bet · GJ01UU1 · 1995-11-24 00:00:00 — Denna sker ofta utifrån en rad kriterier sominte har med kunnande och kompetens att göra. bör verka för ettreformerat tjänstetillsättningssystem inom FN, där behovet tillgodosessåväl av ökad kompetens som av förbättrad kvinnorepresentation (yrkande11).I motion 1995/96:U1 (v) framhålls vidare betydelsen av att förankra detnationella FN-arbetet underifrån. Det folkliga deltagandet i FN-arbetetlyser enligt motionärerna nästan helt med sin frånvaro i skrivelsen. Ettriksdagens tillkännagivande begärs om behovet av att befästa folkrörelser-nas delaktighet i detta arbete (yrkande 5). Även ungdomarnas medverkan idagens och framtidens svenska FN-politik är angelägen, anförs det i mo-tion 1995/96:U1 (v). Detta perspektiv saknas enligt motionärerna helt iregeringens skrivelse (yrkande 6).Även i motion 1995/96:U6 (c) påpekas bl.a. den lilla andelen kvinnligachefer i FN-systemet. bör enligt motionärerna också ta initiativ föratt stärka kvinnors och ungdomars inflytande i FN (yrkande 12).Finansiella frågorI motion 1995/96:U1 (v) konstateras att FN:s dåliga finanser varit ett hu-vudtema för många tal i samband med organisationens 50-årsjubileum.Mot bakgrund av denna FN:s besvärliga ekonomiska situation är det enangelägen uppgift för att agera i enlighet med det av de nordiskastaterna framlagda förslaget om reformerade bidragsskalor. I motionennoteras vidare att statsminister i sitt tal i FN den 24 oktoberframhållit organisationens behov av nya inkomstkällor och därvid erinratom bl.a. förslaget om skatt på valutatransaktioner. Motionärerna uttryckerförvåning över att dessa förslag inte omnämns i föreliggande skrivelse ochframhåller betydelsen av att aktivt driver dem internationellt(yrkande 1).Även i motion 1995/96:U6 (c) påpekas att FN firar sitt jubileum samti-digt som organisationen upplever sin värsta ekonomiska kris någonsin.Grunden för finansieringen av FN skall även fortsättningsvis, menar mo-tionärerna, åvila medlemsländerna genom bidrag. Bidragsbördan bör dockändras så att länder vars ekonomi vuxit sig starkare får betala mer än i dag.Regeringen är, anförs det i motionen, alltför försiktig med att föreslå alter-nativa finansieringsformer. bör ta initiativ till att utreda möjlighe-ten att belägga miljöförstörande utsläpp, flygresor, satelliter, radiofrekven-ser, internationella valutatransaktioner o. d. med en avgift för att till delfinansiera FN:s verksamhet. föreslås ge regeringen detta tillkänna (yrkande 11).I motion 1995/96:U3 (kds) hänvisas till skrivningarna i regeringensbudgetproposition /95:100 och uttrycks oro för eventuella framtidaneddragningar av de svenska bidragen till FN. Dessa hot är en myckettveksam strategi, menar motionärerna. bör även efter 50-årsjubileet ha en positiv och generös inställning till FN och dess arbete,anförs det i motionen (yrkandena 3 och 4).Fredsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhetI motion 1995/96:U6 (c) påpekas att erfarenheterna från , Rwandaoch inte minst det visar hur svårt det är att hejda enkonflikt som redan brutit ut. Det är mot denna bakgrund angeläget att FNges möjlighet att bygga upp sin förmåga till tidig varning och tidigt före-byggande. Organisationens konfliktförebyggande verksamhet måste fåbetydligt större resurser än . Konstitutionella svårighetermåste lösas och FN ges möjlighet att bygga upp ett nätverk av observatörermed uppgift att tidigt kunna upptäcka och reagera på utvecklingstendensersom kan hota freden. FN:s Konfliktförebyggande centrum bör få en merfristående ställning och bättre möjligheter att agera på generalsekreterarensuppdrag (yrkande 7).FN:s konfliktförebyggande verksamhet bör enligt motion 1994/95:U401(c), från allmänna motionstiden, bygga på följande huvudelement (yrkande5):1. Ett system för övervakning av den politiska utvecklingen inom områ-den där konfliktrisk föreligger.2. Åtgärdsprogram för att överbrygga motsättningar genom preventivdiplomati.3. Akuta medlingsinsatser