bet · GJ01KrU3 · 1995-10-19 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett motionsyrkande som syftar till att - Tornionlaaksolaiset (STR-T) och AcademiaTornedaliensis skall erhålla statligt stöd för sin verksamhet.Utskottet som avstyrker motionen framhåller att det är viktigt att även ifortsättningen stödja kulturella och språkliga projekt i syfte att bevara ochutveckla den tornedalska kulturen. I betänkandet hänvisas bl.a. till attfrågan om om regionala språk och minoritets-språk skall utredas och att STR-T inbjudits att delta i kommittéarbetet meden representant.En reservation har fogats till betänkandet. 1994/95:Kr263 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten till ekono-miskt stöd till - Tornionlaaksolaiset(STR-T) och Academia Tornedaliensis.Vissa bakgrundsuppgifterTornedalsbegreppetUppgifterna i detta avsnitt har i huvudsak hämtats från en uppsats av pro-fessor , som publicerats i boken handbok om etniska grupper och minoriteter, utgiven av Cent-rum för multietnisk forskning vid universitet.Genom freden i krig fast-ställdes gränsen mellan och det ryska väldet. fick härige-nom en finskspråkig gränsminoritet, nämligen den tornedalska.Tornedalen utgör i geografisk mening ursprungligen benämningen påområdet på bägge sidor om älv. I svenska kan man skiljamellan ett snävare geografiskt och ett vidare språkligt-kulturellt tornedals-begrepp. Det geografiska begreppet hänför sig till ett kärnområde kringTorne älv och dess källflöden. Det språkligt-kulturella tornedalsbegreppetinbegriper ett större område som sträcker sig också till trakterna kringälvarna Könkämä och Muonio samt trakter kring älvs mellersta ochnordligare lopp. Enligt denna vidare definition omfattas svenska Torneda-len av , och kommuner samt av delar avnuvarande kommun, nämligen och . Ter-merna tornedalsfinsk och tornedaling avser i regel personer med finsk-språkig bakgrund uppvuxna i nämnda område.Enligt språkforskaren bör även kommun ochhela kommun räknas in i det språkligt-geografiska området (jfr , Östligt eller västligt? Det äldsta ordförrådet igällivarefinskan och tornedalsfinskan, 1991).Forskning om språkförhållandena i svenska har lett till slut-satsen att tornedalsfinskan är baserad på västfinska dialekter. Tornedals-finskan är starkt påverkad av svenskan, bl.a. när det gäller det modernatekniska, kulturella och administrativa ordförrådet.Tornedalsbefolkningens identitet hänger enligt Wande i hög grad ihopmed tornedalsfinskan och den finskspråkiga kulturen. Många befarar attfinskan kommer att dö ut inom en eller ett par generationer.Det råder delade meningar både i och utanför om hur fins-kans fortbestånd bäst skall främjas. Wande pekar på två möjligheter: an-tingen skulle - med den existerande språkformen som bas - ett eget tor-nedalskt språk, skilt både från svenskan och finskan, kunna utvecklas, ellerskulle en utveckling ske i standardfinsk riktning.Uppgifter om -TornionlaaksolaisetSvenska Tornedalingars Riksförbund-Tornionlaaksolaiset (STR-T), medsäte i kommun, bildades för att tillvarata de svenskatornedalingarnas språkliga och kulturella intressen. Sedan bildandet harSTR-T främst arbetat med att förändra de negativa attityder som funnitsoch delvis fortfarande finns till det finska språket och den egna kulturen.STR-T:s målsättning är att bevara den tornedalska kulturen och det torne-dalska språket (meänkieli). STR-T skall bl.a. arbeta medatt alla elever i det tornedalska området ges undervisning i det torne-dalska språket, tornedalsk historia och kultur,att undervisningsmaterial utarbetas i dessa ämnen,att utarbeta ett skriftspråk (meänkieli) och verka för att meänkieli ut-vecklas,att utöka kontakten över gränserna med finska tornedalingar och kväner-na (som bosatt sig i ) ochatt upprätta kontakt med samerna och deras organisationer.Arbetet