bet · GI01NU18 · 1995-04-04 00:00:00 — Statsbidrag kan ges för dels kostnadsfri informationoch rådgivning till allmänheten om kooperativt företagande, delskooperativa projekt. Kooperativa rådet (I 1983:G) är regeringensorgan för kontakt och dialog med kooperationen. Regeringenaviserar i propositionen sin avsikt att väsentligt öka uppdragetför detta råd, bl.a. i fråga om initiativrätt.Merparten av stödet går till de 20 lokala kooperativautvecklingscentrum (LKU) som finns geografiskt spridda i landet.LKU tillhandahåller information om de kooperativaföretagsformerna samt ger stöd och råd till dem som vill startakooperativa småföretag. Som villkor för statligt bidrag gälleratt verksamheten vid ett LKU skall finansieras på annat sätt medminst lika mycket. Detta sker genom medlemsavgifter ochkonsultuppdrag. De etablerade företagen inom konsument- ochproducentkooperationen deltar ofta aktivt i verksamheten pålokal nivå. Uppdragsdelen har växt i betydelse. Enutvärdering av () och uppgifterfrån Kooperativa rådet visar på att ett livaktigt och välfungerande LKU är en förutsättning för kooperativsmåföretagsutveckling, sägs det i propositionen.Regeringen gör bedömningen att de riktlinjer som tidigarelagts fast för stödet till kooperativ utveckling bör gälla ävenför /96. Vidare bör metoder för att bättre kunnabedöma effekterna av stödet kvalitativt prövas på försök, ocholika samarbetsprojekt mellan företagsrådgivare av olika slagbör uppmuntras. För nästa budgetår föreslås ett anslag på ca 9,8miljoner kronor, varav beräknats förperioden --juni 1996.Riksdagen beslöt (bet. 1993/94:NU15) dels om enökning av anslaget för stöd till kooperativ utveckling med 2miljoner kronor till för innevarandebudgetår, dels om ett uttalande om likabehandling av kooperativaföretag jämfört med andra företagsformer. Utskottet anförde(s. 51) att det är helt oacceptabelt om statsmakterna genomutformning av regelsystem som missgynnar den kooperativaföretagsformen åstadkommer en styrning bort från dennaföretagsform. I två reservationer (m, fp, c, kds) anfördes delsatt anslaget inte borde höjas, dels att det inte behövdes någotsärskilt riksdagsuttalande om likabehandling av kooperativaföretag.Regeringen beslöt att bemyndiga civilministerMarita att tillkalla en särskild utredare med uppdragatt utreda de kooperativa företagens villkor i förhållande tillandra företagsformer. Utredaren, (C 1995:01),skall enligt direktiven (dir. 1994:149) utreda om de kooperativaföretagsformerna är missgynnade i jämförelse med andraföretagsformer. Om utredaren finner att det är så skall honföreslå de förändringar i lagar och andra författningar sombehövs för att uppnå likvärdighet mellan de olikaföretagsformerna. Dessutom skall utredaren, om det behövs,lämna förslag om andra åtgärder för att öka kunskapen om dekooperativa företagsformerna, t.ex. i den ekonomiskaundervisningen på gymnasie- och högskolenivå.I propositionen hänvisas, som nämnts, till RRV:s utvärderingav stödet till LKU, som gjordes . Av rapporten (F1993:23) framgår att bidraget har varit mycketkostnadseffektivt. bildades omkring 300 nyakooperativa företag med totalt minst 1 300 arbetstillfällen.Många av dessa skulle enligt RRV:s bedömning inte ha kommit tillstånd utan LKU:s rådgivningsverksamhet. RRV ansåg dock attsamarbetet mellan LKU och andra organ som arbetar medsmåföretagsrådgivning, t.ex. regionala utvecklingsfonder (nuutvecklingsbolag) och , borde förbättras.Utöver stödet till kooperativ utveckling har vissa medel försärskilda kooperativa projekt inom det regionalpolitiskastödområdet ställts till förfogande viaArbetsmarknadsdepartementets anslag Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder. I propositionen påpekas att enutvärdering av de projekt som slutförts med hjälp avdessa medel pågår hos Statskontoret men att preliminärauppgifter tyder på att åtskilliga nya småföretag och nyaarbetstillfällen har tillkommit som en följd av stödet.Ett av de projekt som slutförts har haft till syfte attundersöka möjligheterna