bet · GI01AU15 · 1995-05-19 00:00:00 — Stödet bör schabloniseras för att inte bliadministrativt betungande och lämnas i längst med . Om avståndet mellan hemorten ochanställningsorten är för lång för dagpendling bör stödet enligtförslaget kunna lämnas i form av fria hemresor två gånger imånaden. Pendlingsstödet bör för varje beviljad få lämnas förhögst en sexmånadersperiod . Villkoren för att fåpendlingsstödet bör enligt regeringen vara desamma som förstarthjälpen.MotionerModerata samlingspartiet yrkar i motion A52 (yrk. 11) avslagpå regeringens förslag om pendlingsstöd och anser attincitamenten till ett aktivt arbetssökande också utanför denegna hemorten blir starka nog med de övriga förslag Moderaternaframför.Även de gröna yrkar i motion A56 (yrk. 14 delvis)avslag på regeringens förslag till pendlingsstöd.Motionärerna saknar en diskussion om de negativa bieffekter somen påtvingad rörlighet för med sig, bl.a. vad gäller extremtlånga arbetsdagar, frånvaro från barn och ökande transportbehovmed ökande utsläpp av t.ex. koldioxid som följd.Även yrkar i motion A54 (yrk. 3 delvis)avslag på regeringens förslag om pendlingsstöd.Utskottets bedömningI tre motioner yrkas avslag på regeringens förslag ompendlingsstöd. Pendlingsstöd skall enligt regeringensförslag införas som ett ekonomiskt stöd för att underlätta engeografisk rörlighet och även underlätta för arbetsförmedlingenatt ställa krav på de arbetslösa att ta lediga arbeten. mening är regeringens förslag en viktigåtgärd. Utskottet tillstyrker därför förslaget, medan motionernaA52 (m), A54 (kds) och A56 (mp), samtliga i här berörda delar,avstyrks.Utbildningsvikariat för småföretagPropositionenI budgetproposition har regeringen föreslagit attarbetsgivaren får göra ett avdrag på arbetsgivaravgiften med 500kr per heldag för vikarie som anvisas från arbetsförmedlingen.Riksdagen har godkänt förslaget. Utbildningsvikariaten hardessvärre inte kunnat användas av småföretag, eftersom dessaofta har alltför låga arbetsgivaravgifter för att kunna utnyttjaavdragsmöjligheten fullt ut. Då det enligt regeringen inomsmåföretagen bör finnas en stor utvecklingspotential som kangenerera fler anställningstillfällen bör ett nyttutbildningsvikariat för småföretag införas. Det nyautbildningsvikariatet innebär att arbetsgivare beviljas ettbidrag om per dag som en arbetslös anvisas frånarbetsförmedlingen samt högst förutbildningskostnader, dock högst per person.Den föreslagna bidragsformen är avhängig EG-kommissionensbehandling av en svensk ansökan om medel för åtgärder inomEuropeiska socialfondens målområde 4. Bidraget bör enligtregeringen inte införas förrän har fattat sittbeslut med anledning av ansökan. Regeringen anser dockatt man redan nu bör inhämta bemyndigande att införadet nu ifrågavarande bidraget.MotionerModerata samlingspartiet framhåller i motion A52 (yrk. 12) atthela systemet med utbildningsvikariat bör avskaffas.Utskottets bedömningUtskottet har behandlat ett motionsyrkande frånModeraterna med yrkande om avslag på lagförslaget omutbildningsvikariat (bet. 1994/95:AU11). Utskottet uttaladedå att åtgärden innebär utbildning åt personer som enligtarbetsgivaren behöver utbildning och arbete åt personer som ärarbetslösa samt att ungdomar och kvinnor i hög grad förekommerpå utbildningsvikariat. Utskottet ansåg med hänsyn till profilenpå åtgärden och till de påtalade utbildningsbehoven att åtgärdenvar ändamålsenlig. Utskottet som fortfarande vill värna omutbildning finner nu inte skäl till någon annan bedömning såvittgäller utvidgningen till att kunna användas av småföretagen.Utskottet avstyrker därför motion A52 (m) i här aktuell del.Enligt utskottets mening bör regeringen ges det begärdabemyndigandet att besluta om utbildningsvikariat för småföretagi enlighet med vad som anges i propositionen.Kommunernas ansvar för ungdomar upp till 20 årPropositionenRegeringen föreslår att kommunerna i lag ges möjlighet attgenom överenskommelser med staten ta ett samlat ansvar förarbetslösa ungdomar fram