inom förbundet koncentreras på frågan om tornedalingar-nas status som inhemsk ursprungsminoritet. En representant för förbundetdeltar som observatör i ,Europeiska byrån för minoritetsspråk, som beskrivs i ett senare avsnitt idetta betänkande. STR-T är partipolitiskt och religiöst obundet. Förbundethar ca 2 000 medlemmar och tre lokalavdelningar, nämligen i ,och . Förbundet ger ut tidskriften , som utkommer med fyra nummer . STR-T:s bokförlag har gett ut ett 20-tal titlar. Framför allt söker man sprida denegna litteraturen till barn och ungdomar. Förbundet anordnar seminarieroch kurser inom olika ämnen, musikfestivaler, lägerskolor m.m.För år 1995 har STR-T erhållit verksamhetsbidrag från ochPajala kommuner (sammanlagt ) och från länslandsting (). Vidare har organisationen erhållit lönebidragfrån i för två heltidsanställda vid sittkansli och en heltidsanställd medarbetare på Met-redaktionen.Här bör också nämnas att amatörteaterföreningen i Pa-jala, som bildades på initiativ av STR-T verkat i syfte attlyfta fram den tornedalska kulturen och det tornedalska språket. Teaternhar under sin verksamhet producerat ett antal specialskrivna pjäser påtornedalsfinska. Stöd för verksamheten har lämnats av , Läns-styrelsen i , , och Kirunakommuner m.fl. Inom teatern finns planer på att utöka verksamheten till attomfatta även den finska sidan av Tornedalen.Uppgifter om Academia TornedaliensisMed STR-T som stiftare bildades Stiftelsen -Academia Tornedaliensis. Stiftelsens ändamål är att vara en flerspråkiginrättning som såväl i historiskt som i nutids- och framtidsperspektiv skallinitiera och genomföra aktiviteter såsom folkbildning, utbildning, doku-mentation, forsknings- och utvecklingsarbete inom kultur, näringsliv,miljö, språk och samhälle. Stiftelsen skall verka på , främst isvenska och finska , Malmfälten och i ochdärvid verka för att förvalta och utveckla kulturarvet, särskilt det torne-dalska och kvänska.Akademin har två återkommande evenemang. De s.k. Lassinant-ti-föreläsningarna äger rum vid , vid i , , samt troligen vidTromsö universitet i . väljs ett nytt tema för föreläsningarna,som pågår en hel dag. Avsikten är att temat skall vara sådant att det skulleha intresserat framlidne landshövdingen . Den andraåterkommande aktiviteten är en skolpristävling om bästa utställning påolika tema . Tävlingen engagerar tusentals elever på Nordkalotten.Härutöver anordnar akademin seminarier i aktuella frågor.Allt arbete inom akademin utförs ideellt. Akademin uppbärsåledes inte något ekonomiskt stöd från samhället eller frånnågon enskild.Övriga upplysningar med anledning av motionenEkonomiska bidrag utgår från staten (t.ex. och ), och kommun förolika tornedalska projekt, vilka bedrivs av STR-T och andra. Som exempelkan nämnas det verksamhetsbidrag som beviljat för Torneda-lens bibliotek (för /95 om ). En utförligredogörelse för olika typer av statliga och kommunala stöd till tornedalskaprojekt finns i kulturutskottets betänkande 1993/94:KrU6.I enlighet med bestämmelserna i grundskoleförordningen (1994:1194)och gymnasieförordningen (1992:394) har tornedalsfinska elever rätt att fåhemspråksundervisning i och på det egna språket även om det inte är um-gängesspråk i hemmet. I de fall det inte går att bilda grupper med minstfem elever får kommunen avstå från att anordna hemspråksundervisning-en. För tornedalsfinska, samiska och zigenska elever är kommunen emel-lertid alltid skyldig att erbjuda sådan undervisning.Europaparlamentet har - i syfte att säkra den språkliga och kulturellamångfalden i Europeiska unionen - antagit resolutioner om åtgärder för attfrämja regionala eller minoritetsspråk och kulturer. Språk som kan beviljasstöd är de inhemska språk som traditionellt talas av en del av befolkningeni en av EU:s medlemsstater. Bland de områden som EU