bet · GI01KU30 · 1995-05-11 00:00:00 — Vi har just velat följa det system somvi traditionellt har byggt upp i vårt land för de högstatjänsterna, och det anser jag att vi har gjort.Catarina Rönnung: Spelar politiska meriter över huvudtaget inte någon som helst roll när det gäller att värdera enkandidat?Mats : Nej, det skall de inte göra. Jag sade, ochdet vidhåller jag, att när det gäller en kommissionär är detnormalt så att kommissionären utgår ur ett regeringsunderlag.Det behöver dock inte vara så. Det finns ju exempel på ländersom har valt ett annat förfaringssätt, men det är mycketovanligt. Det tas som relativt självklart att kommissionären pånågot sätt som aktiv eller som tidigare politiker kommer ur detregeringsunderlag som finns.Catarina Rönnung: Med tanke på fråga förut:Vet du över huvud taget någonting om partifärgen beträffandeambassadör , och ?Mats : Jag vet absolut ingenting om PernillaLindhs, alltså domaren i första instans, partipolitiskauppfattning. Den skall heller naturligtvis inte heller vägledaden utnämningen.Magnus leder, som jag sade, en organisation somförvisso är kritisk mot den sittande regeringens politik -- ochdet må ju vara. hävdar att han tillhörde kretsenav dem som enbart är socialdemokrater. Det tror jag inte att hangör. Jag har dock aldrig frågat honom om det.Den första utnämning i en EU-angelägenhet som egentligengjordes av den var just den tidigare moderatestatssekreteraren som vi utsåg till ambassadörvid den svenska representationen i . Jag anser FrankBelfrage vara en utomordentligt skicklig diplomat, och jag harmycket god kontakt med honom. Det faktum att han var moderatstatssekreterare har inte på något sätt stått i vägen för att vigjorde den utnämningen.Catarina Rönnung: Kan du berätta litet grand om hursamarbetet med övriga politiska partier har gått till vid de härutnämningarna?Mats : När det gäller ämnesområdena harregeringen redovisat i den dåvarande EU-delegationen detdokument som vi ansåg skulle vara vägledande för regeringen närvi skulle försöka identifiera vilka poster som kan vara viktigaför med hänsyn till ämnesområden som är viktiga för oss-- t.ex. sysselsättningen, miljöfrågor och industrifrågor. Därfördes en diskussion i EU-delegationen, där en representant förModerata samlingspartiet var noga med att säga att vadEU-delegationen sade här icke fick binda EU-delegationen viddetta papper. Andra ledamöter gav synpunkter kringprioriteringarna. Efter EU-delegationens sammanträde lade viockså till en starkare prioritering av regionalpolitiken än vihade haft ursprungligen. Det dokumentet har när det gällerämnesområdena varit väldigt viktigt för hur det gick till när visedan skulle söka främja tjänster med svenskar. Det är alltsåEU-delegationen som varit samrådsorgan i det fallet.När det gäller personer har dels statsministern vidpartiledaröverläggningar tagit upp frågan om de fyra högstatjänsterna, dels fört en dialog med partiledarnaoch andra borgerliga företrädare, också under processens gång.Att just han har gjort det går ut på att han också haftuppdraget att med den tidigare regeringen diskutera destatssekreterare som gått på det gamla statssekreteraravtalet.Det har varit naturligt att ha en person som kontaktpunkt frånarbetsgruppens sida med den tidigare regeringens företrädare ochmed andra partier.Catarina Rönnung: Tjänsten till kommissionen ochtjänsterna till Revisionsrätten har beretts direkt i regeringen.Men gjorde arbetsgruppen något viktigt förberedande arbete vidde här utnämningarna?Mats : Nej. Arbetsgruppen hade över huvud tageticke att befatta sig med de fyra tjänsterna -- alltsåkommissionären, domarna och Revisionsrätten -- utan därvidareförmedlade de de intresseanmälningar som kom in. Om detkom intresseanmälningar till arbetsgruppen förmedlades de vidaretill respektive department som beredde frågan.Catarina Rönnung: Arbetsgruppen i departementet har ettmaktpåliggande uppdrag. Det gäller ca 1 000 personer tilltjänster inom EU. Hur tycker du att den har skött sitt arbetehittilldags?Mats : Som jag sade tidigare är det här engranskning som egentligen inte kan göras förrän kanske 1997. Jagkan bara säga hur jag ser på arbetsläget, eftersom vi -- när detgäller de tjänster som vi till en viss grad kan påverka frånsvensk sida; det är ju en fallande