bet · GI01SkU21 · 1995-03-21 00:00:00 — Detta förhållande försvårade riskkapitalförsörjningenoch därmed den expansion som kan ge de nödvändiga nyaarbetstillfällena i privat sektor.Hösten 1994 genomfördes på förslag av den socialdemokratiskaregeringen en rad ändringar som innebär försämrade villkor förföretagande; bl.a. återinfördes dubbelbeskattningen av det egnakapitalet. Denna åtgärd medför negativa effekter för expansionoch nyföretagande, särskilt med hänsyn till de svårigheter attfå tillgång till riskvilligt kapital som företagen har i dag.Utskottet anser att bör besluta om en återgång tillneutral beskattning av kapitalinkomster genom slopaddubbelbeskattning. Enligt utskottets mening bör regeringen få iuppdrag att lägga fram erforderliga förslag till medsikte på att skall kunna ta beslut om lagstiftningentidigt under hösten 1995.dels att utskottet under moment 1 bort hemställa:1. beträffande beskattning av aktieutdelning m.m.att med anledning av motionerna 1994/95:Sk328yrkandena 11 och 12, 1994/95:Sk349 yrkande 4, 1994/95:Fi211yrkande 23 och 1994/95:A270 yrkande 4 hos regeringen begär ettförslag om slopad dubbelbeskattning av bolagsinkomster enligtvad som ovan anförts.2. Nivån på skatteuttaget i företagssektorn (mom. 2)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "avstyrker motionsyrkandena"bort ha följande lydelse:Sverige har en av industrivärldens lägsta beskattningar avbolagsvinster. I praktiken har vi kanske det lägsta effektivaskatteuttaget efter reserveringar.Inom EU har en utredning, , föreslagitbl.a. att bolagsskatten i medlemsländerna skall ligga på enminiminivå på . bör verka för att detta förslagförverkligas. Den effektiva bolagsskatten i bör ocksåöver tiden höjas till vad som är normalt inom EU. bör en process för anpassning tillinternationella skatteförhållanden ske genom en höjning avföretagsskatten till . Vidare bör det system medperiodiseringsfonder som års taxering ersätterSURV-systemet avvecklas och helt återföras till beskattning. Ivilken takt och på vilket sätt detta kan ske bör avgöras efteren särskild utredning. Vad utskottet här anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Höjningen av bolagsskatten till kan under inkomståret1996 beräknas ge ökade skatteinkomster på 2 miljarder kronor.Detta skapar ett utrymme för bl.a. ett särskilt investeringsstödtill mindre företag under enligt förslaget iVänsterpartiets motioner Sk341 yrkande 20 och N272 yrkande 5.Stödet bör utformas som ett räntebidrag som skall utgå vidnyanskaffning av inventarier i enlighet med vad som närmareutvecklas i motionerna. För att kompensera de småföretag som harproblem med banksystemet och de höga räntenivåer som bankernatar ut i är det angeläget att det riktade stödet kaninföras skyndsamt. bör hos regeringen begära förslagtill ett sådant riktat stöd som förordas i motionerna inom enkostnadsram för statskassan på . När detgäller åtgärder som inriktas på de små och medelstora företagenkommer i annat sammanhang i att prövas olika förslagfrån . Det gäller t.ex. ett förslag om att befriaenskilda firmor och jämställda företag från egenavgifter upptill viss inkomstnivå.Industrin har bra konjunkturer och går mot goda vinster.Det finns dock en risk att erfarenheterna kanupprepas, dvs. ge ett högt uppdrivet vinstläge som inte ledertill långsiktiga investeringar. En sådan utveckling kan dessutomförsvåra förutsättningarna för en sammanhållen avtalsrörelse. Isämsta fall kan ett högt uppdrivet vinstläge bidra till attdriva upp inflationen och brukas för spekulativa affärer. Detbör nu utredas vilka åtgärder som kan vidtas för attförhindra en sådan utveckling. En väg som tidigare prövats ärnågon form av vinstdelningsskatt eller vinstdisposition för detsom kan betecknas som "övervinster". Det bör i särskild ordningutredas hur en sådan åtgärd kan utformas. Det bör också prövasom en sådan vinstdisposition kan knytas till särskilda fonder --framtidsfonder, för fortbildning och kompetensutveckling iföretagen. Inkomsterna från den av föreslagnahöjda bolagsskatten bör under ett inledande skede kunna styrastill sådana fonder. bör som sin mening ge regeringendetta till känna.