationsanslaget Bidrag till förnyelsefonder på det statligtreglerade området för nästa budgetår.Förslag inom områdeAnslaget Utvecklingsverksamhet och internationell samverkanUnder detta anslag beräknas medel för utvecklingsverksamhet ochinternationell samverkan med anledning av inträde i Europeiska unionenm.m.Riksdagen har tidigare, i enlighet med regeringens förslag, beslutat attunder anslaget Utvecklingsverksamhet och internationell samverkan anvisa 90,4miljoner kronor. Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen (bil. 8,s. 8) en besparing om under detta anslag. De svenskaåtagandena i utvecklingsverksamhet och internationell samverkan skall ändåkunna upprätthållas, anför regeringen i propositionen.Utbildningsutskottet uttrycker i sitt yttrande (UbU7y) ingen annanuppfattning än regeringen och tillstyrker sålunda den föreslagna besparingen.Finansutskottet har inget att erinra mot utbildningsutskottets yttrandeöver regeringens förslag och tillstyrker att , med ändring av vadriksdagen tidigare beslutat (1994/95:UbU15), till Utvecklingsverksamhet ochinternationell samverkan under åttonde huvudtiteln för /96anvisar ett belopp som är lägre än vad tidigarebeslutat.Anslaget Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.Riksdagen har tidigare, i enlighet med budgetpropositionens förslag, /96 till anslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. anvisat . Regeringenföreslog i propositionen om jämställdhet mellan kvinnor och män inomutbildningsområdet (prop. 1994/95:164) att under anslaget C 47.Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning skulle anvisa 37,5miljoner kronor utöver vad som begärdes i budgetpropositionen. Regeringenföreslår i kompletteringspropositionen (bil.8, s. 9) att -- om riksdagenbifaller förslaget i proposition 1994/95:164 -- medlen under Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. minskas med 37,5 miljoner kronor.Härutöver föreslår regeringen en besparing på samma anslag om 22,5 miljonerkronor.Utbildningsutskottet har tillstyrkt regeringens förslag i proposition -- utöver de medel som utskottet tillstyrkt i betänkande1994/95:UbU15 med anledning av budgetpropositionen -- skall anvisa ytterligare37,under anslaget C 47. Övriga utgifter inom forskning ochforskarutbildning (bet. 1994/95:UbU18 med anledning av prop. 1994/95:164).Utbildningsutskottet har i sitt yttrande till finansutskottet (UbU7y)inget att erinra mot de föreslagna besparingarna.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än utbildningsutskottet ochtillstyrker att till Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m., med ändring av vad tidigare beslutat, anvisar ettbelopp som är lägre än vad tidigare anvisat.Finansutskottet föreslår vidare -- under förutsättning att beslutari enlighet med vad utbildningsutskottet har föreslagit i betänkande1994/95:UbU18 -- att till samma anslag anvisar ett belopp som ärytterligare lägre än vad tidigare anvisat.Nationella och internationella forskningsresurserAnslaget Europeisk forskningssamverkanAnslaget Europeisk forskningssamverkan omfattar medel för deltagandei internationella, främst europeiska, forskningsorganisationer. Även kostnaderi samband med deltagande i Europeiska unionens (EU:s)forskningsprogram bekostas med medel från anslaget, dock inte de kostnader somSverige betalar genom sin medlemsavgift till EU.Riksdagen har tidigare anvisat ett ramanslag på tillEuropeisk forskningssamverkan (D 19). Regeringen föreslår ikompletteringspropositionen (bil. 8, s. 10) en besparing på detta anslag om82,. Minskningen avser anslagsposten 7. Regeringen bedömer att de svenska åtagandena i det internationellaforskningssamarbetet ändå skall kunna fullföljas. Om så inte blir fallet fårdessa finansieras inom ramen för ordinarie anslag, anför regeringen ipropositionen.Utbildningsutskottet finner i sitt yttrande (UbU7y) ingen anledning attgöra någon annan bedömning än regeringen.Finansutskottet har inget att