bet · GI01SkU28 · 1995-05-30 00:00:00 — (v) begärs en utredning om en regionalt differentieradbensinskatt.Även i motion Fi212 yrkandena 15--17 av m.fl.(mp) begärs höjning av energiskatten på diesel med och 25öre/l och energiskatten på bensin med /l den 1 juli 1995.Samtidigt införs ett avdrag om per glesbygdsbo mellan18 och 65 och ett avdrag om för övriga.I motion T239 yrkandena 3 och 4 av m.fl. (kds)föreslås att ett system med höjd bensinskatt i kombination meden ekobonus för dem som kör mindre än genomsnittet bör utredasav Trafik- och klimatkommittén. Enligt motionärerna bör minsthälften av alla bilar drivas med annat än fossilabränslen. I motion Sk621 av Skånberg (kds) hemställs om enförsöksperiod med momsbefrielse på förnyelsebara energislag somraps och etanol.Trafik- och klimatkommittén (K 1993:01) har i uppgift attföreslå hur utsläppen av växthusgaser från transportsektornskall kunna minskas (dir. 1993:40 och 1994:18). I SOU 1994:91Trafiken och koldioxiden tar kommittén upp principerna för hurman skall kunna åstadkomma detta. Enligt kommittén bör t.ex.koldioxidskatten höjas så att bensinpriset blirminst penningvärde. Biobränslen bör enligtkommittén vara konsekvent undantagna från beskattning. Kommitténavser att återkomma med ett samlat förslag för alla trafikslagoch beräknas avge sitt slutbetänkande i juni 1995.I skrivelse 1994/95:120 anför regeringen att det svenskaarbetet med att öka miljöanpassningen av transportsystemetkommer att intensifieras. Under den kommande fyraårsperiodenavser regeringen att pröva flera åtgärder inom fordonsområdet.Enligt utskottets mening bör Trafik- och klimatkommitténsslutbetänkande och den fortsatta beredningen av detta nuavvaktas, och utskottet avstyrker därför motionerna Sk341yrkandena 36, 38 och 39, Sk621, Sk683 yrkandena 1 och 2, Fi212yrkandena 15--17, T210 yrkande 2, T239 yrkandena 3 och 4, N433yrkande 3 och A38 yrkande 8.I motionerna Sk608 av och () och Sk603 yrkandena 1 och 2 av och () framhålls att alkylatbensin har särskilt godaegenskaper ur miljö- och hälsosynpunkt vid användning avmotorsågar och andra arbetsredskap och att det därför ärmotiverat med en skattebefrielse för denna bensin när denanvänds som tvåtaktsbränsle. Övrig alkylatbensin bör enligtmotionärerna bakom Sk603 hänföras till miljöklass 1.Frågan om särskilda fördelar för alkylatbensinen har utrettsav som i betänkandet Alkylat ochMiljöklassning av bensin (SOU 1995:30) föreslår attalkylatbensinen skall få samma skattemässiga behandling sombensin i miljöklass 2, som är den bästamiljöklassen. Utredningen diskuterar också andra vägar för attöka användningen av alkylatbensinen. Alkylatbensinen kanhänföras till en kommande miljöklass 1, skattebefrias vidanvändning som tvåtaktsbränsle eller vid försäljning i småförpackningar, medges en skatterabatt som motsvarar den ökadeproduktionskostnaden, etc. Utredningen avser att återkomma tilldessa frågor i ett betänkande som planeras till hösten 1995.Av regeringens skrivelse 1994/95:120 Miljön -- vårt gemensammaansvar framgår det att regeringen har för avsikt att verka föratt införa en miljöklass 1 för bensin samt att överväga åtgärderför att öka användningen av alkylatbensin. I det arbete sompågår med denna fråga ingår bl.a. de förslag som motionärernatar upp.Enligt utskottets mening bör regeringens beslut i dessa frågornu avvaktas, och utskottet avstyrker därför motionsyrkandena.I motion Sk607 av och ()hemställer motionärerna att motorolja som blandas itvåtaktsbensin inte skall beskattas som bensin eftersom oljanhar en annan funktion än bränslet.EU:s regler innebär bl.a. att alla produkter som säljs elleranvänds som motorbränsle skall beskattas som motsvarandemineraloljebränsle. Eventuella tillsatser till bensin, som t.ex.motorolja, beskattas därför som bensin.Enligt utskottets mening bör ansträngningarna att söka få tillstånd ändringar och förbättringar av inriktas påandra frågor än den gränsdragningsfråga som motionärerna tarupp. Utskottet avstyrker motionen.I motion