till det år de fyller 20år. Lagen bör träda i kraft . Lagen omungdomspraktikanter förlängs till detta datum.Syftet med den föreslagna verksamheten är att förberedaungdomarna för inträde på den reguljära arbetsmarknaden ellertill plats i reguljär utbildning. Kommunerna bör kunna anpassaverksamheten till lokala förhållanden och samarbeta med detlokala näringslivet.Länsarbetsnämnden skall ta initiativ till överläggningar medkommunerna i länet för att få till stånd avtal om kommunernasansvar för ungdomar i resp. kommun. Det bör ankomma på AMS attutarbeta riktlinjer för hur en sådan överenskommelse skall seut.Kommunerna har rätt till ersättning från staten för verksamhetmed de ungdomar som trots att de varit arbetssökande saknararbete. Denna ersättning skall även omfatta ersättningen tillungdomarna. Kommunerna skall ha stor frihet när de utformarverksamheten. Om kommunerna vill använda sig avarbetsförmedlingens tjänster kan hänsyn tas till detta iöverenskommelsen, heter det i propositionen. Storleken påersättningen till ungdomarna avgörs av kommunen.Vissa undantag från den nu föreslagna ordningen för ungdomarupp till bör dock göras. Det gäller gruppen ungahandikappade som undantas från kravet att ha fyllt för attfå delta i arbetsplatsintroduktion och kunna beviljasutbildningsbidrag.Den tid den unge deltar i den nu föreslagna verksamheten skallinte kvalificera för arbetslöshetsersättning.Det åligger AMS att löpande rapportera och följa upp de måloch resultatkrav som ställs upp för verksamheten, heter det ipropositionen.Skälen till regeringens förslag anges i propositionen varabl.a. följande.För närvarande har varje kommun ansvar för att erbjuda allaungdomar bosatta i kommunen en treårig gymnasieutbildning somskall påbörjas senast det första kalenderhalvåret det år defyller . Ungdomarna har dock rätt att vända sig tillarbetsmarknadsmyndigheterna. De som deltagit iarbetsmarknadspolitiska åtgärder har varit ekonomiskt gynnade iförhållande till dem som i stället valt utbildning. Stat ochkommun har på så sätt gett motsatta signaler till ungdomarna,heter det i propositionen.En utgångspunkt för att föra över ansvaret förarbetsmarknadspolitiska åtgärder från staten till kommunen ärdet tydliga ansvar som kommunerna har för att ge de ungdomar somsaknar en treårig gymnasieutbildning en sådan utbildning. Mednuvarande ordning att man kan vända sig tillarbetsmarknadsmyndigheterna och få del avarbetsmarknadspolitiska åtgärder före fyllda stimulerasungdomarna inte till de studier som ger dem bättremöjligheter på arbetsmarknaden.MotionerModeraterna är i motion A52 (yrk. 7--8) i princip positivatill att regeringen vill samarbeta med kommunerna men menar attdet är svårt att avgöra förslagets verkliga innebörd efter denbeskrivning som lämnas i propositionen. De föreslår därför attregeringens förslag avvisas och att regeringen får i uppdrag attåterkomma med ett nytt förslag om arbetsmarknadsinsatser förungdomar under 20 år.Även och () yrkar i motion Fi40(yrk. 18) avslag på förslaget.Vänsterpartiet är enligt motion A55 (yrk. 15--16) positivtinställt till ett utökat kommunalt engagemang när det gällerungdomars sysselsättning och möjlighet att komma in påarbetsmarknaden och understryker behovet av ett utökat samarbetemellan kommun, arbetsförmedling och näringsliv. Detta samarbetemåste ske utifrån lokala förutsättningar.Förslaget anses emellertid otydligt. Dessutom ansermotionärerna att det är svårt att förstå varför 18--19-åringarsom ofta har en yrkesutbildning skall undantas från möjlighetenatt få tillgång till AMS tjänster om så behövs.Därmed yrkar avslag på förslaget.Utskottets bedömningI likhet med motionärerna i motionerna A52 (m) och A55 (v)delar utskottet regeringens uppfattning att det är bra med ettnära och utvidgat samarbete mellan kommunerna och staten.Redan i dag pågår ett omfattande samarbete i olika kommunermellan kommunen och AMV. Flera av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna är beroende av kommunernas