bet · GI01FiU13 · 1995-03-23 00:00:00 — Statistikfrågor (prop. 1994/95:100 bil. Den nya ansvarsfördelningen för statistikproduktionen innebär för (SCB) del att verket har till uppgift att ansvara för denstatistikproduktion som inte åligger någon annan myndighet och att samtidigtsvara för samordning av den statliga statistikproduktionen och för samordningav den internationella statistikrapporteringen. Dessutom skall SCB verka föratt den statliga statistiken är objektiv och görs allmänt tillgänglig samt påolika vägar underlätta uppgiftslämnandet och se till att lämnade uppgifter påett effektivt sätt skyddas genom anonymitet och sekretess.I betänkandet behandlar utskottet anslagen till och besparingar inom SCB.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.I tjugo motionsyrkanden behandlas frågor rörande bl.a. miljöräkenskaper,införande av ett totalprisindex, tillsättande av en låginkomstutredning ochlokalisering av SCB:s hela verksamhet till . Samtliga motionsyrkandenavstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats två reservationer från . I proposition 1994/95:100 bilaga 8 föreslår regeringen ()dels under punkt D 7 (s. 105--110)1. att godkänner de riktlinjer för besparingsarbetetinom SCB som regeringen förordat i avsnittet Slutsatser,2. att till : Statistik,register och prognoser för /96 anvisar ettramanslag på ,dels under punkt D 8 (s. 110, 111)att till : Uppdragsverksamhet förbudgetåret1995/96 anvisar ett anslag på . 1994/95:Fi404 av och (c, v) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av SCB från Stockholmtill Örebro.1994/95:Fi405 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statistikinsamling om resandet i Sverige.1994/95:Fi407 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av fortsatt arbete syftande tillatt miljöaspekter inarbetas i nationalräkenskaper ochnationalförmögenhetsmått.1994/95:Fi408 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen utveckling av ett totalprisindex (TPI).1994/95:Fi410 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning om ekonomiska ochverksamhetsmässiga förutsättningar att förlägga SCB i sinhelhet till ,2. att vidhåller sitt tidigare fattade beslut om attminst av de anställda skall vara placerade vid SCB iÖrebro.1994/95:Fi411 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en låginkomstutredning förförnyad kartläggning av befolkningens ekonomiska, kulturellaoch sociala förhållanden.1994/95:Fi413 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättande av en levnadsnivåutredning.1994/95:Fi414 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statistikinsamling.1994/95:Fi415 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ny låginkomstutredning.1994/95:Fi416 av m.fl. (c, m, fp, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om minskat uppgiftslämnande.1994/95:Fi417 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om generationsskulder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att generationsräkenskaper börgenomföras,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om generationsräkenskaper.1994/95:A807 av m.fl. (c) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beräkning av BNP-måttet och SCB:s uppdragatt ta fram ett nytt BNP-mått där det obetalda arbetet ingår.1994/95:Jo604 av m.fl. (kds) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett intensifierat arbete för att utvecklanaturresursräkenskaper.1994/95:Jo664 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av ett intensifieratarbete för att utveckla naturresursräkenskaper,11. att till utvecklandet av naturresursräkenskaperpå ett nytt anslag för /96 anvisar 15 000 000kr.1994/95:Jo689 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utarbetande av nya metoder för att mätatillväxten i ekonomin.1994/95:So489 av m.fl. (v) vari yrkas7. att begär att regeringen tillsätter en nylåginkomst- och levnadsnivåutredning enligt vad