invända mot utbildningsutskottets yttrandeoch tillstyrker därför att anvisar ett belopp till åttondehuvudtitelns ramanslag Europeisk forskningssamverkan som är 82,5 miljonerkronor lägre än vad som tidigare anvisats (bet. 1994/95:UbU15).GrundforskningsavdragI motion Fi34 (mp) yrkandena 24 och 25 föreslås att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av ettavdrag, benämnt grundforskningsavdrag (GFA), om att tas ut av allaforskningsmedel som används för tillämpad forskning. Detta bör enligtmotionärerna ge en inkomst på ca . Dessa medel böranvändas för en förstärkning med vardera av forskningsrådensresurser resp. fakultetsanslagen.Utbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU7y) att man harbehandlat frågor om bl.a. resurser till forskning (bet. 1994/95:UbU15).Utbildningsutskottet avstyrkte då motioner med liknande förslag med hänvisningtill att regeringen beslutat om en översyn av forskningsfinansieringen.Utbildningsutskottet avstyrker med samma motivering de nu föreliggandemotionsyrkandena.Miljöpartiet har på denna punkt anmält avvikande mening iutbildningsutskottets yttrande.Finansutskottet har inget att invända mot utbildningsutskottets yttrande.Finansutskottet vill erinra om att sedan utbildningsutskottet avgav sittyttrande har ställt sig bakom utbildningsutskottets betänkande1994/95:UbU15 och därmed avslagit motioner med likartade förslag som de nuaktuella. föreslår att avslår motion Fi34 (mp)yrkandena 24 och 25.Studiestöd till deltidsstuderandeI propositionen (bil. 8, s. 11--12) föreslås att de som studerar pådeltid i vuxenutbildning (komvux) och vid statens skolor för vuxnaskall få studiestöd motsvarande studiernas omfattning under terminen.Studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa (svuxa), lämnas för studier på heltid eller minst halvtid. Den somstuderar på minst halvtid får därvid i princip halvt studiestöd. Även de somhar en studieomfattning som överstiger halvtid får alltså bara halvtstudiestöd. Av propositionen framgår att detta normalt inte vållar någraproblem eftersom de flesta deltidsstudieprogram är upplagda förhalvtidsstudier. I komvux däremot, där utbildningen bygger på ett kurssystem,är reglerna ofördelaktiga för dem som studerar på deltid. För att kunna fåfullt studiestöd lägger många studerande därför in kurser i sitt studieprogramsom de egentligen inte behöver.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att studiestödet tilldeltidsstuderande som läser på minst halvtid skall anpassas till studiernasomfattning. De ändrade reglerna avser såväl studiemedel som särskiltvuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) ochskall träda i kraft . Förslaget föranleder ändringar istudiestödslagen (1973:349) samt i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa. Regeringen hemställer att antar debåda lagförslagen (bil. 8, yrkandena 6 och 7).I propositionen görs den bedömningen att ett antal studerande som mednuvarande regler åtar sig att studera på heltid sannolikt kommer att välja enlägre studieomfattning, när de ekonomiska villkoren förbättras. Detta påverkarutflödet av bidrag i studiemedelssystemet, och regeringen räknar med attbelastningen på anslaget Studiemedel m.m. härigenom skall minska med 25miljoner kronor under nästa budgetår. Regeringen föreslår därför att anslagetminskas med detta belopp (bil. 8, yrkande 8).