skala från de fyra högstatjänsterna till A 1- och A 2-tjänsterna och mindre när detgäller A 3-tjänsterna -- uppenbarligen har lyckatsbättre än de andra nya länderna och också en del gamla länder.Det finns ett land som varit medlem ganska länge och som överhuvud taget icke fått någon full generaldirektörspost. Sverigehar nu två. Vi har också när det gäller A 2-tjänsterna så härlångt en mycket bra utdelning. Vi har vidare, och det gläder migi högsta grad, lyckats åstadkomma en jämn könsfördelning.Hittills kan jag nog säga att bättre än andra länder harkunnat främja sina intressen. Men om det går så fårdet fortsatta arbetet utvisa.Som jag sade förut tror jag att det arbetssätt som vi valt ochsom arbetsgruppen har lagt upp, att ordenligt identifiera deområden som är viktiga för och att sedan lansera starkakandidater på de områdena, har varit ett riktigt sätt att arbetapå.Catarina Rönnung: Hur ser du på medverkansom adjungerad ledamot i den här gruppen, och vilka frågor harhan arbetat med?Mats : Han har, såvitt jag förstår, framför alltvarit kontaktpunkt för arbetsgruppen med den här strategin. Hanhar ju i högsta grad varit en av dem som arbetat fram den härstrategin för hur man skulle arbeta för att i ordentligt"dammsuga" och få fram intressen på ett systematiskt sätt frånde olika fackdepartementen och olika delar av regeringskanslietmen också för att ut gentemot svenska intresseorganisationer ochfolkrörelser aktivt söka kandidater.Att sedan gå igenom hur man systematiskt arbetar i förhållandetill kommissionen och ministerrådet -- dels med arbetsgruppenshjälp, dels med Brysselrepresentationens hjälp för att i den härganska svåra processen inte fastna för kandidater där det intefunnits en möjlighet men tidigt se efter om det är en möjlighetför och hur vi i så fall skall lansera personen i frågatill de organ som det gäller -- kräver i högsta grad ettstrategiskt arbete. Där krävs det säkert också en person med denkreativitet och tuffhet som präglar inställning.Catarina Rönnung: Det har ju förekommit insinuationer somhar fått genomslag i medierna och som har drivit linjen att JanO mer eller mindre har utsett sig själv till ledamot iRevisionsrätten. Det är en allvarlig anklagelse som är ägnad attsvärta ner rykte och anseende utomlands, som jag sersaken.Jag skall ge dig tillfälle att bemöta de här anklagelserna ochundrar om du har något att tillägga i den frågan.Mats : Det har, antar jag, bemötts rätt väl avrealiteten, av den process som har varit.Först och främst är det naturligtvis en fullständig absurditetatt utse sig själv, eftersom detta är en nominering som densvenska regeringen gör. är det som bekant så attRevisionsrätten och ledamöterna där lever så att säga ettfarligare liv i än vad andra gör. Domarna harju inte samma typ av utfrågningsprocess som andra tjänster.Kommissionen kan i sin helhet avsättas av parlamentet, meninte enskilda kommissionärer. Enskilda revisionsrättsledamöterdäremot kan faktiskt fällas av parlamentet. Den utnämningen ärmer direkt möjlig att påverka från parlamentets sida om mananser att profilen på den person som man utfrågar inte stämmermed vad man vill kräva av en ledamot av Revisionsrätten eller omman på annat sätt skulle ifrågasätta personens kapacitet ellerlämplighet.Det är fullt möjligt för KU:s ledamöter att ta del avprotokollen från de utfrågningar med som harvarit i de relevanta utskotten i . Jag tror attjag, utan att övertolka, vågar påstå att han har fått ett mycketgott bemötande vid de utfrågningarna. Han har alltså granskatsenskilt av , som har haft möjlighet att fällahonom också. Men tvärtom har han fått utomordentligt högaröstetal när han utsågs till ledamot av Revisionsrätten.Catarina Rönnung: Regeringens diarieföring har ju lämnaten del övrigt att önska. Man har alltså övertagit den gamlaborgerliga regeringens sätt att diarieföra. Här har vi fåtttillräckligt med material. Därför avstår jag från att ställa enfråga om detta. Jag har dock en sista fråga:Har regeringen övervägt den norska modellen med enfristående förslagsnämnd när det kanske gäller nominering tillEU eller utnämning till högre domartjänster i ?Mats : Jag tycker nog att det när det gällerEU-tjänster är riktigt att ha samma principer för hur beredningskall gå till som man har när det gäller de högsta