i motionenanförts.UtfrågningI samband med ärendets behandling anordnade utskottet enutfrågning angående den statliga statistiken med Statistiska centralbyrånsgeneraldirektör . InledningStatistiska centralbyrån (SCB) är central förvaltningsmyndighet för denofficiella statistiken och för annan statlig statistik samt ansvarar förproduktion av sektorövergripande statistik.Hösten 1992 beslöt (1992/93:FiU7) att ändra ansvarsfördelningen ochfinansieringen av den statliga statistiken. Innebörden av beslut kanbeskrivas på följande sätt.SCB skall ansvara för nedanstående verksamhet.Förvaltningsuppgifter såsom grundläggande metodutveckling,statistiksamordning, nomenklaturarbete, internationellt statistiksamarbete,publiceringsverksamhet och informationsservice samt biblioteks- ocharkivservice.Officiell statistik som griper över flera sektorer och som saknar en entydighuvudanvändare eller där det påtagligt gagnar förtroendet för statistiken.Vissa centrala databaser.Sektorsmyndigheter och övriga användare skall ansvara för nedanståendeverksamheter.Officiell statistik för avgränsade sektorsområden. Statistiken skallfinansieras genom anslag hos berörda sektorsmyndigheter.Övrig statistik och statistiska tjänster. Verksamheten skall finansieras avbeställaren.Denna ansvarsfördelning av statistikproduktionen innebär sålunda för SCB:sdel att verket har till uppgift att ansvara för statistikproduktion som inteåligger någon annan myndighet. Vidare skall SCB svara för samordning av denstatliga statistikproduktionen och för samordning av den internationellastatistikrapporteringen. Dessutom skall SCB verka för att den statligastatistiken är objektiv och görs allmänt tillgänglig samt på olika vägarunderlätta uppgiftslämnandet och se till att lämnade uppgifter på ett effektivtsätt skyddas genom anonymitet och sekretess.Under den allmänna motionstiden har 16 motioner väckts som behandlarstatistikfrågor. I flertalet av dessa motioner ställs krav på en utbyggnad avstatistiken inom vissa områden. Endast i en av dessa motioner --motion Jo664 yrkandena 10 och 11 om miljöräkenskaper -- åtföljskravet på utbyggd statistik av ett förslag om ytterligare medel till SCB:sramanslag. Det kan här nämnas att t.ex. de krav på en utökning avnationalräkenskaperna som föreslås i motion A807 (c) eller ett utarbetandeav en totalprisindex som föreslås i motion Fi408 (kds) ställer krav påinledande förstudier. Ett sådant utvecklingsarbete kan för vart och ett av härnämnda projekt medföra en kostnadsökning för SCB /96 på mellan400 000 och 500 000 kronor.Utskottet kommer inledningsvis att behandla motionsyrkanden med krav på nyeller utbyggd statistik. Därefter tar utskottet ställning tillbudgetpropositionens förslag till finansieringen av SCB:s verksamhet.Avslutningsvis behandlar utskottet motionsyrkanden om tillsättande av en nylåginkomstutredning, företagens uppgiftslämnande och lokalisering av SCB tillÖrebro.Krav i motioner på en ny eller utbyggd statistik inom vissa områdenMiljöräkenskaperI motionerna Jo604 av m.fl. (kds), Jo664 av GudrunSchyman m.fl. (v), Jo689 av m.fl. (s) och Fi407 av EvaEriksson och () krävs att arbetet med framtagande avmiljöräkenskaper påskyndas.Motionerna Jo604 (kds), Jo689 (s) och Fi407 (fp) är vad gäller yrkandena ommiljöräkenskaper mycket allmänt hållna. I motionerna påtalas vikten av attarbetet med miljöräkenskaper intensifieras. Utredningen om en grön BNP måste,sägs det i motion Jo689 (s) föras vidare.I motion Jo664 (v) framhålls att det är mycket komplicerat och därför kommeratt ta tid att utveckla miljöräkenskaper. Mot den bakgrunden är det viktigt attdetta arbete påskyndas och att berörda myndigheter -- () -- ges erforderliga resurser. Motionärerna föreslårdärför att ett nytt anslag för miljöräkenskapsprojektet på 15 miljoner kronorinrättas för /96.Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande.De regeringsuppdrag som gavs till SCB och KI innebär attarbetet med att utveckla ett svenskt miljöräkenskapssystem har fått följandeinriktning.Syftet är att visa på samband mellan miljö och ekonomi -- formen förredovisning är ett satellitsystem till nationalräkenskaperna. Detta innebär attmiljöstatistiken kopplas ihop med den ekonomiska statistiken.De fysiska miljöräkenskaperna inriktas till att börja med på flöden avmiljöföroreningar.Uppbyggnaden av de fysiska räkenskaperna vid SCB sker i nära samarbete medutvecklingen av monetära räkenskaper vid KI.För KI:s del gäller att budgetår på tilläggsbudgetföreslås få ytterligare till miljöräkenskapsprojekt. I åretsbudgetproposition föreslås att institutet för /96 för dettaändamål får sitt anslag uppräknat med för detta projekt.SCB har avsatt ca för det fortsatta arbetet medmiljöräkenskaper.Arbetet med räkenskaperna har nått så långt att en modell för fysiskaräkenskaper har konstruerats. Detta har skett i form av en miljöekonomiskmatris, som är en utbyggnad av nationalräkenskapssystemet. harenergi- och miljödata tagits fram i en form som direkt går att föra samman medekonomisk statistik. Därmed har uppgifterna kunnat infogas tillsammans medekonomiska data i modellen.Det statistiska materialet som SCB tagit fram omfattar:användning av energiutsläpp av svaveldioxid, koldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska ämnen ochklororganiska ämnenutsläpp av kväve och fosformiljöskyddskostnadsstatistik för stat, kommuner och industriDe redovisade uppgifterna avser och är, där så varit möjligt,uppdelade på 16 näringsgrenar samt offentlig produktion och privat konsumtion.En miljöekonomisk matris blir, i synnerhet om man gör en detaljerad bransch-och varuindelning, svåröverskådlig. SCB har därför försöksvis gjortsammanställningar och bearbetningar av ekonomiska data och miljödata. Dettaarbete knyter nära an till utvecklingen av miljöindikatorer. Bl.a. har utifrånmiljöräkenskaperna miljöekonomiska indikatorer eller nyckeltal konstruerats somredovisar samband mellan olika samhällssektorer och miljöpåverkan. Exempel påsådana indikationer är utsläppsmängder i olika branscher relaterade tillproduktionsvärden, förädlingsvärden och sysselsättning.Ett av syftena med nyckeltal som relaterar utsläpp till ekonomisk data är attge ett underlag för bedömning av den ekonomiska politikens konsekvenser förmiljön. Dessa nyckeltal kan bland annat användas som approximativa mått på s.k.marginella utsläppskvoter, vilka återspeglar hur utsläppen förändras vidförändringar i produktionsvolymen.En förändring i produktionsvolymen i en sektor påverkar produktion ochutsläpp även i de sektorer som levererar insatsvaror till denna. Sådanaspridningseffekter eller "indirekta utsläpp" kan beräknas med hjälp avinput--output-analys. I en lägesrapport från SCB och KI (Svenskamiljöräkenskaper, SCB 1994) redovisas tabeller över direkta och indirektautsläppskvoter.I rapporten redovisas också diagram över olika branschers bidrag till ekonomioch sysselsättning, deras energianvändning samt deras utsläpp avluftföroreningar. (s.k. miljöekonomiska profiler).De resultat som uppnåtts ligger i linje med de direktiv som angavs iregeringsuppdraget. Det kan påpekas att data om kemikalier och avfall ännu intevarit möjliga att infoga i räkenskaperna på grund av bristandestatistikunderlag. har inte heller miljöskyddskostnaderna fullt utintegrerats i miljöräkenskaperna, främst på grund av kvalitetsbrister imiljöskyddskostnadsstatistiken.SCB och KI har lagt fram en plan för det fortsatta arbetet, som underinnevarande vår skall behandlas inom den av regeringen tillsattasamrådsgruppen. Planen innebär att energi- och utsläppsräkenskaperna sätts ilöpande produktion och successivt byggs ut, att räkenskaper över avfallupprättas, att möjligheterna till räkenskaper över materialflöden utreds, attfysiska skogsräkenskaper upprättas och att miljöskyddskostnaderna