Sk683 yrkande 3 av m.fl. (c) hemställs omändringar i beskattningen av blandbränslen som etanol/dieseloch av tillsatsen ETBE som delvis tillverkas av etanol. Enligtmotionären bör principen om skattefrihet eller i vart falletanolbeskattning tillämpas i dessa fall, och fördieselinblandningen bör gälla att den beskattas i miljöklass 1.I motion T239 yrkande 2 av m.fl. (kds) anförs attetanol bör vara helt skattefri också när andelen understiger30 %.Som framgått under föregående rubrik innebär attalla produkter som används som motorbränsle skall beskattas sommotsvarande mineraloljebränsle. Regeringen har dock möjlighetatt medge nedsättning eller befrielse i försöksverksamhet somsyftar till att utveckla mer miljövänliga bränslen. Det ankommerpå regeringen att fatta beslut i dessa frågor.Inom gemenskapen diskuteras ett direktiv ombegränsning av skatten på vegetabiliska bränslen. Olika förslagom hur direktivet skall vara utformat har lagts fram ochdiskuterats. har under det franska ordförandeskapetpresenterats ett nytt förslag som bereds för närvarande.Miljöklassutredningen har i delbetänkandet (SOU 1994:64) Medraps i tankarna behandlat frågor om blandbränslen. Avbetänkandet framgår att de blandbränslen som utredningen harundersökt har visat sig ha fördelar men också många nackdelar.Utredningen konstaterar att miljöpåverkan vid inblandning av RME(rapsmetylester) är dåligt känd och att mät- och kontrollmetodermåste tas fram. För att undvika otillbörliga bränslen både vadgäller hälsa och miljö och med hänsyn till tillverkaransvar ochhållbarhetskrav kan det enligt utredningen bli nödvändigt medbestämmelser om dessa bränslen. fortsättersitt arbete och har uttalat att frågan om ett särskilt systemför miljöklassning av alternativa drivmedel därvid kommer attbehandlas.Miljöklassutredningens fortsatta behandling av frågan om debiobaserade blandbränslenas miljöklassning kräver enligt vad somframgår av utredningens senaste betänkande (SOU 1995:31) Ettvidareutvecklat miljöklassystem i EU ytterligare underlag, ochfrågan har därför måst förläggas till ett senare skede avutredningsarbetet.Trafik- och klimatkommittén har i sitt principbetänkande (SOU1994:91) Trafiken och koldioxiden föreslagit att koldioxidskattinte skall tas ut på etanoldelen i ETBE och MTBE, om etanolen ärbiobaserad. Kommitténs slutbetänkande med konkreta förslag skallenligt planerna avlämnas i juni 1995.Enligt utskottets mening bör det pågående utredningsarbetetavvaktas innan ställning tas till de frågor som motionärerna tarupp. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Vätgasdrivna fordonI motion N237 yrkandena 3 och 4 av m.fl. (mp)hemställs att vätgas undantas från drivmedelsbeskattning och attvätgasdrivna fordon hänförs till miljöklass 1.Som framgått skulle ett slopande av den högre skatten påvätgas för motorfordon stå i strid med EU:s direktiv på området.Undantag kan dock medges inom ramen för pilotprojekt som syftartill att utveckla mer miljövänliga bränslen. Det ankommer påregeringen att fatta beslut om sådana projekt.Bilavgaslagens krav för placering i miljöklass 2 är attfordonet vid en jämförelse med lagens grundläggande krav skallha väsentligt lägre utsläpp eller uppfylla högre krav vad gälleravgasreningssystemets hållbarhet. Miljöklass 1 omfattar fordonsom dessutom uppfyller särskilt höga krav beträffande hållbarheteller som till följd av sina låga avgasutsläpp eller lågabulleremissioner är särskilt lämpade för användning itätortstrafik. Dessa krav har preciserats i avgasförordningen.Utskottet kan inte finna att det skulle föreligga någraegentliga problem med att få en vätgasbil placerad i miljöklass1 redan med dagens regler, åtminstone vad gäller utsläppskraven.Utskottet erinrar om att visst stöd till grundforskning omvätgas utgår från energiforskningsprogrammet, och att Sverigemedverkar aktivt i internationella samarbetsprojekt påvätgasområdet.Med det anförda avstyrker utskottet den aktuella motionen.Eldrivna fordonI motion N236 yrkande 6 av