tjänsterna ivårt eget land. Vi tar med oss våra traditioner. Det har juförts en diskussion i om huruvida man skall EU-anpassasig eller inte. Det normala är att länderna tar med sigsina egna traditioner till EU. Det skulle kunnauppfattas som märkligt om vi hade en annan process för den härtypen av tjänster än för de högsta tjänsterna i Sverige.Skulle man däremot finna att domartjänster -- detta undandrarsig mitt bedömande -- av andra skäl bör utses på ett annat sätti , bör det i så fall gälla också våra EU-domare. Menprincipen bör, enligt min uppfattning, vara att det sätt påvilket man bereder de högsta tjänsterna i skall varavägledande också för de högsta EU-tjänster där kannominera. Om man har skäl att ändra på detta i skall detsjälvfallet också gälla våra EU-tjänster.Catarina Rönnung: Det har inte när det gäller regeringensutnämningsmakt förts några diskussioner i regeringen om detskulle vara lämpligt att beträffande vissa tjänster ha en frånregeringen fristående nämnd, som man har i ? Dendiskussionen har inte varit aktuell?Mats : Nej. Det är regeringen som nominerar närdet gäller EU-tjänster. Det gäller i alla länderna att det ärregeringen som har ansvaret och som skall ta det i den härprocessen.Birgit : Då ger jag ordet till : Det är riktigt, som du säger, att det ärregeringen som nominerar till de här tjänsterna i EU. Ser ni iregeringen någon skillnad på att vara generaldirektör för ettstatligt verk i och på att vara generaldirektör inom EU?Mats : Skillnaden är först och främst att engeneraldirektör i utses av regeringen. Engeneraldirektör i EU utses av EU-organ. Den svenska regeringenhar möjlighet att påverka. Vi har en nomineringsmöjlighet, ennomineringsrätt. Vi har alltså möjlighet att påverka, vilket viuppenbarligen har kunnat göra i de här fallen.Som jag visade med mina tidigare exempel är det ingalunda såatt vi styr vissa tjänster. Det finns, som sagt, både gamla ochnya medlemsländer som över huvud taget icke har fått någongeneraldirektörstjänst. Det är den avgörande skillnaden.Kenneth : Är inte den avgörande skillnaden att engeneraldirektör i EU skall se till hela unionens intressen, intetill specifika nationella intressen, medan en generaldirektör iSverige är en tjänsteman tillsatt av regeringen?Mats : Det som tar fram ärsjälvfallet också en viktig synpunkt. Det tycker jag också. Mennär EU väl utser generaldirektörer som skall se till helaunionens bästa är det en sorts strävan inom EU, och det är juriktigt, att ändå skall återspegla medlemsländernaskulturer. Det är en viktig del av EU att olika länder med olikakulturer finns med. Sedan skall de ta hänsyn till unionensbästa.Kenneth : Poängen med min fråga är ju att engeneraldirektör inom EU inte är en statstjänsteman itraditionell mening, utan det är en ny typ av statstjänstemansom i sin ämbetsutövning inte skall ta hänsyn till specifiktsvenska intressen utan som skall se till EU som helhet.Mats : Javisst. Men det anses viktigt avEU-organen att man när nya medlemsländer kommer till skallförsöka se till att de nya medlemsländerna och deras medborgarefinns med bland de högsta tjänsterna. Då har man en process därman försöker att vika -- "flagga upp", som man kallade det då --olika tjänster för de olika nya medlemsländerna. Det är intesäkert att medlemsländerna därmed får tjänsterna, utan det skeri ganska hård konkurrens. Men självfallet finns här en skillnad.På den punkten har jag ingen som helst annan uppfattning.Kenneth : Föranleder det inte att man också bordetänka sig att det kan vara en viss skillnad i hur man nominerarde här tjänsterna, att man kanske borde ha ett bredareförfarande än vad som varit fallet -- att det inte bara ärregeringens egen sak, som dessutom inte har alldeles egenmajoritet, och att man kanske borde ha ett bättre samråd i formav partiledaröverläggningar eller liknande kring nomineringarnaav de här topposterna?Mats : Partiledaröverläggningar har man, somsagt, haft, och samråd har när det gäller andra tjänster skettfrån arbetsgruppens sida med andra partier genom har alltså förekommit.När det gäller beredningsformen -- jag förstår -- menar jag att skillnaden är att en generaldirektör iSverige är en svensk statstjänsteman. Här talar vi om engeneraldirektör i en union som nomineras av den svenskaregeringen.Jag anser