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet motionernaSk341 yrkandena 17--23 och N272 yrkandena 4 och 5.dels att utskottet under moment 2 bort hemställa:2. beträffande nivån på skatteuttaget i företagssektornatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk341yrkandena 17, 18, 20--23 och 1994/95:N272 yrkandena 4 och 5som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionerna om bolagsbeskattningen, avveckling avperiodiseringsfonderna och utredning av en vinstdelningsskattoch framtidsfonder samt att begär att regeringenlägger fram ett förslag om ett särskilt investeringsstöd tillmindre företag under i enlighet med motionerna.3. Skattelättnader i företagssektorn (mom. 3)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Som utskottet" och slutar med "i frågan" bort ha följandelydelse:Det är viktigt att stärka de mindre företagens roll i densvenska ekonomin. Det gäller att få i gång nya företag, menockså att skapa förutsättningar för existerande företag attutvecklas. I den ekonomisk-politiska proposition (prop.1994/95:25) som regeringen lämnade till i höstasaviserades att skulle sättas av till attsänka skatteuttaget i företagssektorn. Av statsfinansiella skälär det mycket tveksamt att genomföra en sådan skattesänkning. Omman av närings- och sysselsättningspolitiska skäl skall övervägadetta bör skattelättnaderna i främsta rummet komma den mindreföretagsamheten till godo. Regeringen har i finansplanen gettuttryck för ett liknande synsätt. bör redan nu se tillatt det utrymme på som regeringen harreserverat för skattesänkningar inom företagssektorn verkligenkommer att satsas på de små och medelstora företagen. Riksdagenbör därför som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts i motion Sk341 angående inriktningen på de eventuellaskattelättnader som kan komma att utgå till företagssektorn.dels att utskottet under moment 3 bort hemställa:3. beträffande skattelättnader i företagssektornatt med bifall till motion 1994/95:Sk341 yrkande19 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom att eventuella skattelättnader i företagssektorn skalltillkomma mindre företag och avslår motion 1994/95:Sk334.4. Återföring av skatteutjämningsreserv (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Flera skäl" och på s. 7 slutar med "avstyrkermotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Det är angeläget att företagens kapitalförsörjning inte irådande ekonomiska läge utsätts för ytterligare påfrestningar.Riksdagens beslut om att beskatta avskatteutjämningsreserver som återförs till beskattning börändras. I stället bör återgå till de ursprungligareglerna enligt vilka endast hälften av gjorda avsättningarskall återföras till beskattning. Detta innebär att utskottettillstyrker motionerna F219 yrkande 11 och N300 yrkande 4. Detbör ankomma på regeringen att skyndsamt återkomma med ettlagförslag till riksdagen.dels att utskottet under moment 4 bort hemställa:4. beträffande återföring av skatteutjämningsreservatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi219yrkande 11 och 1994/95:N300 yrkande 4 hos regeringen begärförslag om återföring av skatteutjämningsreserv i enlighet medvad utskottet anfört.5. Partrederier, m.m. (mom. 6), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Beträffande de" och slutar med "och 4" bort ha följandelydelse:Nyanskaffningar i rederinäringen är mycket kapitalkrävande.Särskilt för de mindre rederierna är kapitalanskaffningen ettmycket stort problem. Skattereglerna i samband medkapitalkrävande investeringar i rederiverksamhet bör analyserasnärmare av en utredning som bör lägga fram förslag till lämpligaåtgärder. Detta bör ges regeringen till känna.dels att utskottet under moment 6 bort hemställa:6. beträffande partrederier, m.m.att med anledning av motion 1994/95:T605yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om utredning rörande investeringar irederiverksamhet.6. Skattereglerna för enskilda näringsidkare (mom. 7)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "utskottet motionen" bortha följande lydelse:De enskilda näringsidkarna har länge varit en skattemässigtmissgynnad företagargrupp i förhållande till de juridiskapersonerna -- aktiebolagen. Materiellt sett har läget dockförbättrats avsevärt genom den reformering av beskattning avenskild näringsverksamhet som beslutade om fr.o.m.1995 års taxering.Ett problem är att de nya reglerna för de enskildanäringsidkarna är mycket komplicerade. Detta gäller bl.a.reglerna för expansionsmedel och räntefördelning. I samband medriksdagens beslut riktade bl.a. Lagrådet kritik mot reglernaskomplexitet. Lagrådet ansåg att ytterligare ansträngningarskulle gjorts för att förenkla systemet (se proposition1993/94:50 s. 171). Detta var och är en allvarlig kritik. Medde regler som införts blir småföretagen ännu mer beroende avredovisningsfirmor. Komplexiteten i lagstiftningen