insatser. Särskiltpåtaglig är kommunernas andel i beredskapsarbete,utbildningsvikariat, OSA och ALU. Enligt uppgift frånKommunförbundet finns ca 3 000 personer som arbetar medsådana åtgärdsprogram och som är finansierade av kommunerna.I sitt av godkända betänkande (1994/95:AU11, rskr.233) uttalade utskottet sin uppfattning att samhället i förstahand bör erbjuda arbetslösa ungdomar utbildning,praktik och liknande. Det är viktigt att för de unga understrykabetydelsen av utbildning. I dagens komplicerade samhälle medstora krav på utbildad arbetskraft gäller det att tidigt skaffasig baskunskaper inom ett så brett fält som möjligt. Dagens ochmorgondagens arbetskraft kommer att behöva återkommandeutbildning och kompetensutveckling under praktiskt taget helasitt yrkesverksamma liv.Kommunerna har ett ansvar för att erbjuda alla ungdomarbosatta i kommunen en treårig gymnasieutbildning som påbörjassenast det första kalenderhalvåret de fyller 20 år.De förslag som läggs fram i propositionen innebär som framgåttav redovisningen ovan att kommunerna får ett utvidgat ansvarnär det gäller ungdomar. Den nu föreliggande propositionenligger sålunda i linje med vad utskottet haruttalat. Utskottet vill därmed uttrycka sin tillfredsställelsemed propositionens huvudsakliga inriktning.Kommunerna har som sagts ett ansvar för att erbjudaungdomar i kommunen ett tredje gymnasieår. Redan denna vårslutför ca 4 000 ungdomar tvåårig gymnasieskola. Samtliga dessakan erbjudas ett tredje gymnasieår. har gruppenminskat till 275, och kommer samtliga elever som gårut gymnasieskolan att ha genomgått treårig utbildning och därmednormalt ha uppnått . (Dessa uppgifter har hämtats urArbetsmarknadsdepartementets promemoria Kommunernas ansvar förungdomar , Ds 1995:12).Under år 1994 utgjorde 18--19-åringarna och hälften av20-åringarna enligt ca 273 000 personer varav ellerca 111 600 tillhörde arbetskraften, eller 22 850 vararbetslösa. var studerande och tillhörde intearbetskraften; var värnpliktiga.Det föreslagna sammanhållna ansvaret för kommunerna skulle medandra ord röra ca 23 000 personer.Utgångspunkten skall enligt propositionen vara att enarbetslös ungdom som varit aktivt arbetssökande skall erbjudasen åtgärd inom den kommunala verksamheten senast inom 100 dagar.Den unge skall inte omfattas av de statligaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna. stå till buds för den unge.Enligt utskottets uppfattning finns det skäl som talar för attde ungdomar som har gått ut treårig gymnasieskola, i praktiken18--19-åringar, och som i princip är redo att gå ut påarbetsmarknaden skall kunna omfattas av vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Dessa ungdomar bör således omfattas av vägledningsverksamhetensamt ha möjlighet att få rekryteringsstöd, flyttnings- ochpendlingsbidrag.Utskottet anser det dessutom viktigt att man i samband medöverläggningarna på lokal nivå söker finna lösningar påfullföljande av de avtal som träffats inom vissa branscher förelever på yrkestekniska linjer.Vad utskottet anfört om vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärderför ungdomar bör ges regeringen till känna.Utskottet föreslår att antar de framlagdalagförslagen om kommunernas ansvar för ungdomar och om fortsattgiltighet av lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter.Motionerna A52, A55 och Fi40 avstyrks därmed i berörda delar.DatortekPropositionenI dagens samhälle berörs de flesta områden avinformationsteknik. Utbildning i data som omfattar modernaprogram inom ordbehandling, kalkylering, datahantering m.m. börenligt regeringen kunna ge arbetslösa ungdomar en bra grundinför inträdet på arbetsmarknaden. I propositionen föreslås atten sådan utbildning skall ges på s.k. datortek där arbetslösaungdomar i åldern 20--, på halvtid, fårlära sig att arbeta med datorer. skall ungdomarnadelta i arbetsmarknadsinriktade aktiviteter.Kommunerna skall stå som huvudmän för datorteken och svara fördrift och lokalkostnader. Staten skall bidra med 120 miljonerkronor