i fall där konflikten redan blivit ett faktum. Inödfall kan även militära fredsbevarande eller fredsskapande insatser blinödvändiga.I motion 1994/95:U401 (c) förordas vidare att en FN-styrka inrättas somsnabbt kan agera om fredsbevarande eller fredsskapande insatser blir nöd-vändiga. bör delta i uppbyggandet av en sådan och ställa bådepersonella och materiella resurser till förfogande (yrkande 6). Vidare före-slås en ökad samordning mellan FN och regionala organisationer i ), , och för att åstadkomma ett bättreresursutnyttjande i det konfliktförebyggande arbetet (yrkande 7).Det är enligt motion 1995/96:U6 (c) också viktigt att FN får möjlighetatt stärka sin kapacitet att planera och leda militära insatser. En central staför ledning av FN-operationer behöver etableras inom FN (yrkande 8).Även i motion 1995/96:U2 (m) framhålls, som också framkommit ovan,att FN behöver en kraftfullt förbättrad ledningsförmåga för humanitära ochfredsbevarande operationer. Det behövs större resurser för att klara an-språken på sådana. Det ankommer på medlemsstaterna att fullgöra sinaförpliktelser i detta avseende.I motionen framhålls vidare som angeläget att de soldater som utbildasför FN-tjänst förbereds väl för de uppgifter som väntar. bör i sam-verkan med de andra nordiska länder som bedriver officersutbildning medinriktning på FN-tjänstgöring pröva att etablera och de motsva-rande nordiska anläggningarna som ett FN:s gemensamma centrum förmilitär fredsbevarande officersutbildning. Ett tillkännagivandebegärs härom (yrkande 9).I motion 1995/96:U4 (mp) anförs att skall prioritera konfliktfö-rebyggande- och fredsbevarande insatser samt humanitärt fredsskapandehjälparbete, som behövs efter en väpnad konflikt, framför att satsa på enpermanent svensk internationell insatsstyrka. I motionen begärs ett tillkän-nagivande om att sådana insatser skall ske direkt under FN:s mandat ochprioriteras framför en permanent svensk internationell insatsstyrka(yrkande 1). Motionärerna begär också ett tillkännagivandemed innebörden att skall ompröva om observatörskap i VEU ärförenligt med alliansfrihet och neutralitet. Enligt motionärerna,som säger sig redan från början ha ställt sig tveksamma till observatörska-pet, får detta inte utökas med bindningar som hindrar direkt aktivt arbeteinom FN (yrkande 2).I motion 1995/96:U1 (v) framhålls att insatser av fredsbeva-rande karaktär varit av godo. Mot bakgrund av vad regeringen anför iskrivelsen om VEU:s förutsättningar att tillhandahålla personal och resur-ser för fredsbevarande operationer i FN:s regi begär motionärerna dock attSverige måste klargöra att svensk trupp inte kommer att medverka i militä-ra aktioner som inte har stöd i FN-beslut (yrkande 10). I motionen aktuali-seras även frågan om vilken huvudtitel i statsbudgeten som skall belastasav de svenska fredsbevarande insatserna. Motionärerna anser att kostna-derna för dessa insatser bör ingå i Försvarsdepartementets budget (yrkande3).I motion 1995/96:U3 (kds) påpekas bl.a. att i egenskap av storgivare till FN-systemet och som alliansfri nation har unika möjligheter tillpåverkan och goda förutsättningar för att spela en mer aktiv roll. En avFN:s viktigaste uppgifter blir att verka förebyggande och fredsbevarandeinnan konflikt utbryter, dvs. övergå från att enbart släcka bränder till att istället tillse att de inte uppkommer (yrkande 1). Svenska diplomater somunder årtionden skaffat sig erfarenheter och kompetens från olika uppdragrunt om i världen skulle, enligt motionärernas uppfattning, på ett mycketförtjänstfullt sätt kunna aktiveras i internationellt utvecklingsarbete medspeciell inriktning på förebyggande verksamhet. I motionen hänvisas sär-skilt till medlaruppdrag och till rådgivning vid uppbyggnad av statligaförvaltningar, rättssystem och demokratiska institutioner. Personer meddylik kompetens föreslås ställas till FN:s och samarbetsländernas förfo-gande för uppdrag inom angivna områden (yrkande 2).Utvecklingssamarbete