bet · GJ01BoU1 · 1995-11-09 00:00:00 — De förslag i m- och fp-motionerna ivilka tagits upp ändringen i PBL och NRL är inte förenliga med vad nuförordats varför dessa förslag avstyrks,dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande regeringsförslaget till lag om ändring i PBL ivad det avser 1 kap. 1 §, 2 kap. 2 och 4 §§, 4 kap. 1 § och 14 §§samt 5 kap. 18 § och regeringsförslaget till lag om ändring i NRLatt med anledning av regeringens förslag och motionerna1994/95:Bo12 yrkandena 2-5 samt 1994/95:Bo16 yrkandena 1samt 3-5, samtliga dessa yrkanden i motsvarande del, och med av-slag på motion 1994/95:Bo13 yrkandena 5 och 6, dessa båda mo-tionsyrkanden i motsvarande del, antar som bilaga 3 och som re-servanternas förslag betecknade lydelse till förslag om ändring iplan- och bygglagen (1987:10),25. Möjligheten att i detaljplan precisera handelsändamålet(mom. 28)(), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 40 som börjar med"Miljöfrågorna har" och på s. 41 slutar med "till känna" bort ha följandelydelse:Den tidigare möjligheten att i detaljplan reglera handelsändamålet togsbort på förslag av den förra regeringen. Till grund för förslaget låg ensträvan att förbättra konkurrensen inom handeln. Avsikten var sålundabl.a. att genom friare etableringsmöjligheter ge förutsättningar för en kon-kurrensbefrämjande näringsfrihet inom i första hand detaljhandeln. Enföljd av lagändringen är att konkurrensen inom handeln numera tillmätsstörre betydelse i den kommunala planeringsprocessen. Enligt utskottetsmening bör denna ordning bestå. Det betyder att konkurrensen inom ra-men för den kommunala planeringen även fortsättningsvis bör ges ett såstort spelrum som möjligt. Att på nytt ge kommunerna möjlighet att genomplanbeslut i någon del inskränka konkurrensen bör sålunda inte komma ifråga. Motion 1994/95:Bo511 (s) avstyrks sålunda.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande möjligheten att i detaljplan precisera handelsän-damåletatt avslår motion 1994/95:Bo511,26. Bygglovsprövningen av vindkraftverk (mom. 32)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 44 som börjar med "Även om"och slutar med "motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:Det finns enligt utskottets mening starka skäl som talar för att åtgärderbör vidtas för att stärka vindkraftens ställning i energisystemet. Vindkraf-ten är en förnybar energikälla som inte ger upphov till miljöstörning. Denär lokalt producerad och stärker därmed elsystemet mot yttre påverkan. Föratt öka produktionen av el från vindkraftverk har också en rad åtgärdervidtagits. Det gäller bl.a. införandet av investeringsstöd, reduktion avenergiskatten och stöd för teknikupphandling. Som framhålls i motion1994/95:Bo525 (c) är dock detta inte tillräckligt.Lokaliseringsprövningen av vindkraftverk utgör ett hinder för attverk skall kunna byggas på många av de platser som med hänsyn till vind-förhållandena är bäst lämpade. Det gäller bl.a. kustområdet i ochBohuslän. I enlighet med förslaget i motionen bör därför ändringar göras iplan- och bygglagen. Som framhålls i förslaget gäller det dels att ge vind-kraften en starkare ställning vid avvägningen gentemot andra intressen,dels att förenkla själva bygglovsförfarandet. Vid uppförande av enskildavindkraftverk bör det sålunda vara möjligt att ha ett förenklat bygglovsför-farande.Vad utskottet nu med anslutning till förslaget i motion 1994/95:Bo525(c) anfört om en förenklad bygglovsprövning m.m. av vindkraftverk börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följande lydelse:32. beträffande bygglovsprövningen av vindkraftverkatt med anledning av motion 1994/95:Bo525 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. Tillfälligt bygglov för vindkraftverk (mom. 33)() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 44 som börjar med "Denlängsta" och på s. 45 slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följandelydelse:När det gäller placering av vindkraftverk i känsliga områden kan detibland vara svårt för en kommun att ge permanent bygglov om det råderosäkerhet om effekterna på omgivningen av lokaliseringen. I en sådansituation skulle det, som framhålls i motion 1994/95:Bo530 (c), kunnavara en framkomlig väg att medge bygglov för tillfällig åtgärd. Med avse-ende på att den maximala tiden för sådant bygglov är är detta dockinte ett realistiskt alternativ . Det är helt enkelt inte möjligt att fåekonomi i en investering i ett vindkraftverk . För att intemotverka tillkomsten av miljövänlig vindkraft i dessa lägen bör därför denlängsta tiden för bygglov för tillfällig åtgärd utsträckas till förvindkraftverk. När förflutit bör det vara möjligt att avgöra effek-terna på omgivningen av lokaliseringen. Vid utgången av tiden för dettillfälliga bygglovet bör därefter frågan om permanent bygglov skall med-ges eller om vindkraftverket skall avlägsnas kunna avgöras.