bättreinfogas i räkenskaperna. Arbetet läggs upp så att det ger data till KI:svärderingsstudier. Vidare fortsätter arbetet med miljöekonomiska indikatoreroch profiler samt input--output-analys med hjälp av de upprättaderäkenskaperna.Arbetet bedrivs i nära samverkan med bl.a. FN, och de nordiskaländerna. Ett exempel på det internationella samarbetet inom detta område ärkonferensen into Account som skall äga rum i i vår.Konferensen arrangeras av bland andra och Europakommissionenoch syftar till att öka intresset för miljöräkenskaper och att påskyndaframtagandet av allmänt tillämpbara miljöräkenskaper.I motion Jo689 (s) framhålls vikten av att arbetet med att ta fram en s.k.grön BNP drivs vidare. I diskussionen om miljöräkenskaper förekommer oftauttrycket "grön BNP" som ett slags samlande beteckning på vad beräkningarna imonetära termer syftar till. Som framhålls i den tidigare nämnda lägesrapportenär uttrycket "grön BNP" missvisande av flera skäl. För det första är det inteett huvudsyfte att söka nå fram till ett enda, sammanfattande mått. I ställetinriktas arbetet på att ta fram ett helt system av mått (fysiska och monetära),som belyser hur olika slags ekonomisk aktivitet påverkar miljö/naturresurseroch omvänt. För det andra är det intressanta måttet på total produktion i dethär sammanhanget inte bruttonationalprodukten (BNP) utan nettonationalprodukten(NNP). I NNP har kapitalförslitningen dragits av, vilket är nödvändigt när manvill analysera t.ex. betingelser för hållbar utveckling. Uttrycket"miljöjusterad nationalprodukt" är således mer rättvisande.I lägesrapporten understryks att i det kortare tidsperspektivet kommer ingenheltäckande miljöjusterad nationalprodukt att kunna tas fram. Det kan ocksåtilläggas att man i den internationella diskussionen övergått från att tala omen "green GDP" till att diskutera "greening of GDP". Processen att miljöjusteraproduktionsmåtten har påbörjats, men kan man inte väntasig mer än partiella justeringar.Det bör i detta sammanhang framhållas att arbetet med framtagandet av ettmiljöräkenskapssystem i och i de länder som arbetar med motsvarandeprojekt kommer att ta tid. Arbetet inriktas alltjämt mycket på forskning ochmetodutveckling innan en löpande produktion av ett samlat miljöräkenskapssystemkan komma till stånd.Utskottet konstaterar att det pågår ett långsiktigt arbete medatt bygga upp miljöräkenskapssystemet. Projektet befinner sig alltjämt i ettutvecklingsskede där en stor del av arbetet består av forskning ochmetodutveckling. Enligt utskottet utvecklas arbetet positivt. Utskottetförutsätter att de relevanta mått som utarbetats redovisas i centralaekonomisk-politiska dokument. Med hänvisning till det nuvarande ansträngdastatsfinansiella läget anser utskottet att det inte är motiverat att utöverregeringens förslag tillföra ytterligare medel till projektet. Utskottetavstyrker sålunda motionerna Fi407 (fp) yrkande 1, Jo604 (kds) yrkande 2,Jo664 (v) yrkandena 10 och 11 samt Jo689 (s) yrkande 1.GenerationsräkenskaperI motion Fi417 av () anförs att den offentligaskuldsättningen och den ökande miljöskulden innebär framtida problem som i dagoroar ungdomen. Motionären framhåller bl.a. att miljöförstöring är enverksamhet där kostnaderna skjuts fram i tiden och där framtida generationerkommer att stå för betalningsansvaret. I motionen föreslås att en utredning omgenerationsräkenskaper tillsätts.När det gäller kravet att utarbeta räkenskaper för att kunna belysa storlekenoch tillväxten av den s.k. miljöskulden hänvisar utskottet till föregåendeavsnitt i betänkandet om uppbyggandet av miljöräkenskaper.De generationsräkenskaper som utvecklats i vissa länder harkoncentrerats till en speciell teknik för att beräkna en indikator på hur denoffentliga sektorns nettoskuld i förening med rådande skattesystem ochoffentligt utgiftsmönster påvekar inkomstfördelningen mellan den nu levandegenerationen och den framtida generationen.Denna modell för generationsräkenskaper har emellertid flera inslag somförtjänar att studeras närmare. pågår ,på uppdrag av (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi) en utredningav förutsättningarna för att producera generationsräkenskaper i Sverige.Utskottet konstaterar att det i uppdraget ingår att studera vilkamodifikationer och vilken utveckling av den nämnda standardmodellen som därvidkan vara befogade.