inom FNI bl.a. motion 1995/96:U6 (c) påtalas vikten av FN:s och de olika FN-organens roll i kampen mot globala orättvisor och överlevnadshot. Starkaprincipiella skäl talar enligt motionärerna för multilateralt, snarare änbilateralt, bistånd. Däremot är det knappast realistiskt eller önskvärt atthuvuddelen av allt utvecklingsbistånd skall ske genom multilaterala kana-ler. En bättre samordning av utvecklingsansträngningarna erfordras. Mo-tionärerna delar regeringens uppfattning om behovet av att finna bättrestyrformer inom UNDP, den organisation som har det huvudsakliga sam-ordningsansvaret inom FN-systemet. De mer specialiserade FN-organen,som , FAO och UNHCR, föreslås också kunna bidra med samord-ningsinsatser inom sina respektive fackområden (yrkande 10).Enligt motion 1995/96:U1 (v) utgör det ett problem att Världsbankentagit över en del uppgifter som borde åligga , exempelvisUNDP. En annan fråga som aktualiseras är att institutioner,trots vissa minskade anslag till exempelvis , har en mycket solidekonomi jämfört med FN. I motionen anförs vidare att inte heller Världs-banken alltid agerar snabbt och effektivt samt att den demokratiska insy-nen i banken är begränsad. Regeringen bör mot denna bakgrund ta initiativtill att ges möjligheter att diskutera riktlinjerna vad gäller Sveri-ges agerande i , bl.a. inför påfyllningarna av (yrkande2).Mänskliga rättigheterI motion 1995/96:U1 (v) refereras till FN:s roll för att främja de mänskligarättigheterna och möjligheter att på olika sätt delta i detta arbete.Tillkomsten av en högkommissarie för mänskliga rättigheter visar attvärldssamfundet lägger allt större vikt vid dessa frågor. Beklagligtvisåterspeglas inte den höga värderingen i resurstilldelningen, utan verksam-heten drivs med frivilliga medel. Motionärerna hemställer i detta sam-manhang om att skall ta initiativ till att en särskild MR-rapportörutses för (yrkande 4).Vidare är det motionärernas förhoppning att skall göra allt föratt samtliga FN-medlemmar skall ratificera och för attdess efterlevnad skall öka (yrkande 8). I motionen hänvisas vidare till desvenska ansträngningarna för att få till stånd de internationella tribunalernamot krigsförbrytelser i det och . Det är angelägetatt också är pådrivande i det fortsatta arbetet med att få till stånden permanent internationell brottmålsdomstol (yrkande 9).Som även framkommit ovan framhålls i motion 1995/96:U2 (m) FN:sviktiga uppgift att säkra folkrätten och de grundläggande mänskliga rättig-heterna. Generalförsamlingen bör se som en av sina huvuduppgifter attbevaka läget beträffande de mänskliga rättigheterna och utförligtdebattera läget beträffande dessa i medlemsstaterna.Övriga miljöfrågorEnligt motion 1994/95:U401 (c), från allmänna motionstiden, bör FN gesmöjligheter att spela en mer framträdande roll i arbetet med att följa uppoch beivra brott mot internationella miljökonventioner (yrkande 15).I motion 1995/96:U5 (mp) anförs att de internationella domstolar somfinns inte är tillräckliga för att komma till rätta med nutidens storamiljöproblem. Motionärerna menar att en internationell miljödomstolskulle bli ett effektivt medel för att tvinga stater, som anslutit sig till domstolen, att följa miljörättsliga förpliktelser. En sådan domstol skulle kunnafungera som påtryckare för både akuta och långsiktiga åtgärder och bidratill att etablera den praxis som saknas på miljörättens område. I motionenhemställs att skall ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om svenskt agerande för att inrätta en internationell miljödomstoldär såväl stater som organisationer har talerätt.Utskottets övervägandenÖvergripande och institutionella frågorFörenta nationerna bildades i slutskede. De statsmänsom möttes i hade bestämt sig: Aldrig mera skulle krigfå föröda människor och samhällen. FN:s huvudmålsättning - att upprätt-hålla internationell fred och säkerhet - skulle åstadkommas genom etable-randet av en stark internationell ordning, som bygger på fasta