och () hemställs om momsfrihet för eldrivna fordon.Enligt utskottets mening finns det andra och bättre styrmedelän mervärdesskatten när det gäller att gynna t.ex. elfordon.Frågan om sänkt moms för elfordonen har diskuterats ibetänkandet (SOU 1994:111) Bilars miljöklassning och EG menutredningen har i stället föreslagit en befrielse frånförsäljningsskatt. Försäljningsskatten har härefter slopats förel- och hybridfordon --1997 (prop.1994/95:55, SkU5). Bestämmelsen om att avdrag skall göras förbatterierna när vikten beräknas finns kvar. Med det anfördaavstyrker utskottet motionsyrkandet.Amatörbyggda fordonEtt förslag om befrielse från försäljningsskatt föramatörbyggda fordon har lagts fram i en rapport frånKommunikationsdepartementet (Ds 1993:19) Regler för hobbyfordon.I motion T210 yrkande 16 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om att försäljningsskatten på amatörbyggdafordon bör avskaffas.Enligt utskottets mening är det inte motiverat med enbefrielse från försäljningsskatten för amatörbyggda fordon.Utskottet avstyrker motionen.YrkessjöfartenI motion T629 yrkandena 2 och 3 av m.fl. (mp)begärs tillkännagivanden om att yrkessjöfarten bördrivmedelsbeskattas med miljöklasser etc. på samma sätt sommotorfordon och fritidsbåtar och om att en särskild svavelavgiftbör införas.Enligt utskottets mening framgår det av regeringens skrivelse1994/95:120 om inriktningen av miljöarbetet att avsikten är attdet skall gälla likartade krav för sjö- ochlufttransporter som för landbaserade källor vad beträffar bullersamt utsläpp till luft och vatten. Arbetet med sjö- ochluftfartens miljöfrågor måste dock i stor utsträckning lösasinom ramen för det internationella samarbetet inom ()och EU. Enligt vad utskottet erfarit har regeringen tillsatt enarbetsgrupp med uppgift att söka utarbeta förslag tillbilaterala överenskommelser om minskning av sjöfartens svavel-och kväveoxidutsläpp. Kontakter har tagits med ,, och . Det finns således inte någonanledning till tillkännagivanden till regeringen i saken, ochutskottet avstyrker därför motionen.De mindre fiskefartygens skattebefrielseFartyg som används yrkesmässigt är befriade från energiskatt,koldioxidskatt och svavelskatt. När drivmedelsbeskattningen den1 utvidgades till fritidsbåtar bedömdes det somnödvändigt att låta de mindre yrkesfartygen övergå till ettrestitutionsförfarande (prop. 1994/95:54, SkU4). Till följd avvissa övergångsproblem när det gäller drivmedelsbeskattningen avfritidsbåtar har ikraftträdandet härefter skjutits till den 1september 1995 (prop. 1994/95:213, SkU29).I flera motioner anförs att restitutionsförfarandet innebär enbelastning för de mindre yrkesfartygen och att t.ex.fiskelicensen bör kunna användas som grund för att låta mindrefiskefartyg få tanka på samma villkor som större. Yrkanden meddenna inriktning framställs i motionerna Sk619 av (), Jo402 yrkande 2 av m.fl.(m), Jo405 yrkande 3 av Per m.fl. (mp), Sk618 av ErlingBager och (), Jo415 yrkande 4 av . (kds) och Sk657 av m.fl. (s).Enligt utskottets mening är anledningen till den ordning somnu gäller att skatteskillnaderna mellan bränsle för fritidsbåtaroch yrkesbåtar kommer att öka kraftigt närdrivmedelsbeskattningen träder i kraft. Förslag om andralösningar än det kritiserade restitutionsförfarandet har lagtsfram i olika sammanhang och innebär i allmänhet att någon formav legitimering skall användas.Utskottet har förståelse för den kritik som riktas motrestitutionssystemet men vill understryka att den ökadeskillnaden i skattenivå för dessa bränslen medför ett ökatkontrollbehov. Utskottet är med hänsyn härtill inte berett attta ställning för en ändring av reglerna men utgår ifrån attregeringen noga följer utvecklingen på området och prövarmöjligheterna till alternativa lösningar, som minskarolägenheterna med nuvarande bestämmelser. Med det anfördaavstyrker utskottet de aktuella motionerna.FlygtrafikSedan den 1 mars 1989 utgår en miljöskatt på vissaavgasutsläpp förorsakade av den inrikes flygtrafiken. Skattentas