nog ändå att det kanske hade kunnat uppfattas somlitet konstigt om vi hade valt en annan form än den som vi harnär det gäller de högsta tjänsterna i vårt land. Det tycker jagär den naturliga vägen att gå. Vill vi sedan ändra påberedningsformen för de högsta tjänsterna i vårt land, får detsjälvfallet också effekter för EU-nomineringarna. Det är min synpå den saken. Jag förstår, som sagt, frågan.Kenneth : Vi har kanske litet delade meningar därom.Sedan till nästa sak. Det gällde alltså att ha en personbeträffande vilken skicklighet och förtjänst skall finnas för dehär posterna. Då fanns det alltså intresseanmälningar från någrapersoner redan innan den socialdemokratiska regeringentillträdde. Likväl ombads att också lämna in enintresseanmälan. Skedde detta utifrån att man var medveten om deintresseanmälningar som redan förelåg?Mats : Statsministern, vilket redovisades vid entidigare utfrågning, tillfrågade i början avoktober, tror jag, om han ville kandidera till Revisionsrätten.Frågan hade varit uppe tidigare med den tidigare regeringen isamband med statssekreteraravtalet från sida.Det var en fråga från statsministern till omhan ville bli nominerad. Sedan vidtog den process som följer somberedningsprocess efter det att blev medlem avEuropeiska unionen. Då bereddes de intresseanmälningar som fannsockså tidigare på , innan regeringen sedanfattade beslut i frågan.Kenneth : Om en statsminister tillfrågar en person omhan vill låta sig nomineras, hur är då förhållandena iregeringen i övrigt? Ni är ju också nominerade avstatsministern.Mats : Det är självfallet så att det är en starknominering från en statsminister, men det är enberedningsprocess som vidtar. Det är inte på något sätt särskiltmärkligt att en statsminister, eller blivande statsminister, nären ny regering kommer in -- om jag förstått det rätt så var dethär mellan valet och då den nya regeringen hade tillträtt --tillfrågar olika personer om deras intressen. Det är ju enganska naturlig process. Men därefter följer självaberedningsprocessen.Jag vill understryka att här också förevaritpartiledaröverläggningar, där regeringen givetvis också varitberedd att lyssna. Vi visste från början att Moderatasamlingspartiet här hade en annan uppfattning. Närpartiöverläggningar skedde kring den här frågan -- alltså om JanO och de två domarna -- ringde jag på statsministernsuppdrag i förväg till partiledarna för att informerapartiledarna om vilka namn som partiledarna skulle komma attmöta när de träffade i partiledaröverläggningar.Det innebär självfallet att regeringen är beredd att lyssna. Såden bild som kan skapas, att man bestämmer något fullt ut ioktober och att resten sedan är formaliteter, tror jag intestämmer, utan det har varit en beredningsprocess efter det attvi blev medlemmar av Europeiska unionen. Att statsministernsedan, när han bildar regering, också ställer frågor tillpersoner som han anser vara viktiga om deras intressen tyckerjag är ganska naturligt.Kenneth : Verkar inte beredningsprocessen vara litetkörd från början när den som nominerarar och utser dem som skallvara med och fatta beslut när olika poster fördelas inom enregering i det svepet tar en statssekreterare från en tidigareregering och tillfogar honom en tjänst utanför regeringen? Kanman inte lätt få intrycket att beredningsprocessen just när detgäller den här tjänsten är avgjord redan från början?Mats : Nej. I så fall -- alltså om det skullevara, som sade, kört från början -- hadestatsministern rimligen inte gått till partiledaröverläggningarnär han i förväg ber mig att informera partiledarna om de namnsom de skall möta. I stället ser jag det som en fullständigtnaturlig process att statsministern, eller den blivanderegeringsbildaren, ställer frågor till människor som han hararbetat med och som finns som potentiella kandidater till olikatjänster. I det här fallet var frågan om Revisionsrätten och JanO uppe tidigare redan under den borgerliga regeringenstid. Efter det att folkomröstningen skett vidtar, självfallet,beredningsprocessen.Kenneth : Jag undrar: Under den borgerligaregeringens tid var det kanske inte särskilt möjligt attnominera till den här institutionen, så det kaninte vara så att hans namn då ...: Nej, man jag tar det som exempel. EftersomKenneth ställer sig frågande inför