rättsligaprinciper. FN skulle medverka till större respekt för folkrättsliga avtal ochtill alla folks lika rättigheter. FN:s tredje uppgift var än mer omfattandeoch nödvändig för en fredlig framtid: att hjälpa fattiga människor till ettdrägligt liv, förbättra olika kulturers förståelse för varandra och skyddamänskliga rättigheter.FN:s 50-årsjubileum gör det naturligt att se tillbaka. FN har inte lyckatsmed ambitionen, som den uttrycks i stadgan, "att rädda kommande släktledundan krigets gissel". Inte heller på andra områden har FN levt upp till allavåra förväntningar. har det berott på att medlemsstaterna inte givitvärldsorganisationen de resurser och det stöd den behöver. förlamade länge arbetet i FN och förhindrade ingripande frånFN:s sida i flera väpnade konflikter. Det mest iögonfallande exemplet ärVietnamkriget, som aldrig blev föremål för någon sakdebatt i säkerhetsrå-det. Det omöjliggjorde också varje försök att göra FN mereffektivt och starkare.Men vi vet, å andra sidan, inte hur världen utan FN skulle ha sett ut. Hurmånga krig, hur mycket lidande och hur många mänskliga katastrofer harkunnat undvikas därför att världens nationer - de små såväl som de stora,de fattiga såväl som de rika - har kunnat komma till tals på den mötesplatsvi kallar FN?Det finns, under FN:s jubileumsår, all anledning att också glädjas övervad faktiskt uträttat under de organisationenverkat. FN har förhandlat fram fredliga lösningar på 145 lokala och regio-nala konflikter i världen. FN har gjort det möjligt för människor i 45 stateratt delta i fria val. Tre miljoner barn räddas till livet tack varevaccinationer genomförda av , , och Världshälsoor-ganisationen, WHO. FN har bidragit till att av alla vuxna i u-länderkan läsa och skriva och att av barnen i dessa länder går i skolan. FNär därtill, bl.a. via de stora världskonferenserna, engagerat i arbetet förbl.a. en bättre miljö, för en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna, förnedrustning, för ökad jämställdhet mellan könen samt för social utveck-ling. FN är den demokratiska organisation som på ett unikt sätt länkarsamman invånarna i 185 av jordens stater. Utmaningen är att se till attdenna potentiella kraft får det politiska mandat som krävs och de resursersom erfordras.FN:s 50-årsjubileum är därför också ett tillfälle att blicka framåt. Efterdet slut ställs nya förväntningar på världsorganisationen. FNbehöver stärkas och förbättras för att kunna betraktas som eneffektiv och rättvis organisation för världens stater. Allt fler konflikter ochövergrepp mot människor äger rum inom, snarare än mellan, stater ochfolk. Säkerheten för människor måste värnas, var de än befinner sig. Föratt FN skall kunna leva upp till de förväntningar vi ställer och åtnjuta ettkraftfullt och brett stöd bland världens regeringar och folk måste ocksåorganisationens beslutsformer och finansiering ses över. Stabilare finansi-eringsformer och en jämnare fördelning av bördorna mellan givarländernaär nödvändig för att FN:s utvecklingsarbete och humanitära verksamhetskall bli framgångsrikt även i framtiden.Av regeringens skrivelse (vars huvudlinjer sammanfattats ovan), och avmotionerna, framgår att FN firar sitt 50-årsjubileum som världs-organisationen befinner sig i kris. Det handlar både om en förtroendekrisoch en förväntanskris. Särskilt FN:s finansiella läge är nu så allvarligt attdet, som framhållits av generalsekreteraren, i tilltagande grad hotar världs-organisationens förmåga att utföra de uppgifter medlemsstaterna beslutar.Generalsekreteraren har beslutat om omedelbara åtgärder för att minskautflödet av kontanter. Som anförs i skrivelsen är FN:s finansiella situationdärmed inte längre ett likviditetsproblem utan också ett politiskt problem.Kriser kan emellertid också föda möjligheten till förbättringar. Intensivadiskussioner pågår nu om FN:s framtid. Det är nödvändigt att anpassa FNoch det multilaterala samarbetet till en ny tid och nya krav. Särskilt FN:sverksamhet