ut för varje flygning och beräknas i första handschablonmässigt med ledning av uppgifter omutsläpp av koldioxid, kolväten och kväveoxider från den aktuellaflygplanstypen under en genomsnittligt beräknad flygsträcka.I motion T238 yrkande 15 av m.fl. (fp) anförsatt flygets miljöavgifter bör harmoniseras internationellt såatt lika konkurrensvillkor gäller.I motion Sk614 yrkandena 1 och 2 av Skånberg (kds) begärstillkännagivanden om att regeringen bör verka för höjda avgifterför flygplans avgasutsläpp och en avgiftsbeläggning inom EU avflygplans avgasutsläpp. I motion T225 yrkande 8 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) hemställs att inför en särskildskatt på inrikesflyget.På samma sätt som gäller för sjötransporter bör inriktningennär det gäller flygtrafik vara att den skall uppfylla samma kravsom de landbaserade transporterna när det gäller buller ochutsläpp. Ett problem i sammanhanget är dock möjligheten attförlägga tankning till andra länder. Arbetet med luftfartensmiljöfrågor måste därför i stor utsträckning lösas inom ramenför det internationella samarbetet inom IMO, och framgår av regeringens skrivelse om inriktningen avmiljöarbetet att regeringen har för avsikt att driva de frågorsom motionärerna tar upp, och utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena.SmörjoljorBioråvaruutredningen har i betänkandet SOU 1994:113 gjort eninventering av de biobaserade råvarorna. Bl.a. kan vegetabiliskasmörjmedel ersätta vissa av de produkter som används somsmörjmedel. Utredningen föreslår en avgift på /l förpetroleumbaserade smörjmedel men anser att frågan om hur medlenskall kunna restitueras vid insamling av förorenade smörjmedelbör utredas vidare.I motion Jo202 yrkande 15 av m.fl. (c) anförsatt en särskild avgift bör införas på petroleumbaseradesmörjoljor.Även i denna fråga bör den fortsatta beredningen av detaktuella utredningsbetänkandet avvaktas. Utskottet avstyrkermotionen.TraktortågFordonsskatten för jordbrukstraktorer uppgår till . Förlastbilar kan fordonsskatten uppgå till 10 000--20 000 kr.Under betkampanjen används jordbrukstraktorer med flerasläpvagnar för att dra stora laster på allmän väg.I motion Sk622 av och ()begärs ett tillkännagivande om att jordbrukstraktorer som utförett med lastbilar jämförbart transportarbete bör bära enmotsvarande del av samhällets kostnader.Enligt utskottets mening har den lägre beskattningen avjordbrukstraktorer sin grund i att dessa inte framförs på allmänväg annat än vid transporter av produkter från jordbruk. Enändring av denna gränsdragning skulle enligt utskottets meningriskera att medföra en ökning av antalet transporter, ochutskottet är därför inte berett att tillstyrka en sådan åtgärd.Utskottet avstyrker motionen.Sotares arbetsfordonI motion Sk626 av () anförs attskorstensfejares arbetsfordon knappast kan användas för privatbruk och att ett särskilt undantag därför bör göras så att dekan registreras som lastbil i stället för som personbil.Enligt utskottets mening finns det inte någon anledning attgöra ett undantag för skorstensfejares arbetsfordon vidregistreringen. Utskottet avstyrker motionen.Övriga punktskatterNaturgrusI propositionen aviseras en skatt på naturgrus som beräknas ge100 . Regeringen har tillkallat en särskildutredare med uppgift att redovisa ettförslag (dir. 1994:133).I motion Fi212 yrkande 19 av m.fl. (mp)hemställs att beslutar om en skatt på avråvarupriset för naturgrus den 1 juli 1995.Enligt utskottets mening bör regeringens förslag avvaktas, ochutskottet avstyrker därför motionen.En avfallsskattAvfallsskatteutredningen (M 1993:09) har i betänkandet Enavfallsfri framtid (SOU 1994:114) redovisat olika tänkbara typerav skatter och avgifter på avfall; en grön avfallsskatt, en grönavfallsavgift, en deponiskatt och en nettodeponiskatt.I flera motioner framställs yrkanden som tar sikte på ettsnabbt genomförande av något av de förslag somAvfallsskatteutredningen diskuterat. Sådana yrkanden framställsi motionerna Jo628 