Ändringen påverkar också medelsbehovet för svux och svuxa men till dennafråga återkommer utskottet i efterföljande avsnitt, Anslagen tillvuxenstudiestöd.I motion Fi33 föreslår att de nya studiestödsreglerna fördeltidsstuderande också skall gälla för studerande vid folkhögskolor (yrkande37). Motionärerna yrkar dessutom avslag på förslaget om ändring istudiestödslagen (yrkande 38).I motion Fi35 föreslår även att studerande vidfolkhögskolor skall omfattas av de nya reglerna (yrkande 14).Samma förslag framförs också i motion Fi48 (yrkande 1) av ().Socialförsäkringsutskottet erinrar i sitt yttrande (SfU7y) om att det avregeringen framförda förslaget överensstämmer med det beslut som riksdagenfattade och som innebar att de nya reglerna för deltidsstudiestödskulle börja gälla . Detta beslut liksom vissa andra samtidigtbeslutade ändringar i studiestödet undanröjdes emellertid av hösten1994 (prop. 1994/95:98, SfU9). I propositionen som låg till grund förupphävandet framhölls att tidigare beslut om ändringar istudiestödssystemet var olyckligt med hänsyn till att den planeradestudiestödsutredningen borde kunna göras utifrån ett helhetsperspektiv.Socialförsäkringsutskottet kan, med hänsyn till de besparingar som förslagetväntas ge upphov till, biträda att lagändringarna ändå genomförs fr.o.m. den 1januari 1996. Däremot är socialförsäkringsutskottet inte berett att tillstyrkamotionsförslagen att åtgärden skall omfatta även studier vid folkhögskolor.Socialförsäkringsutskottet anser således att finansutskottet bör avstyrka dei sammanhanget aktuella motionerna samt föreslå att anta de bådalagförslagen.Vänsterpartiet, och tillstyrker i en gemensamavvikande mening förslaget att de nya reglerna skall omfatta ävenfolkhögskolestudier på deltid.Finansutskottet anser i likhet med socialförsäkringsutskottet att denföreslagna omläggningen av studiestödet för deltidsstuderande bör genomföras dååtgärden väntas leda till en besparing för det offentliga, sombidragsgivningen för de berörda studenterna blir mer gynnsam.Finansutskottet biträder socialförsäkringsutskottets uppfattning attstudier vid folkhögskolor inte skall omfattas av förändringen.Vad finansutskottet här anfört innebär att utskottet avstyrker motionernaFi33 (v) yrkandena 37 och 38, Fi35 (kds) yrkande 14 och Fi48 (kds) yrkande 1samt tillstyrker att antar regeringens förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) och lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa. tillstyrker också att anslagetStudiemedel m.m. minskas med 25 miljoner kronor.VuxenstudiestödVuxenstudiestöd är en särskild form av statligt studiestöd som i första handriktar sig till vuxenstuderande med förhållandevis kort tidigare utbildning ochsvåra arbetsförhållanden. Vuxenstudiestödet beviljas företrädesvis för studierpå grundskole- och gymnasieskolenivå, t.ex. inom vuxenutbildningeller folkhögskola. Vuxenstudiestöd beviljas först efter en urvalsprövning därde sökande med hänsyn till behov av utbildning och stöd jämförs med varandra.Vuxenstudiestöd utgår antingen som särskilt vuxenstudiestöd (svux) eller somsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Bestämmelserna är i bådafallen i huvudsak desamma. En skillnad är emellertid att svux kan beviljas förlängre tids studier på grundskole- och gymnasienivå, medan svuxa kan beviljasför högst två kalenderhalvår i sänder för sådana studier.Båda bidragsformerna består av ett skattepliktigt bidrag -- vuxenstudiebidrag-- och en lånedel -- studielån. Lånet är återbetalningspliktigt och skallbetalas tillbaka enligt de villkor som gäller för vanliga statliga studielån.Den som är berättigad till ersättning från erkänd arbetslöshetskassa ellerhar uppburit sådan ersättning längsta möjliga tid får svux/svuxa avdet utbildningsbidrag som den studerande skulle ha fått vidarbetsmarknadsutbildning. Utbildningsbidraget är i sin tur lika stort somarbetslöshetsersättningen. Övriga studerande får svux/svuxa med32,av motsvarande utbildningsbidrag. Fr.o.m. kommeremellertid svuxa att utges enbart efter den högre procentsatsen, dvs. med65 %.Maximal dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning är vilket innebär attvuxenstudiebidraget i svux och svuxa kan utgå som mest med per dag.Vuxenstudiebidraget utges vilket ger ett månatligtbidrag på som mest före skatt. Lägsta dagpenningen kommer efter den1 att vara , och således är miniminivån för svux (32,av245=) per dag eller före skatt.Den som så önskar kan alltså komplettera bidraget med en lånedel. I såvälsvux som svuxa utgör lånedelen