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motion Fi417(mp) yrkandena 1--3.Det obetalda arbetet i nationalräkenskapernaI vårt samhälle utförs, sägs det i motion A807 av m.fl.(c), lika mycket betalt arbete som obetalt arbete.För att få kunskap om människors hela arbetssituation måste, menarmotionärerna, det obetalda arbetet mätas och värderas. Enligt slutdokumentetfrån i är en av de viktigaste strategierna inför2000-talet att man börjar mäta och värdera det obetalda arbetet i ekonomiskstatistik. BNP-måttet måste kompletteras. Tidsanvändningsstudier är därförnödvändiga för att vi ska kunna mäta detta obetalda arbete. För det krävs likamodeller i hela . I motionen understryks att det mot denna bakgrund ärviktigt att SCB fullföljer sitt uppdrag att ta fram ett nytt BNP-mått där detobetalda arbetet ingår.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner med sammainnebörd som den här aktuella motionen (jfr t.ex. 1992/93:FiU22). Utskottet ärav samma mening som motionärerna att det är angeläget att det obetalda arbetet,som i stor utsträckning utförs av kvinnor, görs synligt. Detidsanvändningsstudier som genomförts av SCB är därvid ett nödvändigtunderlag för att bl.a. analysera fördelningen av betalt och obetalt arbetemellan kvinnor och män och för att studera betydelsen av arbetet i hemmet.Genom att mäta omfattningen av det obetalda arbetet är det nu möjligt attexempelvis studera förskjutningar mellan den formella och den informellaekonomin. Den primära användningen av tidsanvändningsstudier är att analyserahär angivna frågeställningar.Diskussioner har i olika sammanhang förts om och hur man skall inkluderavärdet av hushållens obetalda arbete i nationalräkenskaperna.Värderingsproblemen är svåra. En lämplig lösning kan vara att användasatellitkonton som förs vid sidan av nationalräkenskaperna. En sådan lösningskulle kunna användas för att med jämna mellanrum ge en samlad bild avomfattningen och strukturen på den totala ekonomiska aktiviteten i landet.Vidare skulle sambanden mellan förändringar i det obetalda arbetets omfattningoch struktur kunna jämföras med förändringar i nuvarande uppsättning ekonomiskadata som har sin främsta användning inom stabiliseringspolitiken.Inom pågår en diskussion om genomförandet av en europeisktidsanvändningsundersökning. Syftet är att genomföra koordinerade ochjämförbara undersökningar i medlemsländerna.Som nämnts har SCB genomfört en tidsanvändningsundersökning på nationellnivå. Detta arbete drivs nu vidare inom SCB med försök att integrera sådanamätningar med löpande undersökningar om hushållens utgifter m.m.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motion A807(c) yrkande 24.TotalprisindexI motion Fi408 av () konstateras att under1980-talet hade en kraftig uppgång i fastighetsvärden och andra realatillgångar. De senaste årens fastighets- och finanskris har inneburit ettprisfall på fastigheter i storleksordningen . Mycket tyderpå att om ett bra mått på de reala värdenas prisutveckling hade funnits, såhade inflationstendenserna kunnat avläsas på ett tidigt stadium. Detta hadeenligt motionärerna ökat förutsättningarna för att föra enpenningpolitik som på ett bättre sätt hade varit avpassad till den aktuellaekonomisk-politiska situationen.Det finns enligt motionärerna starka skäl för att utveckla instrument för attkunna ta hänsyn även till tillgångarnas prisförändringar. Ett totalprisindex(TPI), dvs. ett mått på