yrkande 23 av m.fl. (fp),Sk341 yrkande 37 av m.fl. (v), Jo663 yrkandena 1,2 och 7 av m.fl. (v), Jo688 yrkande 11 avGudrun och (), Fi212 yrkande 18 avBirger m.fl. (mp), Jo604 yrkande 3 och Sk349 yrkande 10av m.fl. (kds).Sedan de nu aktuella motionerna väckts har regeringen tillsatten särskild utredare med uppdrag att lägga fram ett konkretförslag till en avfallsskatt. Avsikten är att skatten skallbörja gälla (dir. 1995:37). Enligt utskottetsmening bör utredarens förslag nu avvaktas. Utskottet avstyrkermotionerna.FörpackningarDet åligger enligt renhållningslagen producenten av en varaeller förpackning att se till att avfallet omhändertas på ett urmiljösynpunkt riktigt sätt. Kraven på återvinning varierar medförpackningstyp.I motion Jo688 yrkande 21 av och () hemställer motionärerna om att regeringen får återkomma medett förslag till skatt på förpackningar fr.o.m. den 1 juli 1997.Enligt utskottets mening upprätthålls kravet på återvinning avförpackningar genom det s.k. förlängda producentansvaret. Härvidkan en skatt på avfall underlätta och stimulera till ökadåtervinning. Enligt utskottets mening är det inte nu aktuelltmed en skatt på förpackningar och utskottet avstyrker därförmotionen.HundskattenEnligt lagen (1923:116) om hundskatt skall den som innehar enhund erlägga hundskatt. Den skattskyldige skall anmälasitt hundinnehav till kommunen, som skall föra in uppgifterna iett hundskatteregister. Kommunen bestämmer hundskattens storlekoch kan enligt ett avgörande i Regeringsrätten den 13 januari1994 (mål nr 4099--1990) fastställa hundskatten till . Böterstadgas för den som underlåter att anmäla innehav av enskattepliktig hund, som lämnar oriktiga uppgifter för attundandra sig skattskyldighet eller som inte anbringarskattemärket på hunden. Allmänt åtal för brott mothundskattelagen får väckas endast efter medgivande av kommunen.I motionerna Sk606 av (), Sk643 av PatrikNorinder (m), Sk615 av () och Sk613 av LennartFremling (fp) hemställer motionärerna att hundskatten ochregisterskyldigheten avskaffas.Skatteutskottet har vid sin behandling av motsvarande yrkandenvåren anfört att frågan om hundskattens framtida utformningbör prövas i ljuset av det rättsläge som uppkommit efterRegeringsrättens avgörande, och utskottet utgick från attönskemål från olika håll om en möjlighet för kommunerna attsjälva få bestämma om registreringen och skatten därvid skulletas upp till behandling (1993/94:SkU34).Härefter har på förslag av justitieutskottet underhösten 1994 givit regeringen till känna att det nu är dags attutmönstra straffstadgandena för brott mot hundskattelagen urstrafflagstiftningen och att regeringen, om hundskatten skallfinnas kvar, bör överväga frågan i lämpligt sammanhang ochåterkomma med ett förslag till (1994/95:JuU2).Enligt utskottets mening är tiden nu mogen för att övervägaett avskaffande av hundskatten och registreringsskyldigheten.Skatten har en begränsad finansiell betydelse, och detkontrollbehov som motiverade att lagen infördes föreligger intelängre. Regeringens överväganden beträffande hundskatten bördärför enligt utskottets mening inriktas på att lagen (1923:116)om hundskatt upphävs. Vad utskottet anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.Härigenom tillgodoses de aktuella motionerna.BåtskattI flera motioner framställs yrkanden som tar sikte på att enbåtskatt skall införas. Sådana yrkanden framställs i motionernaSk632 av m.fl. (s), Fi33 yrkande 12 av GudrunSchyman m.fl. (v), Sk659 av m.fl. (v), T616yrkande 2 av och () ochT636 yrkandena 2 och 3 av och ().Under den allmänna motionstiden har även framställts yrkandenom återinförande av båtregistret och om en obligatoriskansvarsförsäkring för båtägare. Dessa motioner har remitteratstill trafikutskottet resp. lagutskottet. beräknasvänta med sitt ställningstagande i försäkringsfrågan tillhösten.Trafikutskottet har behandlat yrkandena om ett båtregister isitt av godkända betänkande om sjöfart (1994/95:TU12).Utskottet har härvid anfört bl.a. följande.Trafikutskottet