att med informationsteknik som basutveckla nya kooperativa småföretag i glesbygd. Projektet harvarit mycket framgångsrikt och väckt intresse för andra liknandeprojekt, sägs det i propositionen. Regeringen avser därför attstödja ett större projekt där databaserad informationsteknikskall användas som verktyg för ett nätverk av små kooperativaföretag. Intresse finns för samprojekt med såväl nordiska somandra europeiska länder. Delfinansiering torde vara möjlig viaEU:s fonder, framhålls det.De positiva effekterna av kooperativt småföretagande är myckettillfredsställande, heter det vidare i propositionen. Dessapositiva effekter har också märkts i den regionala utvecklingen,där t.ex. byar kunnat överleva tack vare nya arbetstillfällensom tillkommit hos kooperativa företag.Olika frågor om kooperativa företag tas upp i sammanlagt tolvmotioner. De gäller i huvudsak följande tre områden:likabehandling av kooperativa företag, uttalande om attstatsmakterna allmänt bör främja framväxten av kooperativaföretag, särskilt bland kvinnor, samt frågan om anslagetsstorlek.Riksdagens enhälliga uttalande omlikabehandling av kooperativa företag bör följas upp genom attriksdagen slår fast att rätten till nyföretagarlån skall ges dekooperativa företagen på samma villkor som aktiebolagen, anförsdet i motion 1994/95:N225 (s).Åtgärder bör vidtas för att underlätta etablering av nyakooperativa enheter inom området social kooperation, dvs. arbetei gränslandet mellan rehabilitering och sysselsättning för svagagrupper, föreslås det i motion 1994/95:N252 (s). En samlad bildav den sociala kooperationen bör inhämtas för en diskussion isyfte att uppnå likartade förutsättningar vid nyetablering avkooperativa företag inom det aktuella området jämfört med demsom gäller för andra alternativ för arbetshandikappade.Rådgivningsverksamheten via kooperativa utvecklingscentrum harvisat sig effektiv i förhållande till ett blygsamt statligtstöd, sägs det i motion 1994/95:N265 (s). Detta stöd har dockinte utvecklats i takt med behovet. Den kooperativa formenförekommer inte på lika villkor hos andra organ som sysslar medrådgivning, hävdar motionärerna. De hänvisar till att personersom startar företag i form av ekonomisk förening inte hartillgång till nyföretagarlån, och att arbetsförmedlingar haravslagit ansökningar om starta-eget-bidrag när de sökande avsettatt starta ett kooperativt företag.Riksdagen bör göra ett uttalande om vissa riktlinjer förriskkapitalförsörjning i syfte att främja kooperativ utvecklingoch kvinnors företagande, anförs det i motion 1994/95:N266 (s).Bland annat bör det i budgetpropositionen aviserade förslaget omriskkapitalavdrag även avse investeringar i kooperativa företag-- såväl förlags- som medlemsinsatser. Vidare bör det inrättasett särskilt dotterbolag för riskkapitalförsörjning tillnykooperativa företag med medel från den i propositionenföreslagna försäljningen av statens aktier i riskkapitalbolagenAtle och , anser motionärerna.I motion 1994/95:N293 (s, c, fp, v, mp) begärs att regeringenskall anmodas att lägga fram tilläggsdirektiv till utredningenom de kooperativa företagsformerna med innebörd att konkretaförslag för att undanröja i motionen angivna diskrimineringar avde kooperativa företagen skall utarbetas. Det gäller sådant somregler för nyföretagarlån, offentlig upphandling ochbankgarantin, utformningen av konkurrenslagen (1993:20) samtskattefrågor. bör vidare, enligt motionärerna, anmodaregeringen att den -- för undvikande av fortsatta ej avseddadiskrimineringar -- skall bereda ärenden avseende kooperativafrågor i samråd med kooperativt kompetenta handläggare samtgenom Kooperativa rådet.Riksdagen bör besluta om en minskning av det aktuella anslagetmed , föreslås det i motion 1994/95:Kr420 (m).För att åstadkomma stabilitet i de offentliga finanserna ochuppnå målet om en balanserad budget måste allaverksamheter bidra, anser motionärerna.Regeringen bör anmodas att lägga fram förslag som möjliggörför ekonomiska föreningar att kunna beviljas