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1994/95:Bo530 (c) anförtom tillfälligt bygglov för vindkraftverk bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande tillfälligt bygglov för vindkraftverkatt med anledning av motion 1994/95:Bo530 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. Byggande på landsbygden (mom. 34)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 45 som börjar med "Vid sin"och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse:Det finns en stark önskan hos många människor att kunna bosätta sig pålandsbygden. Skälen till detta är många: tillgången till natur och stillhet, enönskan att bo med större frihet etc. Från den enskildes synpunkt finns detsålunda ett starkt intresse av att kunna bo och leva på landet utan att för-ordningar och regler lägger onödiga hinder i vägen. Det finns även starkasamhälleliga skäl att uppmuntra till ett boende utanför de större tätorterna.Inte minst gäller det med avseende på det värde som ligger i att kunnabehålla en levande landsbygd.Det finns en mängd regler som försvårar eller rent av gör detomöjligt att bosätta sig på landsbygden. Detta är naturligtvis inte accepta-belt. I enlighet med förslaget i motion 1994/95:Jo238 (m) bör därför da-gens regelsystem ses över. Utgångpunkten bör härvid vara att skapa enlagstadgad rätt att bygga på landet, dvs. Undantag fråndenna regel skall endast få göras om det finns starka skäl härför. Utan attbinda de nu förordade övervägandena vill utskottet peka på möjligheten attmed stöd av PBL tillåta att bostäder och andra byggnader uppförs utanbygglov utanför samlad bebyggelse.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1994/95:Jo238 (m) yrkande27 anfört om en lagstadgad rätt att bygga på landsbygden bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse:34. beträffande byggande på landsbygdenatt med anledning av motion 1994/95:Jo238 yrkande 27 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,29. agerande i EU (mom. 40)(), (), Per () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 50 som börjar med "Detgrundläggande" och på s. 51 slutar med "de avstyrks" bort ha följandelydelse:Förekomsten av astma och allergi har ökat kraftigt under de senaste de-cennierna. En väsentlig bakomliggande faktor är i detta sammanhang allade nya byggnads- och inredningmaterial som vi använder i våra bo-städer. Det har i många fall visat sig att de nya materialen avger ämnensom i för höga koncentrationer eller i olika kombinationer kan vara skadli-ga för de boende. Detta förhållande är naturligtvis mycket otillfredsstäl-lande. Åtgärder måste därför vidtas för att lågemitterande och därmed förhälsan säkrare byggnadsmaterial kommer till användning. Inte minst vik-tigt är detta sett i ett EU-perspektiv där byggmaterial under vissa förut-sättningar kommer att kunna föras fritt över gränserna. bör därförmed kraft verka för att det inom EU ställs upp sådana krav på byggnads-material att hälsan inte menligt påverkas vid användningen.Vad utskottet nu med anslutning till motionerna 1994/95:Bo504 (kds)yrkande 8 och 1994/95:So484 (kds) yrkande 27 anfört om age-rande i EU bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande agerande i EUatt med anledning av motionerna 1994/95:Bo504 yrkan-de 8 och 1994/95:So484 yrkande 27 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,30. Krav på snålspolande toaletter (mom. 41)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 51 som börjar med "Även om"och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse:Vi har i en jämfört med många andra länder mycket god tillgångpå bra färskvatten. Detta får dock inte tas till intäkt för att vi kan misshus-hålla med våra vattentillgångar. i ett