på det fredsfrämjande området har vuxit lavinartat sedan detkalla krigets slut. uppgick FN:s militära personal till 65 000;därtill fanns 1 700 civilpoliser och 6 000 andra civila personer involveradei 16 olika fredsfrämjande FN-insatser världen över. FN:s samlade budgetpå detta område uppgick till jämfört med 1988då siffran var . Som framgår av skrivelsen innebärdenna ökning av FN:s uppgifter i kombination med den nya typen avkonflikter som FN förväntas lösa stora utmaningar för organisatio-nen. Behovet av anpassning och förändringar på detta område framstårdärför som särskilt nödvändigt och pressande.Byggandet av fred och utveckling i en värld som präglas av globala öm-sesidiga beroendeförhållanden måste självfallet ha en mycket bred ansats.Många konflikter bottnar djupast sett i fattigdom och social misär, kränk-ningar av de mänskliga rättigheterna samt i etniska och religiösa motsätt-ningar som kan förvärras ytterligare av katastrofer och miljöförstöring. Desynpunkter som framförs i de här aktuella motionerna angående den hu-vudsakliga inriktningen av FN:s verksamhet och prioriteringar delas såle-des i allt väsentligt av utskottet.I likhet med motionärerna anser också utskottet att det är fortsatt angelä-get att prioritera miljöfrågorna i det internationella samarbetet och inomFN. Allt fler miljöproblem är - som det konstateras i skrivelsen - gräns-överskridande till sin natur och måste därför lösas i internationell samver-kan. har deltagit mycket aktivt i arbetet för attplacera resursfrågorna och de gränsöverskridande hoten mot miljön på deninternationella dagordningen. Utskottet vill bl.a. erinra om att toginitiativ till den första om den mänskliga miljön, somhölls i . Vid (UNCED) 1992 antogshandlingsprogrammet som grundas på begreppet hållbar ut-veckling, dvs. "en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan attäventyra möjligheterna för framtida generationer att tillfredsställa sinabehov". I det internationella och nationella uppföljningsarbetet av spelar en aktiv roll och har bl.a. varit ordförande iförhandlingskommittén för FN:s konvention om bekämpning av öken-spridning. I har bl.a. resulterat i utarbetandet av lokalaAgenda 21-program, som engagerar många medborgare i alla åldrar. Vida-re har FN-konferenser om kemikaliesäkerhet samt om militära aktiviteteroch miljön organiserats under svenskt värdskap. Som också framgår avskrivelsen har en särskild arbetsgrupp granskat hur besluten vid UNCEDoch andra globala miljöfrågor kan integreras i det svenska utvecklingsarbe-tet. Gruppens förslag (Ds 1994:132) och remissyttrandena är för närvaran-de föremål för vidare överväganden.Utskottet delar således uppfattningen i bl.a. motion 1995/96:U6 (c) attFN även bör vara ett primärt forum för det globala miljöarbetet.Sverige kan och bör spela en ledande och pådrivande roll i det globalamiljö- och utvecklingsarbetet och därmed också i FN. Enligt vad utskotteterfarit är arbetet på svensk sida med att förbereda och samordna den fort-satta internationella uppföljningen av inne i en aktiv fas. Upp-följningen av kommer att ägnas särskild uppmärksamhetvid FN:s extra generalförsamling 1997.Utskottet delar också i allt väsentligt de synpunkter som framförs i mo-tion 1995/96:U6 (c) angående de ytterligare möjligheter som det svenskaEU-medlemskapet ger för strävan att spela en pådrivande roll idet globala samarbetet. Som motionärerna framhåller kan medlemskapet iEuropeiska unionen uppfattas som ett ytterligare medel för att förverkligavåra utrikespolitiska målsättningar; ett medel som kan utnyttjas när visjälva väljer det och i kombination med eget agerande eller i samverkanmed andra länder eller ländergrupper. Utskottet konstaterar att bl.a. an-strängningarna för att reformera FN pågår i ett flertal arbetsgrupper, i vilkaSverige deltar såväl tillsammans med de övriga nordiska länderna sominom gruppen av EU-stater. Arbetsgrupperna behandlar finansieringsfrå-gorna, säkerhetsrådets sammansättning, den