nyföretagarlån,anförs det i motion 1994/95:N260 (fp). Den nuvarande regeln attnyföretagarlån hos Industri- och nyföretagarfonden endast kanbeviljas aktiebolag strider, enligt motionären, sannolikt motEU:s regler om konkurrensneutralitet.En fördubbling av anslaget föreslås i motion 1994/95:N251(mp). Med hänvisning till verksamhetens lokala karaktär föreslårmotionärerna att detta skall åstadkommas genom att medel försöver från anslag för regional utveckling. Med hänvisning tillden tidigare nämnda utvärderingen av RRV föreslår motionärernaatt skall göra ett uttalande om kostnadseffektivitetenhos LKU. Vidare borde göra ett uttalande om attbasverksamheten hos LKU skall garanteras itaget.I motion 1994/95:N224 (mp) begärs ett uttalande om att ettriktat stöd bör utgå till kvinnors kooperativa företagande. Föratt möjliggöra detta bör, enligt motionärerna, 1 miljon kronorav det stöd som lämnas till nyföretagande reserveras försärskilt stöd till kvinnors kooperativa företagande.I motion 1994/95:N240 (mp), slutligen, begärs i tre yrkandenåtgärder inom olika områden i syfte att främja framväxten avkooperativa företag. Det första gäller ett uttalande avriksdagen om de särdrag som karakteriserar det kooperativaentreprenörskapet. Om ett nystartat kooperativ består avarbetslösa och icke arbetslösa personer missgynnas den senaregruppen genom att dessa personer inte har rätt tillstarta-eget-bidrag. Detta borde, enligt det andra yrkandet,ändras genom att hos regeringen begär förslag om attäven icke arbetslösa personer skall ges rätt till ett särskiltstöd. Vidare begärs att regeringen skall anmodas att lägga framförslag om en särskilt anpassad stödform i syfte att stimuleratill nystart av kooperativa företag.Som konstateras i flera av de här aktuella motionerna ärnyföretagarlån som beviljas av Industri- och nyföretagarfondenförbehållna aktiebolag. Nyföretagarlån som beslutas av utvecklingsbolag kan dock beviljas alla typer avföretag. Enligt regeringens förslag skall ansvaret förnyföretagarlånen föras över från Industri- och nyföretagarfondentill . Utskottet har behandlat dettaförslag i ett tidigare avsnitt. Därvid förutsatte utskottet attnyföretagarlånen hos ALMI:s regionala utvecklingsbolag skallvara tillgängliga för alla typer av företag, dvs. också förkooperativa företag. Detta bör, som nämnts, beaktas närregeringen utfärdar förordningar och andra bestämmelser. När detgäller de särskilda företagarlånen till kvinnor ochstarta-eget-bidragen finns inga regelmässiga hinder för att deskall kunna beviljas kooperativa företag.Utskottet vill beträffande frågan om likabehandling avkooperativa företag hänvisa till den tillsattautredningen om de kooperativa företagsformerna. Utredaren har iuppgift att dels göra en kartläggning av i vilken utsträckningdiskriminerande regler förekommer, dels föreslå erforderligaförändringar i olika regelsystem för att undanröja sådanaeventuella diskrimineringar.Utskottet ser ingen anledning att föregripa utredningensarbete -- de berörda motionerna avstyrks således i aktuelladelar.När det därefter gäller frågan om anslag ansluter sigutskottet till regeringens förslag. Härvid kan noteras attanslaget på utskottets initiativ höjdes med 2miljoner kronor på 12-månadersbasis. Motionerna 1994/95:Kr420(m) och 1994/95:N251 (mp), i vilka minskning resp. ökning avanslaget föreslås, avstyrks i denna del av utskottet.Teknologisk infrastrukturStandardiseringStatligt bidrag utgår till standardiseringsverksamhet med SIS-- Standardiseringen i som centralorgan. Tillsammans medauktoriserade standardiseringsorgan för olika verksamhetsområdenverkar SIS för svensk standardisering nationellt, europeiskt ochglobalt. De övergripande målen för bidraget är attstandardiseringsverksamheten skall bidra till att öppnamarknader, höja produktiviteten och konkurrenskraften hossvenskt näringsliv samt bidra till att statens specifika ansvarnär det gäller medborgarnas skydd för liv, hälsa, miljö ochegendom tillgodoses.Statskontoret har på regeringens uppdrag