alla marknadsvärderade tillgångar, skulle kunna vara enindikator för att i den framtida penningpolitiken kunna ta hänsyn även tilltillgångarnas prisfluktuationer och vara ett värdefullt komplement till vårtkonventionella KPI-mått. I motionen föreslås att SCB utvecklar ett sådant mått.Utskottet vill med anledning av motion Fi408 (kds) anföra följande.Föreliggande motion om ett totalprisindex överensstämmer helt med den motioni samma ämne som väcktes under allmänna motionstiden och behandlades avutskottet i betänkande 1993/94:FiU15.I den nu aktuella motionen föreslås att SCB utvecklar ett totalprisindex(TPI) som till skillnad från KPI också tar hänsyn till tillgångarnasprisförändringar. TPI skulle, menar motionärerna, vara ett ur penningpolitisksynvinkel bättre mått på inflationen.Utskottet vill framhålla att prisutvecklingen på fastigheter, aktier ochandra tillgångar -- via avkastningseffekter och disponibel inkomst --självfallet är viktiga för den ekonomiska utvecklingen. Tillgångsprisernapåverkar konsumentpriserna indirekt. Prisutvecklingen på tillgångar påverkarnämligen den inhemska efterfrågan via förmögenhetsförändringar och fårdärigenom effekter på KPI.Som framhålls i motionen är en beräkning av TPI emellertid förenat medbetydande mätproblem. Fastighetsprisindex är ett index som skall speglavärdeförändringar i fastighetsbeståndet. Fastighetsprisindex finns för egnahemoch fritidshus. Ett index för lantbruksenheter är under utveckling. Mentillgängliga prisindex för fastigheter täcker en förhållandevis liten del avden totala fastighetsmarknaden. För den övriga delen av fastighetsmarknaden ärdet inte möjligt att via observationer av försålda enheter säga något omvärdeutvecklingen för beståndet. Många stora fastighetsinnehavare, t.ex. avskog, kommer aldrig ut på marknaden. I andra fall är antalet transaktioner förfå eller för extrema för att ge en generell bild av pris- ochvärdeutvecklingen. Det är sålunda förklarligt att prismätningar på realatillgångar saknas.Konsumentprisindex är på många sätt ett ofullkomligt mått på inflationen.Utskottet vill därför tillägga att det är fullt möjligt att genom utnyttjandeav flera index (nettoprisindex, producentprisindex, faktorprisindex förbostäder, byggnadsprisindex, fastighetsprisindex) få en bättre förklaring tilloch utförligare bild av inflationsutvecklingen än vad som är fallet då enbartKPI betraktas.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motion Fi408(kds).Statistik om resandet i SverigeI motionerna Fi405 av m.fl. (s) och Fi414 av ErikArthur Egervärn (c) föreslås att den statistik över resandet i somutförs av Delegationen för prognos- och utredningsverksamhet inomtransportsektorn (DPU, ) och av Styrelsen förSverigebilden samordnas. Den senare nämnda statistiken utförs på uppdrag avStyrelsen för Sverigebilden av Swedeline.Utskottet har från SCB inhämtat att ingående överläggningar har förts om ettsamarbete mellan SCB och Swedeline. Ett samarbete kunde emellertid ej kommaigång beroende på olika ståndpunkter och krav i fråga om statistisk metodik ochkvalitetsaspekter. Det kan i detta sammanhang nämnas att i budgetpropositionensbilaga 13 (s. 41--43) föreslås att Styrelsen för Sverigebilden avvecklas perden 30 juni 1995.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi405 (s) och Fi414 (c).Anslag till Statistiska centralbyrånStatistik, register och prognoserI budgetpropositionen förordas att SCB tilldelas ett ramanslag på nära 495miljoner kronor. Mot bakgrund av att SCB skall inkomma med en fördjupadanslagsframställning för perioden --1999 har verksamheten prövats förendast . SCB omfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statligkonsumtion. Det innebär att för /96 har anslaget räknats ned med25 . beräknas anslagsnivån ha sänkts med 36,6 miljonerkronor.Utskottet tillstyrker det begärda ramanslaget till Statistik, register ochprognoser för /96.