för verksamheten.De ungdomar som har rätt till arbetslöshetsersättning skall fåutbildningsbidrag motsvarande KAS eller ersättning frånarbetslöshetskassa. Kostnaderna för utbildningsbidragen skallbelasta anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m.Deltagare bör få utbildningsbidrag på heltid . De deltagare som inte har rätt tillarbetslöshetsersättning bör få bidrag motsvarande studiebidrag,dvs. per månad.Förslaget angående datortek tillhör de av AMS redovisadeprojektförslagen till Europeiska socialfondens mål 3-områdebeträffande vilka fonden kan bidra till finansieringen.MotionerI två motioner behandlas datortek.Vänsterpartiet framhåller i motion A55 (yrk. 17) att förslagetom datortek även är en mycket lämplig åtgärd för ungdomar under20 år och att verksamheten därför bör utvidgas till att omfattaäven ungdomar i åldern 18--20 år.I motion A56 yrkar de gröna avslag (yrk. 15) påregeringens förslag om datortek. I stället bör enligtmotionärerna (yrk. 16) kommunerna satsa på att ha moderninformationsteknologi tillgänglig för allmänheten.Utskottets bedömningSom framhållits i propositionen är ungdomarna en grupp sombehöver omfattas av fler åtgärder och insatser på detarbetsmarknadspolitiska området. Datorer är ett nödvändigthjälpmedel inom många olika yrken och verksamheter, ochutskottet delar regeringens bedömning att en satsning pådatortek för ungdomar i åldern 20--är en lämplig åtgärd.Det får ankomma på kommunerna att bedöma i vad mån ungdomarunder skall delta i denna verksamhet. Som framgåtttidigare i betänkandet är det kommunerna som i princip haransvaret för ungdomar upp till . Utskottet kan inte anslutasig till förslaget i motion A56 om en moderninformationsteknik tillgänglig för allmänheten.Utskottet avstyrker således motionerna A55 (v) och A56 (mp)rörande datortek.Särskilda åtgärder för regional utveckling och tillväxtPropositionenRegeringen föreslår att under anslagetarbetsmarknadspolitiska medel får användas för särskildatillväxtfrämjande åtgärder i form av exempelvis tillfälligtsmåföretagsstöd.Riksdagen beslutade (prop. 1993/94:140, bet. AU13,rskr. 366) att som en temporär åtgärd under /95överföra från detta anslag tilllänsstyrelserna för extraordinära tillväxtfrämjande insatser förbl.a. näringslivsutveckling och småföretagsförnyelse.Ett tillfälligt investeringsstöd för småföretag med högst 50anställda inrättades med en maximal bidragsnivå på . Vidarebeslöts att s.k. konsultcheckar fick beviljas med högst 100 000kr per check. Därutöver stod det länsstyrelserna fritt attutforma åtgärder som kunde ge stimulans till näringslivet. Detutarbetade programmet skulle dock godkännas av regeringen innanarbetet fick sättas i gång. Varje nytt arbetstillfälle ficksubventioneras med högst . har i uppdrag attfölja upp och utvärdera åtgärderna.Resultaten tyder på att den statliga kostnaden förett nyskapat arbetstillfälle har varit låg i förhållande tilltraditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärder. beräknarden genomsnittliga kostnaden för ett nytt arbetstillfälle tillca 77 000 kr.Efterfrågan på den nya stödformen har varit stor. Bedömningenär att det föreligger ett fortsatt behov av stimulansåtgärderför de minsta företagen. Stödet föreslås därför fortsätta attutgå i viss omfattning även under det kommande budgetåret. Deföreslagna medlen bör i första hand riktas tillsmåföretagsutveckling i landsbygds- och glesbygdsområden med lågsysselsättningsgrad.MotionerModeraterna anser i motion A52 (yrk. 3) att böravvisa förslaget. De anser att selektiva statliga företagsstödär utomordentligt tveksamma. I stället bör skatten påföretagande sänkas.