därvid mellanskillnaden mellanvuxenstudiebidraget efter skatt och vad den studerande skulle ha erhållit iutbildningsbidrag efter skatt. Bidraget inklusive lån motsvarar med andraord vad den studerande kan få i a-kasseersättning eller KAS.Den som uppbär maximalt vuxenstudiebidrag med /månad kan -- beroendepå kommunalskattenivån -- låna ca /månad. Den som uppbär bidrag med1 /månad får på motsvarande sätt låna /månad.I propositionen (bil. 8, s. 12) påpekar regeringen att medelsbehovet förvuxenstudiestödet påverkas av den föreslagna sänkningen av ersättningsnivån iarbetslöshetsförsäkringen fr.o.m. . Medelsbehovet påverkasockså av att miniminivån i såväl KAS som arbetslöshetsförsäkringen samtidigtsänks per dag. Framför allt påverkas emellertidanslagsberäkningen av att på förslag av regeringen (prop. 11, AU11) beslutat begränsa antalet dagpenningnivåer iarbetsmarknadsutbildningen. Beslutet innebär att dagpenningnivån slopasfr.o.m. Lägsta dagpenningbelopp blir då generellt , ochdet är denna nivå som skall sänkas till enligt förslageti kompletteringspropositionen. Sammantaget med effekterna av förslaget omändrat stöd vid deltidsstudier minskar därmed utgifterna under anslagetVuxenstudiestöd m.m. med , varav 405,0 miljoner kronorhänför sig till svuxa. Under anslaget Särskilt vuxenstudiestöd tillstuderande vid vissa lärarutbildningar minskar utgifterna med 3,0 miljonerkronor.Regeringen föreslår att motsvarande mindre belopp skall anvisas under denämnda anslagen för /96 (bil. 8, yrkandena 9 och 10).I motion Fi31 föreslår Moderata samlingspartiet att dagpenningen försvuxa sänks ytterligare (yrkande 15). Förslaget är en konsekvens av attmotionärerna föreslagit att lägsta nivån i utbildningsbidragen och KAS skallsänkas till per dag.I motion Fi32 avstyrker förslaget att sänka ersättningarna isvux och svuxa som en följd av sänkt ersättning i arbetslöshetsförsäkringen(yrkande 8).I motion Fi33 begär att vuxenstudiebidraget inom svux ochsvuxa skall höjas från av dagpenningen från a-kassa (yrkande 39).Motionärerna föreslår också att svuxa skall beviljas för sex terminers studierpå gymnasial nivå och för ytterligare tid om det finns särskilda skäl (yrkande40).I motion Fi34 yrkar även avslag på förslaget om sänktvuxenstudiestöd m.m. till följd av sänkt arbetslöshetsersättning (yrkande 23).I motion Fi35 föreslår att reglerna för svuxa ändras såatt stödet får beviljas för studier på gymnasienivå i enlighetmed vad som gäller svux och studiemedel (yrkande 15).I motion Fi48 av och () yrkas likasåavslag på förslaget att sänka ersättningen i svux/svuxa (yrkande 2).Motionärerna föreslår också att svuxa skall få beviljas för gymnasiestudierunder (yrkande 3).Socialförsäkringsutskottet erinrar om den automatiska koppling som finnsmellan nivåerna på utbildningsbidraget inom arbetsmarknadsutbildningen ochnivåerna för svux och svuxa vad gäller såväl bidragsdelen som lånedelen.Socialförsäkringsutskottet konstaterar att de ändringar som redan vidtagitseller som föreslås i kompletteringspropositionen av utbildningsbidragen hargjort att svux alltmer förlorar sin betydelse som utbildningspolitiskt medelavsett att ge olika grupper av vuxna ekonomisk möjlighet till enkompletterande grundskole- och gymnasieutbildning för att på så sätt stärkaderas position i arbetslivet.För dem som erhåller svux efter den lägsta ersättningsnivån, avutbildningsbidraget, understiger såväl bidragsdelen som lånedelen i svuxavsevärt vad de kan få inom studiemedelssystemet, framhållersocialförsäkringsutskottet. Studiemedlen för ett läsår uppgår under år 1995till , varav är ett skattefritt bidrag och restenlån. För dem som erhåller svux och svuxa av det efter den 1 juli 1995lägsta dagpenningbeloppet kan bidragsdelen efter skatt komma att liggamycket nära det skattefria studiebidragets belopp. Lånemöjligheterna ärdessutom större om de väljer studiemedel. Detta förhållande kommer ytterligareatt accentueras efter om utbildningsbidragens