prioriterar märkstrycksaker för barn och vuxna, språkstandardisering, lexikografi, termino-logi, konferenser, symposier, seminarier och kulturella yttringar. administrerar stödet.The European for Lesser Used Languages, med säte i ochBryssel, är en oberoende organisation som har i uppdrag att främja minori-tetsspråk. Byrån arbetar nära EU:s institutioner, främst ,och . Byrån, vars verksamhet delvis finansieras av EU-medel,består av minoritetsspråkskommittéer från medlemsstaterna. Representan-ter från de olika kommittéerna utgör byråns råd (Council). Det tornedals-finska språk- och kulturområdet har - i avvaktan på en ordinarieplats i byråns olika organ - erhållit observatörsstatus. Byråns arbete är bl.a.inriktat på att ge juridiskt (legal) och politiskt stöd till företrädare för mi-noritetsspråk. Byrån söker också ekonomisk hjälp - främst från - för minoritetsspråksprojekt.I den parlamentariska betänkande (SOU 1995:84)Kulturpolitikens inriktning framhålls bl.a. att vid olika tillfällenpekat på att det är viktigt att ansträngningar görs för att bevara kulturenoch språket i . Utredningen konstaterar att tornedalingarnauppbär kulturstöd via reguljära bidrag från , och . Detta bör, menar utredningen, varaformen för statens stöd även (bet. s. 186).Inom har en konvention om regionala språk och minoritets-språk utarbetats. Konventionen är ägnad att skydda och utveckla minori-tetsspråk, inte språkliga minoriteter. Med minoritetsspråk avses i konven-tionen ett språk som traditionellt använts av den nationella befolkningeninom ett visst geografiskt område och som talas av en minoritet av be-folkningen i landet. Konventionen avser inte att skydda vare sig dialektereller invandrarspråk. kan inte tillämpa det stipule-rade minimiantalet punkter i konventionen. Det föreligger därför inteförutsättningar för att nu skall kunna ansluta sig till konventionen.Regeringen beslutade om direktiv för en kommitté som skallutreda frågan om, och i så fall på vilket sätt, bör ansluta sig tillnämnda konvention (dir. 1995:84). Kommittén skall redovisa vilka språksom utgör minoritetsspråk i vårt land.Frågan om ett eventuellt erkännande av tornedalingarnas minoritetssta-tus diskuterades i under en interpellationsdebatt i juni1995 (prot.1994/95:117, s. 47 f.) Jordbruksminister uttalade då -bl.a. med hänvisning till regeringsformens bestämmelser om minoriteter iSverige - att inte har ett system som innebär att en myndighet,regeringen eller fattar beslut om att officiellt erkänna en vissbefolkningsgrupp som en minoritet. Jordbruksministern tillade att hon försin del ansåg att tornedalingarna är en inhemsk minoritet, men för denskull såg hon inte något skäl att föreslå en ordning som innebär att dennaoch andra minoriteter skall erkännas officiellt genom ett särskilt beslut.Tidigare riksdagsbehandlingMotionsförslag om insatser för att bevara och stärka det tornedalsfinskaspråket och kulturen har behandlats av kulturutskottet vid ett flertal tillfäl-len, (bet. 1993/94:KrU6).Utskottet avstyrkte då ett motionsyrkande som syftade till att STR-Tskulle erkännas som en organisation för en inhemsk kulturminoritet. Ut-skottet framhöll att det var angeläget att de ansträngningar som görs för attbevara kulturen och språket i får ett aktivt stöd från ansvarigamyndigheter. Utskottet var emellertid inte berett att föreslå attgöra en framställning till regeringen som innebar att STR-T skulle erkän-nas som en inhemsk kulturminoritet. Vidare avstyrkte utskottet ett mo-tionsförslag om att förbundets verksamhet skulle stödjas ekonomiskt.Utskottet erinrade bl.a. om att kommun och länslandsting lämnade bidrag till STR-T:s verksamhet. Utskottet underströkbetydelsen av att statliga och kommunala myndigheter även i fortsättning-en stödjer kulturella och språkliga projekt i syfte att bevara och utveckladen