att frågan kom upp såtidigt nämnde jag att den i varje fall fanns på bordet, och sompotientiell fråga ännu tidigare.Som du själv och andra var inne på så lämnades juintresseanmälningar in från många människor långt förefolkomröstningen.Kenneth : I början av utfrågningen sade du som svarpå en fråga av att politisk verksamhet är också enmerit.Mats : Det kan för vissa tjänster vara viktigtatt bedöma förtjänst och skicklighet.Man kan tänka sig -- nu var det inte så i det här fallet --att man hade utsett någon till Revisionsrätten från säg ettfinansutskott eller budgetutskott. I Revisionsrätten räknas dentypen av arbete som en merit -- ja.Kenneth : Men senare sade du som svar på en fråga av,tror jag, att politiska meriter skall intespela någon roll.Mats : Jag säger att förtjänst och skicklighetskall vara avgörande. Jag sade också att för vissa typer avtjänster kan politiskt arbete vara en merit. Då ärRevisionsrätten uppenbarligen den typ av tjänster där alltsåungefär en tredjedel av ledamöterna kommer från revisionsverk iolika länder. En tredjedel har en bakgrund liknande -- höga tjänstemän i finansdepartement. Ungefär entredjedel av ledamöterna i -- detta har intevarit aktuellt i , men jag nämner det som exempel påområden där även politiskt arbete självfallet kan vara en merit-- har traditionellt varit politiker som kommit inte minst frånbudget- eller finansutskott.Kenneth : Du menar alltså att politisk verksamhet ären merit men att en viss politisk åsiktsriktning inte är enmerit?Mats : Självfallet.Birgit : Då har jag ingen fler utfrågare anmäld.Vi får tacka : Tack så mycket! UtfrågningarBilagorna B 1 -- B 20B 1 Offentlig utfrågning av förra statsrådet , angåendeutövande av statens ägande av Nordbanken m.m.B 2 Offentlig utfrågning av förra statsrådet angåendeutövande av statens ägande av Nordbanken m.m.B 3 Offentlig utfrågning av förra statsrådet angående utövandeav statens ägande av Nordbanken m.m.B 4 Offentlig utfrågning av förra statsrådet angående utövandeav statens ägande av Nordbanken m.m.B 5 Offentlig utfrågning av justitiekanslern , ochbyråchefen angående statsminister agerande beträffandeuppgifter om svensk underrättelseverksamhet mot under 1950-taletB 6 Offentlig utfrågning av tekn. och dir. Carl-JohanÅberg angående försäljningen av statligt ägda aktier i 7 Offentlig utfrågning av statsrådet och statssekreterareAnitra angående utövande av statens ägande av Nordbanken m.m.B 8 Offentlig utfrågning av professor angåendeutbildningsminister åtgärder beträffande vissa forskningsstiftelserB 9 Offentlig utfrågning av f.d. talmannen angåendekulturministerns handlande i anslutning till utbytet av styrelseledamöter iStiftelsen 10 Offentlig utfrågning av och , , angående försäljningen av statligt ägda aktier i 11 Offentlig utfrågning av kommissarie , Finanspolisen,angående försäljningen av statligt ägda aktier i 12 Offentlig utfrågning av förre utbildningsministern delsangående upphandling av konsulttjänster, dels angående CarlThams åtgärder beträffande vissa forskningsstiftelserB 13 Offentlig utfrågning av förre näringsministern angåendeförsäljningen av statligt ägda aktier i 14 Offentlig utfrågning av angående dels information tillhushållen inför folkomröstningen om EU-medlemskap, dels de sexkonsekvensutredningarna inför ett svenskt EU-medlemskap, dels regeringensinformation till EFTA-delegation och utskott före besluti Gemensamma EES-kommitténB 15 Offentlig utfrågning av kulturminister angående delshennes handlande i anslutning till utbytet av styrelseledamöter i Stiftelsenframtidens kultur, dels rådet för mångfald i medierB 16 Offentlig utfrågning med angåendeVolvo--Renaultaffären samt tidigare regeringars kontakter med bilindustrinB 17 Offentlig utfrågning av statssekreterare , ledamoten avEU:s revisionsrätt och sakkunige angåenderegeringens nominering av svenska befattningshavare vid EU:s institutionerB 18 Offentlig utfrågning av f.d. statsminister angående hansagerande beträffande vissa uppgifter om svensk underrättelseverksamhet motSovjetunionen samt brev till presidentB 19 Offentlig utfrågning av utbildningsminister angående hansåtgärder beträffande vissa forskningsstiftelserB 20 Offentlig utfrågning av statsrådet angående regeringensnominering av svenska befattningshavare vid EU:s institutioner