Även menar i motion A55 (yrk. 11) attförslaget bör avvisas. De anser att medlen mer än väl behövsinom arbetsmarknadspolitiken och att en finansiering av dennanäringspolitiska åtgärd bör ske genom omdisponeringar iregionalpolitiken.I två motioner från den allmänna motionstiden tas fråganom ett småföretagsstöd upp. Det gäller A413 (yrk. 2) av DanEricsson (kds) och A444 (yrk. 3) av (). Iförstnämnda motion vill motionären ha ett fortsatt stöd tillsmåföretag i enlighet med den utformning som det nu gällandesmåföretagsstödet har. I motion A444 vill motionären ha etttillkännagivande om vikten av att utvärdera och följa uppanvändningen av de anslagna medlen. Resultatet av stödet är såtillfredsställande att det enligt motionären bör göras något mervaraktigt av detta.Utskottets bedömningUtskottet har under avsnittet om inriktningen avarbetsmarknadspolitiken pekat på de mindre företagens roll fördynamiken i näringslivet. De små och medelstora företagensförutsättningar och förmåga att växa kommer att vara avgörandeför både ekonomisk tillväxt och sysselsättningsökning.Det är därför som utskottet ser det följdriktigt att göraytterligare insatser för småföretagen. Utskottet ser sålundapositivt på det föreslagna stödet men anser att insatserna börges en fortsättning enligt nuvarande former. Detta bör gesregeringen till känna.Även om stödet har inslag av en närings- och regionalpolitisksatsning kommer det i hög grad att ha betydelse ursysselsättningssynpunkt. Utskottet ställer sig därför bakomförslaget att skall anvisas över A2-anslaget för /96.Utskottet vill i detta sammanhang peka på de förslag som läggsfram i betänkandet AU13 med anledning av proposition1994/95:161. I det sammanhanget föreslås satsningar på olikaregionalpolitiska stödformer för att underlätta för företag iframför allt stödområdena. Dessa stödåtgärder är i första handavsedda att få betydelse för sysselsättningen i deregionalpolitiskt prioriterade områdena.Motionerna A413 (kds) och A444 (c) får anses tillgodosedda medvad utskottet anfört. Motionerna A52 och A55 avstyrks däremot iberörda delar.Förslag rörande rekryteringsstöd, beredskapsarbete ochutbildningsbidragTill platser med rekryteringsstöd och beredskapsarbete avtjänstekaraktär kan statsbidrag lämnas med högst65 % av lönekostnaden . Bidraget lämnasmed högst per månad.För att begränsa den genomsnittliga kostnaden förrekryteringsstöd och beredskapsarbete föreslås i propositionenatt ersättning i fortsättningen skall lämnas med högst avlönekostnaden och att taket skall sänkas till permånad.För att effektivisera arbetsmarknadspolitiken och för attminska utgifterna föreslås vidare i propositionen bl.a. att ettantal stödformer och bidrag av marginell betydelse slopas.Förslaget berör möjligheterna att få rekryteringsstöd, attkombinera beredskapsarbete och utbildning samt att fåutbildningsbidrag i vissa fall, bl.a. i samband med s.k.jobbsökaraktiviteter.Utskottet anser att skall godkänna vad somföreslås i propositionen om statsbidrag till rekryteringsstödoch beredskapsarbete samt vad som sägs om slopade bidrag.Arbetsmarknadsutbildning m.m.Moderaterna kritiserar i motion A52 (yrk. 13)propositionens ståndpunkt att utbildningsinsatser skall kunnaavbrytas till förmån för erbjudet arbete. Kompetenshöjning,sägs i motionen, får aldrig bli en aktivitet i allmänhet utanskall vara välplanerad och målinriktad.Moderaterna anser vidare att arbetsmarknadsutbildningenseffektivitet och ändamålsenlighet bör bli föremål förutredning (yrk. Frågan om en integration av åtminstonedelar av arbetsmarknadsutbildningen i det övrigautbildningsväsendet bör därvid prövas.Med hänsyn till att arbetstagarnas kompetensutveckling behöverdrivas kontinuerligt föreslås en modell med personligautbildningskonton (yrk. 27).När det gäller yrkesteknisk utbildning i samarbete medföretag anser partiet att bör begära förslag avregeringen med utgångspunkt i förslaget i betänkande (SOU1995:38) -- kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning (yrk. 28).Moderaterna föreslår slutligen när det gäller den mestkvalificerade kunskapsuppbyggnaden att bör begära enredovisning av hur högre utbildning och forskning skall kunnastärkas för att tillgodose långsiktiga krav (yrk. 29).Utskottets uppfattning när det gäller frågan om attutbildningsinsatser inom arbetsmarknadsutbildningen skallkunna avbrytas är självfallet att