globalt perspektiv är tillgången påfriskt sötvatten begränsad och måste därför ta ett ansvar för attsäkra ett uthålligt utnyttjande av våra nationella vattenresurser. Det kanenligt utskottets mening med fog hävdas att inte i tillräck-ligt hög grad tagit detta ansvar.En god hushållning med våra vattenresurser förutsätter insatser på en radområden. På en övergripande nivå gäller det bl.a. ett samlat program somlångsiktigt säkrar tillgången på vatten av god kvalitet. måstemålet att hushålla med vattnet genomsyra också det mera vardagliga livet.Det innebär t.ex. att bästa tillgängliga teknik skall användas för att inteonödigtvis göra av med mer vatten än som erfordras. Ett exempel på sådanteknik är snålspolande toaletter. I enlighet med förslaget i motion1994/95:Jo605 (kds) yrkande 5 bör det därför i byggreglerna ställas kravpå att snålspolande toaletter skall installeras vid ny- och ombyggnad. Ut-skottets ställningstagande i denna del bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande krav på snålspolande toaletteratt med anledning av motion 1994/95:Jo605 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,31. Den fysiska planeringens roll i regionalpolitiken(mom. 44)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 52 som börjar med "Även om"och på s. 53 slutar med "1994/95:Bo523 (c)" bort ha följande lydelse:Regionalpolitiken har av tradition betraktats som ett eget fristående po-litikområde. Det betyder att samordningen mellan regionalpolitiska insat-ser och andra insatser från samhällets sida varit otillräcklig eller rent avobefintlig. Det är således inte ovanligt att de regionalpolitiska åtgärdernahar samverkat dåligt eller till och med motverkats av åtgärder inom andrasamhällssektorer. Den regionalpolitiska proposition som lades fram av denförra regeringen innebar dock att ett viktigt steg togs mot en nyordning pådet regionalpolitiska området. Trots detta finns det dock anledning attyterligare bredda de regionalpolitiska instrumenten.En genomgång av de kommunala översiktsplanerna visar nästan undan-tagslöst att det för landsbygdsområden saknas markreserver för företagan-de och boende liksom för inrättningar för service. Som en följdav detta har det i många fall varit svårt att starta regionalpolitiska ellerandra projekt därför att markfrågan inte kunnat lösas. Det har kanske intevarit möjligt att förvärva marken eller det har fordrats planläggning somtagit så långt tid att den utgjort ett hinder. I enlighet med förslaget i motio1994/95:Bo523 (c) måste därför åtgärder vidtas som gör det möjligt att påett aktivt sätt använda den kommunala översiktsplaneringen som ett regio-nalpolitiskt verktyg. Det innebär bl.a. att översiktsplaneringen måste ut-vecklas och förbättras. Den framtida planeringen bör sålunda vara mindrefunktionsuppdelad och mera inriktad på att skapa sammanhang mellanboende och verksamheter.Som ett led i strävandena att ge översiktsplaneringen en delvis ny rollbör det uppdras åt att i samarbete med ochövriga berörda myndigheter att leda arbetet med en mobiliserande över-siktsplanering i landets kommuner, och då i första hand i landsbygdskom-munerna.Inför det fortsatta arbetet med översiktsplaneringen bör dessutom en ut-värdering av den tidigare förda regionalpolitiken med avseende på mark-användningsfrågorna genomföras.Vad utskottet ovan med anslutning till förslagen i motion1994/95:Bo523 (c) anfört om översiktsplaneringens roll i regionalpolitikenbör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 44 bort ha följande lydelse:44. beträffande den fysiska planeringens roll i regionalpolitikenatt med anledning av motion 1994/95:Bo523 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. Kvinnors roll i samhällsplaneringen (mom. 45)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:Samhällsplaneringen har av tradition varit manligt dominerad. Det bety-der att det manliga perspektivet har kommit att styra planeringens inrikt-ning och utformning. Detta är naturligtvis inte tillfredsställande. En full-god samhällsplanering förutsätter att den också ger det kvinnliga perspek-tivet samma tyngd som det manliga. Det innebär bl.a. att småskalighet ochvad som brukar betecknas som mjuka frågor måste betonas starkare . Frågor som avser hem och familj, barnomsorg och äldreomsorg måstevägas in i samhällsplaneringen på ett helt annat sätt än . För attplaneringen skall få den nu förordade inriktningen fordras dels att kvinno-representationen ökar kraftigt i de planerande organen, dels att utbildningoch forskning ökar inom de eftersatta sektorerna.