anser -- från de synpunkter det har attföreträda -- att ett fritidsbåtsregister innebär stora fördelarfrämst från sjösäkerhets- och ordningssynpunkt. Dessa fördelarkan tillvaratas inom ramen för ett frivilligt register -- underförutsättning att ett sådant register når samma anslutning somett statligt, enligt lagregler därom. synesalltför många av de båtar som var införda i det statligaregistret stå utanför det privata. Utskottet kan vidarekonstatera att fritidsbåtstrafiken är förenad med kostnader,främst för sjöräddning, till vars bestridande årligenanvisar medel.Mot den angivna bakgrunden anser utskottet att regeringen böröverväga om de fördelar som ett fritidsbåtsregister innebär frånsjösäkerhets- och ordningssynpunkt motiverar att det statligafritidsbåtsregistret återinförs. I det sammanhanget börregeringen även överväga hur samhällets kostnader förfritidsbåtstrafiken skall betalas. Självfallet bör regeringenvid sina överväganden beakta beslut med anledning avmotionsyrkandena om en båtskatt och om en obligatoriskansvarsförsäkring för bl.a. ägare av fritidsbåtar. Resultatet avregeringens överväganden bör redovisas för . nu anfört -- och som innebär att syftet med samtligade motionsyrkanden som är i fråga torde få anses tillgodosett-- bör som sin mening ge regeringen till känna.Enligt skatteutskottets mening bör regeringen i samband med deöverväganden som skall göras beträffande ett fritidsbåtsregisterockså pröva frågan om en båtskatt. Vad utskottet anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Med det anförda tillgodoses i allt väsentligt syftet med de nuaktuella motionsyrkandena.Skatt på spelI motion Sk328 yrkande 21 av m.fl. (m) anförs atten översyn av spelbeskattningen bör kunna ge successivt ökadeintäkter.Enligt utskottets mening finns det inte någon anledning attgenom ett särskilt tillkännagivande till regeringen peka på deinkomstmöjligheter som spelbeskattningen erbjuder. Utskottetavstyrker motionsyrkandet.I motion Sk673 yrkandena 1 och 2 av ochIngrid () begärs tillkännagivanden om att en avgiftför forskning om spelberoende bör införas och att enutredning bör tillsättas om behovet av ytterligare åtgärder motspelberoende.Specialdestinering av skatter till vissa ändamål bör enligtutskottets mening undvikas eftersom det förhindrar en rationellprövning av utgiften i budgetsammanhang.Enligt utskottets mening ingår det i ochFolkhälsoinstitutets uppgifter att följa utvecklingen när detgäller problemen med spelberoende och vidta lämpliga åtgärder.Vidare ger stöd tillforskningsprojekt som rör bl.a. spelberoende.Med det anförda avstyrker utskottet motionen.ReklamskattenReklamskatt betalas för annons som är avsedd attoffentliggöras inom landet. Med annons menas ett särskiltutrymme i en trycksak för återgivning av text eller bild.Reklamskatt betalas också för reklam som är avsedd att spridas iannan form än annons. Med reklam avses ett meddelande som hartill syfte att åstadkomma eller främja avsättning av vara,fastighet eller tjänst. Skattesatsen är för annons i allmännyhetstidning och i alla övriga fall . Reklamskatt tas inteut för reklam i radio eller TV. hargjort en omfattande översyn av reklamskatten i betänkandetReklamskatt (SOU 1988:17). har ibetänkandet Vårt dagliga blad (SOU 1995:37) föreslagit vissaändringar när det gäller tidningsutdelad direktreklam.I motion Kr414 yrkande 12 av och () begärs ett tillkännagivande om att reklamskatten harsnedvridande effekter som drabbar idrottsföreningarnasförsäljning av programblad, arenareklam m.m. och om att skattenbör slopas vid utgången av år 1995.I flera motioner hemställs att skatten på reklam utvidgas tillreklam i radio och TV. Sådana yrkanden framställs i motionernaSk616 av m.fl. (s), Fi33 yrkande 11 av GudrunSchyman m.fl. (v) och Kr205 yrkandena 20 och 21 av BirgerSchlaug m.fl. (mp). I motion Fi212 yrkande 35 av . (mp) hemställs om en höjning av skatten till påreklam i veckopress, fackpress, annonspelare och annat, dock ejannonser i dagspress.