arbetsmarknadsutbildningskall vara välplanerad och bedrivas målinriktat och aldrig fårbli ett sätt att fördriva tiden. En påbörjad utbildning bör iprincip alltid fullföljas. Avbrutna utbildningar utgör ipraktiken enligt vad utskottet erfarit inget större problem. Detkan som utskottet ser det finnas situationer då det ärförsvarligt att avbryta utbildningen till förmån för ettarbetserbjudande. De arbetsmarknadspolitiska åtgärdernasyttersta syfte är trots allt att få den arbetslöse i arbete. Ilikhet med vad som sägs i propositionen bör en arbetslös således"i vissa fall" kunna lämna en utbildning för ett arbete. Det ärangeläget att studier som avbryts på detta sätt skall kunnaåterupptas efter avslutat arbete eller på annat sätt kunnakombineras med ett arbete. Utskottet välkomnar därför attregeringen avser att tillkalla en särskild utredare som skall seöver frågan. Med det anförda avstyrker utskottet motion A52 ihär berörd del.När det gäller kravet på utredning vill utskottet erinraom att bl.a. frågor rörande arbetsmarknadsutbildning förnärvarande är föremål för översyn av den parlamentariskakommittén för utredning om arbetsmarknadspolitikens roll,omfattning, inriktning och avgränsning (A 1994:01). Kommitténskall enligt sina direktiv (dir. 1993:132, 1994:71) bl.a.studera de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas effektivitet ochhur åtgärderna bör se ut . Kommitténs arbete bör inteföregripas, och utskottet avstyrker därför den Moderata motionenäven i den här delen.Utredningsbetänkandet SOU 1995:38 med förslag omyrkesteknisk utbildning har avlämnats och beredsinom . Det är nu aktuellt med en remissomgång.Utskottet anser att ett uttalande från sida i fråganinte förefaller påkallat. Motion A52 avstyrks därmed i dennadel.Utskottet tar här upp yrkandet om den mest kvalificeradekunskapsuppbyggnaden. Utskottet anser att frågeställningen omhur högre utbildning och forskning skall kunna förstärkas föratt möta de långsiktiga krav samhället och företagen kommer attmöta hör hemma i ett större forskningspolitiskt sammanhang.Riksdagen bör inte nu begära en sådan redovisning sommotionärerna begär utan avvakta den kommande forskningspolitiskapropositionen som enligt vad utskottet erfarit kommer hösten1996. Med detta avstyrker utskottet motion A52 även i den nuberörda delen.Utskottet vill slutligen, beträffande förslaget omutbildningskonton, erinra om att under1993/gav regeringen till känna att en översyn avvuxenutbildningsområdet var befogad (bet. 1993/94:UbU12, rskr.399). I årets budgetproposition underströk regeringen behovet avvuxenutbildning både ur arbetsmarknadssynpunkt och ur denenskildes synpunkt samt att behovet av livslångt lärande ochförändringarna i samhället motiverade en översyn av området.Regeringen avsåg att fastställa direktiv för enutredning på området.Utskottet utgår från att finansieringsfrågor kommer att ingå iden översyn av vuxenutbildningen som regeringen aviserat. Meddetta avstyrks motion A52 i denna del.Vänsterpartiet föreslår i motion A55 (yrk. 7) att AMSskall få disponera som särskiltutbildningsbidrag för att möjliggöra arbetsmarknadsutbildningäven i glesbygd.Vänsterpartiet föreslår vidare ett brett upplagtkompetensutvecklingsprogram till en kostnad på 2miljarder kronor (yrk. Programmet skall inriktas motkvinnor som särskilt drabbas av neddragningen inom denoffentliga sektorn.För att löntagarna skall tillförsäkras bl.a. vidareutbildningföreslås i motionen ett framtidsfondssystem (yrk. 19) som skallsatsa på kompetensutveckling och bättre arbetsorganisation.Fonderna skall finansieras genom vinstavsättningar frånföretagen (yrk. 20), men tills vidare föreslås en höjning avbolagsskatten med 2 %.Utskottet anser att det primärt är en fråga för AMS ochinte för att bedöma huruvida man inom ramen förbeviljade medel bör prioritera arbetsmarknadsutbildning med ensådan geografisk inriktning som motionärerna förespråkar. Av denanledningen är det enligt utskottets mening inte motiverat medett uttalande från i frågan.