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1994/95:A807 (c) yrkande 4anfört om kvinnors roll i samhällsplaneringen bör som sin me-ning ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande kvinnors roll i samhällsplaneringenatt med anledning av motion 1994/95:A807 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. Strandnära bebyggelse (mom. 46)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 54 som börjar med "Den fråga"och slutar med "fråga, avstyrks" bort ha följande lydelse:Den utformning strandskyddet har innebär att det är i det närmasteomöjligt att bygga i strandnära lägen. Det är bl.a. en följd av att reglernaendast i begränsad utsträckning medger en prövning i det enskilda ärendet.Trots att vi i stora delar av landet har betydande strandsträckor lämpligaför bebyggelse tillkommer därför sådan bebyggelse endast i undantagsfall.Det är naturligtvis olyckligt att på detta sätt helt i onödan stoppa bebyggel-se som inte konkurrerar med andra intressen. Enligt utskottets mening bördärför strandskyddets utformning omprövas.Det finns naturligtvis i områden med ett stort befolknings- och bebyg-gelsetryck anledning att på olika sätt skydda stränderna mot utbyggnadersom leder till oönskade exploateringar eller som leder till att tillgänglighe-ten minskar till en oacceptabel nivå. är behovet av skydd avdessa skäl i andra delar av landet betydligt mindre. Detta talar enligt ut-skottets mening för att strandskyddet bör ges en utformning som i förstahand utgår från de lokala förhållandena. Ett strandskydd med den i motion1994/95:Bo411 (m) förordade utformningen tjänar enligt utskottets me-ning detta syfte. Även enligt utskottets mening bör sålunda strandskyddetregleras i den kommunala planläggningen.Sammanfattningsvis bör sålunda en generell rätt föreligga att byggalängs stränder och vattendrag. Denna rätt skall dock kunna begränsas avkommunen genom en detaljplan. En förutsättning för att begränsa rättenskall dock vara att det behövs med hänsyn till ett känsligt djur- och växtliveller att det erfordras för att säkra allmänhetens tillgång till bad- och fri-luftsliv.Vad utskottet nu med anslutning till motionerna 1994/95:Bo411 (m) yr-kande 2 samt 1994/95:Jo238 (m) yrkande 27 såvitt nu är i fråga anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande strandnära bebyggelseatt med anledning av motionerna 1994/95:Bo411 yrkan-de 2 och 1994/95:Jo238 yrkande 27, det sistnämnda motionsyrkan-det i motsvarande del, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,34. Egenskapskravens återinförande i PBL (mom. 49)() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 55 som börjar med "Utskottetär" och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse:Vid plan- och bygglagens tillkomst var det en bärande tanke att i lagensamla de väsentliga krav som samhället ställer på planering och byggande.I lagens 3 kap. angavs sålunda de egenskapskrav en byggnad skulle uppfyl-la. Efter den successiva revidering som gjorts av plan- och bygglagenunder senare år har dessa egenskapskrav lyfts ur ochöverförts först till en byggproduktlag och därefter till en lag om tekniskaegenskapskrav på byggnader (BVL). Detta är en enligt utskottets meningolycklig lösning. Det kan ge intryck av att egenskapskraven på byggnaderskulle vara mindre väsentliga än de övriga krav på byggandet som ställs iPBL. Förändringen synes dessutom mest vara föranledd av att byggfrå-gorna kom att hamna på olika departement i samband med att Bostadsde-partementet lades ner hösten 1991.Mot bakgrund av det nu anförda bör enligt utskottets mening de grund-läggande egenskapskraven på byggnader återföras till PBL i enlighet medförslaget i motion 1994/95:Bo531 (v) yrkande 4. Utskottets ställningsta-gande i denna del bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande egenskapskravens återinförande i PBLatt med anledning av motion 1994/95:Bo531 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,35. arbete med internationella planeringsfrågor(mom. 51)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 