tornedalska kulturen.I samma betänkande avstyrktes ett yrkande om att tornedalsfinska radio-sändningar skulle utökas. Utskottet erinrade bl.a. om programföretagenssjälvständighet och konstaterade att det ankommer på - med utgångspunkt i det avtal som träffats mellan regeringen för sta-tens räkning och programföretaget - ta särskild hänsyn till språkliga ochetniska minoriteter.Med anledning av regeringens skrivelse 1994/95:1 Finska språketsställning i framförde kulturutskottet i ett yttrande till utbildnings-utskottet samma ståndpunkt som redovisats i det föregående, nämligen attdet är angeläget att de ansträngningar som görs för att bevara kulturen ochspråket i får ett aktivt stöd från ansvariga myndigheter (yttr.1994/95:KrU2y). I motion Kr263 (s) framhålls betydelsen av att Svenska TornedalingarsRiksförbund-Tornionlaaksolaiset och Academia Tornedaliensis får etterkännande för sitt arbete med att vårda och bevara det tornedalska språketoch den tornedalska kulturen. Förslaget i motionen syftar till att de bådaorganisationerna skall erhålla statligt stöd, vilket skulle leda till eökad självständig verksamhet.Tornedalsbefolkningens identitetskänsla hänger nära ihop med den tor-nedalska kulturen och det tornedalska språket. Utskottet har i det föregå-ende redovisat olika insatser som görs från stat, landsting och kommun föratt stödja det tornedalska språket och den tornedalska kulturen. Även EU:soch insatser i detta hänseende har berörts. De redovisadeåtgärderna torde enligt utskottets uppfattning bidra till möjligheterna attstärka den tornedalska identiteten.Motionsförslag av innehåll liknande det nu aktuella har tidigare behand-lats av utskottet, (bet. 1993/94:KrU6). Utskottet un-derströk då att det är angeläget att även i fortsättningen stödja kulturellaoch språkliga projekt i syfte att bevara och utveckla den tornedalska kultu-ren. Utskottet var emellertid inte berett att förorda något initia-tiv av det slag som framförts motionsvägen. Utskottet intar alltjämt sammaståndpunkt.Utskottet vill tillägga följande. Frågan om skall underteckna konvention om regionala språk och minoritetsspråk skall - somnämnts i ett föregående avsnitt i detta betänkande - utredas. Utskottet harinhämtat att STR-T erbjudits att delta med en representant i kommittén.Beslut om kommitténs sammansättning tas . Det bör också näm-nas att kommittén - även om den inte finner att kan eller bör rati-ficera konventionen - skall redovisa hur konventionens innehåll och syftekan läggas till grund för arbetet med att stärka minoritetsspråkens ställningi Sverige.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionKr263. Utskottet hemställerbeträffande stöd till ochAcademia Tornedaliensisatt avslår motion 1994/95:Kr263.res. (v)den 19 oktober 1995På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (),(), (),(), (), BjörnKaaling (s), (), LennartFridén (m), (), AgnetaRingman (s), (v), AnnikaNilsson (s), (), (),(), () ochElizabeth ().ReservationStöd till och AcademiaTornedaliensisCharlotta L Bjälkebring (v) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med"Motionsförslag av" och slutar med "motion Kr263" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets uppfattning är det av stor betydelse att tornedalingarnaskulturella och språkliga identitet kan bevaras och stärkas. Ett särskilt stat-ligt stöd till och Academia Torneda-liensis skulle underlätta möjligheterna för de båda organisationernas arbetei detta syfte. Utskottet anser därför att regeringen bör återkomma till riks-dagen med förslag till ett sådant stöd. Vad utskottet anför med anledningav motion Kr263 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:beträffande stöd till ochAcademia Tornedaliensisatt med anledning av motion 1994/95:Kr263 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Innehåll