gör attsmåföretagarna i större utsträckning kommer att behöva köpakvalificerad rådgivning.Det är inte rimligt att en småföretagare skall behöva lägganed mycket tid och stora kostnader för att ha möjlighet atträtta sig efter komplicerade skatteregler. En utredning bör gesi uppdrag att se över reglerna i syfte att få fram enklaresystem för småföretagsamheten. Detta bör ge regeringentill känna.dels att utskottet under moment 7 bort hemställa:7. beträffande skattereglerna för enskilda näringsidkareatt med bifall till motion 1994/95:Sk341 yrkande11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom en översyn av skattereglerna för enskild näringsverksamhet.7. Beskattningen av delägare i fåmansföretag, m.m. (mom. 8)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet har" och på s. 9 slutar med "yrkande 7" bort haföljande lydelse:Reglerna för beskattning av fåmansföretag måste reformeras såatt de ger bättre förutsättningar för företagande ochnyföretagande. En utgångspunkt måste vara att det som inte kanbetecknas som arbetsinkomst skall beskattas som kapitalinomst.Reglerna bör reformeras vad beträffar såväl utdelningar somreavinster. De spärregler som är nödvändiga bör begränsas på ettsådant sätt att inte expansion och tillväxt motverkas.Regeringen bör se till att hithörande frågor får en skyndsambehandling.dels att utskottet under moment 8 bort hemställa:8. beträffande beskattningen av delägare i fåmansföretag,m.m.att med anledning av motionerna 1994/95:Sk328yrkande 13, 1994/95:Sk332, 1994/95:Sk349 yrkande 3,1994/95:Sk350 yrkandena 1 och 3 och 1994/95:A270 yrkande 7begär en översyn och förslag till ändrade regler förbeskattningen av fåmansföretag i enlighet med vad som ovananförts.8. Royalty (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Ett liknande" och slutar med "innovationsfrämjandeåtgärder" bort ha följande lydelse:Innovationer tas inte tillräckligt väl om hand i Sverige.Varken enskilda innovatörers verksamhet eller den forskning somsker inom företagen ges nödvändig stimulans. Förutom ett allmäntbra investerings- och företagsklimat måste olika åtgärder vidtasför att främja svenska innovationer. En åtgärd bör vara attmedge skattefrihet för royalty på patenteradeuppfinningar. Detta skulle höja innovationstakten, snabbareomsätta innovationer på marknaden och minska incitamenten attplacera royaltyinkomster utomlands. Utskottet förutsätter att ensådan åtgärd kan genomföras skyndsamt. bör med bifalltill motionerna från yrkande 5 och N301yrkande 5 ge regeringen detta till känna.dels att utskottet under moment 10 bort hemställa:10. beträffande royaltyatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk349yrkande 5 och 1994/95:N301 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionerna anförts om att göraroyalty på patenterade uppfinningar skattefri i två år.9. Kapitalförlust vid rån och stöld (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet har vid" och slutar med "och Sk327" bortha följande lydelse:Hittillsvarande rättspraxis tycks innebära att det endast ärbanker som kan få avdrag för förlust av pengar vid t.ex. ettrån. Regeringen tillsatte en utredning somskall se över kapitalförlustbegreppet, bl.a. skattefrågorna isamband med att andra näringsidkare än banker förlorar pengarvid rån eller stöld. Dessa skattefrågor bör enligt utskottetsmening utredas med förtur, så att det blir möjligt att ändralagstiftningen med verkan fr.o.m. . Utskottettillstyrker följaktligen motionerna Sk301 och Sk327.dels att utskottet under moment 11 bort hemställa:11. beträffande kapitalförlust vid rån och stöldatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk301 och1994/95:Sk327 hos regeringen begär förslag till ändring avskattereglerna i samband med rån och stöld i enlighet med vadutskottet anfört.Särskilt yttrandeBeskattning av aktieutdelning m.m. (mom. 1)() anför:Riksdagen beslutade om en rad förändringarinom skatteområdet. I flera fall rörde det sig om förändringarav regler, som varit i kraft . Centerpartietreserverade sig mot en rad av dessa beslut.Med hänvisning till behovet av att undvika alltför storryckighet i olika skatteregler och till att det i högkonjunkturär lättare att fördra skevheter i skattesystemet, har viövergångsvis accepterat merparten av de beslutadeförändringarna. Det gäller bl.a. beskattning avaktieutdelningar.Vår principiella inställning är emellertid alltjämt att dens.k. dubbelbeskattningen av aktier skall elimineras. Vi avseratt under senare riksmöten återkomma med förslag härom.