i rapportenStandardiseringen och staten -- konsekvenser avstandardiseringens nya organisation (1994:13) redovisat enanalys mot bakgrund av statens behov av standardiseringen ochfinansiering av verksamheten. En ny finansieringsmodell föreslåsmed följande förändringar: (1) Ansvaret för att finansiera ochdelta i standardiseringsarbete inom områden som rör skydd förliv, hälsa, miljö och egendom bör läggas på de myndigheter somföreträder statens intressen. (2) Alla deltagare istandardiseringsarbetet bör bidra till att täckastandardiseringens administrationskostnader. (3) Bidragen tillarbetsmiljörelaterade resp. konsumentrelateradestandardiseringsprojekt hos SIS bör avvecklas. (4) Det s.k.allmänna bidraget till industrirelaterade industriprojekt börfinnas kvar. (5) Ett permanent samarbetsorgan förstandardiseringspolitiska frågor bör inrättas inomregeringskansliet.Regeringen föreslår ett anslag på ca förnästa budgetår. Därvid har ett effektivitetskrav på 5 %tillämpats. Av anslaget avses användas för bidrag tillstandardiseringsprojekt i proportion till näringslivets bidrag,medan skall disponeras för s.k. mandateradestandardiseringsprojekt, dvs. projekt som genomEES-avtalet och senare EU-medlemskapet har åtagit sig att arbetamed. Regeringen planerar att under budgetåret låta utvärderaändamålsenligheten med den nya finansieringsmodellen.Regeringen bör omgående ta initiativ till ett nationelltkvalitetsprojekt för att höja näringslivets konkurrenskraft,anförs det i motion 1994/95:N211 (c). Projektet borde ledas aven styrgrupp bestående av företrädare för staten,branschorganisationer och målgruppen små och medelstora företag.Vidare bör förutsättningarna för inrättandet av en professur medinriktning på kvalitetssystem i små och medelstora företagundersökas, anser motionärerna. De erinrar om att det inom EUoch i ställs krav på en harmonisering av regler ochstandarder samt olika typer av formella tester, provningar ochtypgodkännanden för produkter avsedda för EU:s inre marknad. Deföretag som har anpassat sig till kvalitetssystemet ISO 9000 haren allt större konkurrensfördel, framhåller motionärerna.Utskottet behandlar först frågan om ett nationelltkvalitetsprojekt och därefter anslagsfrågan.Riksdagen avslog såväl som yrkanden omett nationellt kvalitetsprojekt identiska med det här aktuella.Utskottet anförde vid det senaste tillfället (bet. 1993/94:NU15s. 57) att det är viktigt att de svenska företagen inserbetydelsen av kvalitetsutveckling för att upprätthålla ochförbättra konkurrenskraften. Med hänvisning till det arbete sombedrivs via SIS och att det inte fanns något behov av ett särskiltuttalande av riksdagen.Kvalitetssystemet ISO 9000 har tagits fram inom ramen för ISO(). ISO 9000 är enserie standarder som ger en modell för företagsverksamhetsstyrning med hjälp av kvalitetssystem. I korthet ärdet en samling kriterier som en kund kan åberopa vid sitt val avleverantör eller som denne kan utnyttja för att inför kunden ochandra samarbetspartner demonstrera sin leveransförmåga. Svenskaintressenter deltar aktivt i utvecklingen av ISO 9000 genom denallmänna standardiseringsgruppen (SIS-STG) vid förkvalitetsutveckling (SIQ) har till syfte att stimulera ochaktivt bidra till en positiv kvalitetsutveckling i alla delar avdet svenska samhället. Institutet bedriver verksamhet inomområdena information, utbildning samt forskning och utveckling.Ett nationellt svenskt kvalitetspris har instiftats avinstitutet.NUTEK har regeringens uppdrag att tillsammans med SIQgenomföra och finansiera forsknings- och utvecklingsverksamhetinom kvalitetsområdet. Ett tvåårigt program omfattande 4miljoner kronor pågår till den 1juli 1996. Programmet har en främjandedel, med syfte att spridakunskap om kvalitetsfrågor, och en forskningsdel, som innefattarmedel till förstudier för doktorander och forskarstuderande vidde högskolor som har professurer inom kvalitetsområdet. NUTEKgenomför vidare ett program omfattande förtekniköverföring till småföretag via industriforskningsinstitut.Kvalitetsutveckling är därvid nämnt som ett möjligt område. ,och -- arbetarmed kvalitetsutveckling hos små och medelstora företag.Utskottet står fast vid de ståndpunkter som intogs våren1993 och , då liknande motioner som den här aktuellabehandlades. Kvalitetsutveckling är en viktig faktor förföretagens möjligheter att upprätthålla och förbättrakonkurrenskraften. Motion 1994/95:N211 (c) avstyrks med detsagda.Utskottet övergår så till frågan om anvisande av medel tillSIS -- Standardiseringen i . Regeringens förslag tillanslag tillstyrks av utskottet.Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll -- SWEDACSWEDAC är central förvaltningsmyndighet för teknisk kontrolloch mätteknik och är vidare samordnande myndighet förmarknadskontroll av produktsäkerhet. Myndigheten har även vissauppgifter beträffande handeln med ädelmetallarbeten och denlegala metrologin. Genom regeringsbeslut i februari 1995ändrades namnet från Styrelsen för teknisk ackreditering tillStyrelsen för ackreditering och teknisk kontroll.SWEDAC har varit föremål för en fördjupad anslagsprövning. Motbakgrund härav föreslår regeringen att de övergripande målen förverksamheten för budgetåren 1995/96--1998 skall vara följande:att nationellt verka för genomförande av kontrollordningar iöppna system, som ger tillfredsställande säkerhet och som står iöverensstämmelse med principerna inom EU och även i övrigtgodtas internationellt,att internationellt verka för produktregler och kontrollsystemsom underlättar den fria varurörligheten och tillkomsten avmultilaterala och andra avtal om ömsesidigt godtagande avresultat av teknisk kontroll,att verka för en fortsatt hög standard på den mättekniskaverksamheten i landet,att, med utgångspunkt i internationella åtaganden ochkonsumenternas och näringslivets intresse av korrekta mätningaroch mängduppgifter, såväl nationellt som internationellt verkaför en behovsanpassad regelgivning och en effektiv tillsyn inomverksamhetsområdena legal mätteknik och ädelmetallvaror,att med utgångspunkt i internationella åtaganden och konsumen-ternas och näringslivets intresse av att de produkter som finnspå marknaden är säkra, verka för att övervakningen ochkontrollen av dessa produkter sker heltäckande, effektivt ochefter enhetliga och internationellt accepterade principer.Regeringen begär godkännande av dessa mål. Vidareföreslås ett anslag på för SWEDAC:smyndighetsverksamhet för nästa budgetår. Vid anslagsberäkningenhar ett generellt effektivitetskrav på tillämpats. Vidarehar beräknats för att täcka kostnader medanledning av EU-medlemskapet. Planeringsramen för perioden1995/96--1998 har beräknats till ca 48 miljoner kronor.SWEDAC:s uppdragsverksamhet omfattar ackreditering avlaboratorier för kalibrering och provning, av certifieringsorganför produkter, kvalitetssystem och personal och av kontrollorgani tredjepartsställning. Därutöver skall SWEDAC bedöma presumtivaanmälda organs kompetens samt utöva tillsyn.Mot bakgrund av den genomförda fördjupade prövningen föreslårregeringen att övergripande mål för uppdragsverksamheten skallvara att med bibehållande av höga kvalitetskrav utvecklaackrediteringsverksamheten och verksamheten med anmälda organsamt ge en snabb och kostnadseffektiv service tilluppdragsgivarna. Regeringen begär godkännande avdetta mål. För uppdragsverksamheten föreslås ett formellt anslagpå 1 000 kr.SWEDAC ansvarar för överföring av bidrag tillriksmätplatserna. Dessa är Flygtekniska Försöksanstalten, , ,och AB.Regeringen föreslår att det övergripande målet för SWEDAC:smättekniska verksamhet för den kommande planeringsperioden skallvara att verka för en fortsatt hög standard på den mättekniskaverksamheten i landet. godkännande av detta målbegärs. För nästa budgetår föreslår regeringen ett anslag på10,, varvid ett produktivitets- ocheffektivitetskrav om tillämpats.Med anledning av att SWEDAC varit föremål för en fördjupadprövning och som ett led i utskottets uppföljnings- ochutvärderingsarbete har företrädare för myndigheten