fredsfrämjande verksamhetenoch utvecklingssamarbetet. Utskottet har inför arbetet med föreliggandeskrivelse även fått en särskild föredragning från tjänstemän i Utrikesdepar-tementet om frågor med anknytning till relationen FN-EU.Utskottet konstaterar att det enligt FN:s stadga är säkerhetsrådet som hardet främsta ansvaret för att upprätthålla internationell fred och säkerhet.Säkerhetsrådet kan också sätta kraft bakom sina beslut. Besluten är bin-dande för samtliga medlemsstater, och rådet kan också besluta om eko-nomiska sanktioner mot en stat och om militära tvångsingripanden.Tyngdpunkten i stadgan ligger ändå på de förebyggande åtgärderna ochsträvan att med fredliga medel försöka förhindra att kriser och konflikterövergår i krigshandlingar.Med det slut upplöstes mycket av den förlamning sompräglat rådets arbete . De permanenta medlemmarnahar i stället för att blockera varandra inlett ett omfattande och nära samar-bete. Enligt utskottets uppfattning gäller den stora bristen nästa fas,dvs. genomförandet av och respekten för rådets beslut. Respekten kanpåverkas av att rådets sammansättning i minskande grad är representativför medlemskretsen och de nya maktförhållandena i internationell politik.Särskilt kritiserar rådet för att brista i representativitet och iöppenhet.Som framgår av skrivelsen deltar aktivt i den arbetsgrupp somtillsatts för att behandla frågan om en utvidgning av säkerhetsrådet, liksomdess arbetsformer. Från svensk sida stöds en utvidgning av säkerhetsrådetmed nya medlemmar, både permanenta och icke-permanenta. Som refere-rats ovan framhöll de nordiska länderna i ett gemensamt för-slag att de önskar se en utökning med fem nya ständiga medlemmar till ettråd med sammanlagt omkring 23 medlemmar. Från svensk sida har vidareklargjorts att vi har beredskap att diskutera en modifiering av vetorätten såatt den inte försvagar säkerhetsrådets möjligheter att genomföra sina stad-geenliga uppgifter.Utskottet ställer sig bakom de svenska ställningstagandena i dessa frågorså som de redovisats i regeringens föreliggande skrivelse. Utskottet villsamtidigt framhålla behovet av ökad öppenhet i rådets arbete gentemoticke-medlemmar och mer regelmässiga konsultationer mellan rådet och destater som bl.a. bidrar med trupper till fredsbevarande arbete.Med det anförda betraktar utskottet motionerna 1994/95:U401 (c) yrkande4, 1995/96:U1 (v) yrkande 7, 1995/96:U2 (m) (i berörd del) samt1995/96:U6 (c) yrkandena 1, 2 och 5 som besvarade.Utskottet konstaterar att bl.a. Kommissionen för globalt samarbete före-slagit inrättandet av ett ekonomiskt säkerhetsråd. Enligt förslaget skalldetta etableras på hög nivå för att bevaka världsekonomin och verka för enstabil, balanserad och hållbar utveckling. Rådet, som är tänkt att fungerasom ett separat organ i FN-systemet, skall organiseras som det politiskasäkerhetsrådet men stå fritt från detta och inte ha samma medlemmar.Enligt förslaget skall rådet få enbart en rådgivande funktion. Dess betydel-se kommer således att bero på hur effektivt det arbetar och hur inflytelseri-ka dess medlemmar är. Enligt vad kommissionen anfört skulle Ecosoc intefylla något behov när det ekonomiska säkerhetsrådet tillsatts och kan där-för avvecklas liksom några underorgan som spelat ut sin roll.Utskottet noterar att förslag om ett ekonomiskt säkerhetsråd ocksåframlagts av andra grupperingar och enskilda personer. Det finns medandra ord - som också framkommer av här aktuella motioner - olika före-ställningar om hur ett säkerhetsråd, som skulle komplettera det , skulle se ut och arbeta, likaså om vilka konsekvenser detskulle få för det samarbete som finns i dag.Utskottet konstaterar att en av FN-systemets viktigaste uppgifter är attfrämja den ekonomiska utvecklingen i . I detta sammanhangspelar särskilt och den internationella valutafonden, IMF,centrala roller. På handelsområdet har världshandelsorganisationen nyckeluppgift i arbetet med att främja tillträde till i-ländernas marknader.