lägsta nivådå sänks till i enlighet med förslaget i kompletteringspropositionensamtidigt som de basbeloppsanknutna studiemedlen höjs. Den nuvarandemöjligheten till barntillägg inom svux och svuxa skall också enligt riksdagensbeslut (prop. 1994/95:100, SfU12) slopas fr.o.m. den 1 juli 1995.Enligt socialförsäkringsutskottet blir med hänsyn härtill studiemedel ettsjälvklart val för dem som endast kan erhålla svux på 32,5-procentsnivån,vilket gör att denna nivå i svux i praktiken spelat ut sin roll. Studiemedelkan te sig som ett bättre studiefinansieringsalternativ även för mångavuxenstuderande som får svux eller svuxa på 65-procentsnivån, men som har sålåg inkomst eller låg arbetslöshetsersättning att den endast kvalificerar demför ett utbildningsbidrag på lägsta nivå. Det är inte helt otänkbart att ävenden tidsbegränsade möjligheten att få svuxa kan bidra till att studiemedelväljs för hela studietiden. Detta kan medföra en icke avsedd belastning påstudiemedelsanslaget. Risken med låga vuxenstudiestöd är också att mångaarbetslösa inte ser någon ekonomisk möjlighet att utnyttja de extrautbildningsplatser med svuxa som inrättats för nästa läsår.Studiestödsutredningen har visserligen i uppdrag att utforma ett nyttstudiefinansieringssystem, men socialförsäkringsutskottet räknar med att ettsådant förslag dröjer, eftersom utredningens uppdrag enligt direktiven skallvara slutfört senast den 1 april 1996.Enligt socialförsäkringsutskottets mening finns det därför anledning förregeringen att mycket noga följa i vilken omfattning nästa läsårs särskiltinrättade utbildningsplatser för arbetslösa kommer till användning och i vilkenutsträckning de studerande på dessa utbildningsplatser valt att finansiera sinastudier med svuxa resp. vanliga studiemedel. Om regeringens intentioner med desärskilda arbetsmarknadssatsningarna i dessa avseenden inte uppfylls, utgårsocialförsäkringsutskottet från att regeringen återkommer till medförslag till åtgärder.Mot bakgrund av det anförda anser socialförsäkringsutskottet attfinansutskottet bör avstyrka det i motion Fi31 (m) yrkande 15 framfördaförslaget om en sänkning av dagpenningen. Övriga motioner som är aktuella idetta sammanhang kan enligt socialförsäkringsutskottets mening anses besvarademed vad utskottet anfört.Folkpartiet och avvisar i en gemensam avvikande mening denföreslagna försämringen av vuxenstudiestödet. Även ochMiljöpartiet har i var sin avvikande mening föreslagit andra lösningar änregeringen. har i en med gemensam avvikandemening föreslagit att svuxa skall kunna beviljas för minst sex terminersstudier på gymnasial nivå.Finansutskottet vill beträffande ersättningsnivån i vuxenstudiestödethänvisa till vad utskottet tidigare i detta betänkande under rubrikenKompensationsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen m.m. anfört om regeringensförslag att sänka ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. Utskottetsställningstagande i det avseendet får automatiskt genomslag också påbidragsnivåerna i svux och svuxa.I samma avsnitt har utskottet avvisat ett av Moderata samlingspartietframfört förslag om ytterligare sänkning av lägsta ersättningsnivån iutbildningsbidragen och KAS. Med hänsyn till den direkta koppling som finnsmellan dessa ersättningsnivåer och nivån för svuxa har finansutskottet därmedockså avstyrkt förslaget i motion Fi31 (m) yrkande 15.Finansutskottet avstyrker även yrkandena om oförändrade eller höjdaersättningsnivåer i motionerna Fi32 (fp) yrkande 8, Fi33 (v) yrkande 39, Fi34(mp) yrkande 23 och Fi48 (kds) yrkande 2.Som socialförsäkringsutskottet påpekar kommer de många ändringarna avvillkoren för svux och svuxa sammantagna att leda till att värdet av dessautbildningsbidrag urholkas i en sådan utsträckning att det för vissabidragstagare ter sig mer förmånligt att antingen finansiera sin utbildning medstudiemedel eller att helt enkelt avstå från utbildning och i stället uppbäraa-kasseersättning.