införutskottet lämnat kompletterande upplysningar om verksamheten.Utskottet tillstyrker att de övergripande målen för deaktuella verksamheterna skall vara i enlighet med vad regeringenhar föreslagit. Vidare tillstyrks de tre förslagen till anslag.Provnings- och mätteknisk forskning och utveckling, m.m.Rubricerat anslag disponeras för bidrag till teknisk forskningoch utveckling av mät- och provningsteknik, normaliehållningsamt därtill anknuten standardisering och rådgivning.Uppgifterna fullgörs av det statligt helägda bolaget ().Följande övergripande mål gäller för verksamheten: SP skallgenom effektiv projekthantering och internationellt samarbeteutveckla tvärtekniska projekt över branschgränser,forskningsdiscipliner och teknikområden. SP skall vidareaktivt medverka till att resultat från forskning och utveckling(FoU) överförs i industriella tillämpningar, med särskildinriktning på små och medelstora företag, samt stärka mät- ochprovningsteknikens betydelse för FoU-processen genom samverkanmed , andra forskningsråd och sektorsorgan samt industrioch högskola.Regeringen föreslår ett anslag på förnästa budgetår, varvid ett produktivitets- och effektivitetskravom tillämpats. Utskottet tillstyrker förslaget.ElsäkerhetsverketElsäkerhetsverket, som inrättades , ärförvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor på elområdet.Det övergripande målet för elsäkerhetsarbetet är att förebyggaskador på person och egendom orsakade av elektricitet.Elsäkerhetsverket har genomgått en fördjupad anslagsprövning.För planeringsperioden /96--1998 föreslår regeringen att deövergripande mål som gäller för elsäkerhetsarbetet /95 skall ligga fast. Målet för verksamheten medelektromagnetisk kompatibilitet (EMC) bör enligt regeringen varaatt medverka till en tillfredsställande elektromagnetiskkompatibilitet som medger att olika elektriska utrustningar,apparater och system kan fungera på avsett sätt utan risk förliv, personlig säkerhet och hälsa, radiokommunikation ellernäringsverksamhet. Regeringen begär godkännande avden angivna målsättningen.Fr.o.m. /94 infördes en avgiftsfinansiering avverksamheten i form av en elabonnentavgift. Elsäkerhetsverketomfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statligkonsumtion. Regeringen föreslår ett anslag på 61,4 miljonerkronor för nästa budgetår. Anslaget har räknats ned med ca 2,9miljoner kronor, vilket vid nästa budgetårs utgång motsvarar enreal nivåsänkning med 5 %.Även företrädare för har inför utskottetlämnat information om verksamheten vid myndigheten.Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagnaövergripande målsättningen. Vidare tillstyrks förslaget omanslag.SprängämnesinspektionenSprängämnesinspektionen är central förvaltningsmyndighet förfrågor som rör brandfarliga och explosiva varor. Detövergripande målet för verksamheten är att förebygga attpersoner och egendom kommer till skada vid hantering av sådanavaror. I budgetpropositionen meddelas att regeringen avser attuppdra åt inspektionen att i en fördjupadanslagsframställning analysera verksamheten med avseende påverksamhetsmål, resultat, inriktning, omfattning m.m., varvid enviktig utgångspunkt skall vara EU-medlemskapets konsekvenser förverksamheten. I avvaktan härpå föreslås nuvarande riktlinjeromfatta endast /96. Myndigheten omfattas avregeringens sparkrav på utgifter för statlig konsumtion. Förnästa budgetår föreslår regeringen ett anslag på 23 miljonerkronor, vilket vid budgetårets utgång motsvarar en nivåsänkningmed 1 %.I budgetpropositionen föreslås också en ändring i lagen(1988:868) om brandfarliga och explosiva varor -- lagförslagetåterges i bilaga. Ändringen är föranledd av den organisatoriskaomstruktureringen av det militära försvaret, varigenomFörsvarsmaktens hantering av brandfarliga och explosiva varorknutits till samma regler som gäller för den civila hanteringen.Enligt regeringens uppfattning bör varatillståndsmyndighet för Försvarsmaktens hantering av berördavaror. Detta kräver ändring av 13 § i nämnda lag.