56 som börjar med "Vi har" ochslutar med "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:Hela samhällsutvecklingen måste enligt utskottets mening anpassas imiljövänlig och resurshushållande riktning. I detta arbete har samhällspla-neringen och då inte minst den fysiska planeringen en viktig roll. Detbetyder att all planering måste ske med beaktande av vad som är en lång-siktigt hållbar utveckling. I första hand måste naturligtvis detta synsättgenomsyra den planering som genomförs i . I en alltmer internatio-naliserad värld är detta dock inte tillräckligt. måste som nationockså verka för att miljö- och hushållningsfrågorna vinner insteg i detplaneringsarbete som sker på det internationella planet. Inte minst gällerdetta inom EU där den fysiska planeringen är grundläggande för insatsernaför regional utveckling. Ansträngningarna på det internationella områdetfår dock inte begränsas till EU. De bör också omfatta det planeringsarbetesom initierats i t.ex. länderna kring Östersjön.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1994/95:Bo540 yrkande 6anfört om arbetet med internationella planeringsfrågor bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande arbete med internationella planerings-frågoratt med anledning av motion 1994/95:Bo540 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeKravet på miljökonsekvensbeskrivningarErling () anför:Det är viktigt att kravet på miljökonsekvensbeskrivningar skärps och attdet nu ges en mera generell användning. Detta innebär att sådana beskriv-ningar i större omfattning än kommer att finnas när detaljplaner görs.Beskrivningarna skall enligt propositionen upprättas "om detaljplanenmedger en användning av mark och/eller av byggnader eller andra anlägg-ningar som innebär betydande påverkan på miljön, hälsan eller hushåll-ningen med naturresurser".I fp-motionen 1994/95:Bo11 föreslås att miljökonsekvensbeskrivningaralltid skall göras när detaljplan upprättas.Jag har avstått från att nu yrka bifall till detta förslag. Det kan finnasanledning att studera utfallet av regeringens förslag i praktiken. Jag förut-sätter att regeringen noga följer frågan och, om ytterligare skärpning be-hövs, återkommer till i ärendet.Under alla omständigheter kommer att med uppmärksamhetfölja den.Propositionens av utskottet tillstyrkta1 Förslag tillLag om ändring i (1987:10)2 Förslag tillLag om ändring i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurserm.m.3 Förslag tillLag om ändring i naturvårdslagen (1964:822)Reservanternas förslag till [tillhör reservationerna 14 och 16 (m)]Lag om ändring i (1987:10)Härigenom föreskrivs i fråga om (1987:10) att2 kap. 2 och 4 §§ skall ha följande lydelse:Nuvarande lydelseReservanternas förslag2 kap.2 §Vid planläggning och i ärendenom bygglov och förhandsbeskedskall lagen (1987:12) om hushåll-ning med naturresurser m.m. till-lämpas.Vid planläggning och i ärendenom bygglov och förhandsbeskedskall lagen (1987:12) omhushållning med naturresurserm.m. tillämpas.Planläggning skall, med beak-tande av natur- och kulturvärden,främja en ändamålsenlig strukturav bebyggelse, kommunikationsle-der och andra anläggningar. Ävenen från social synpunkt god livs-miljö, goda miljöförhållanden iövrigt samt en långsiktigt godhushållning skall främjas. Hänsynskall tas till förhållandena i an-gränsande kommuner.Vad som anges i första stycketskall beaktas även i andra ärendenenligt denna lag.Planläggningskall, med beaktande av natur- ochkulturvärden, främja enändamålsenligt struktur avbebyggelse, kommunikationslederoch andra anläggningar. Även enfrån social synpunkt god livsmiljö,goda miljöförhållanden i övrigtsamt en lånsiktigt god hushållningmed mark och vatten och medenergi och råvaror skall främjas.Hänsyn skall tas till förhållandenai angränsande kommuner.Vad som anges i första stycketskall beaktas även i andra ärendenenligt dennalag.lanPPlanlanläggning4 §Inom områden med sammanhållen bebyggelse skall bebyggelsemiljönutformas med hänsyn till behovet av1. skydd mot uppkomst och spridning av brand samt mot trafikolyckoroch andra olyckshändelser,2. åtgärder för att skydda befolkningen mot och begränsa verkningarnaav stridshandlingar,3. hushållning med energi och vatten samt goda klimatiska och hygie-niska förhållanden,4. trafikförsörjning och god trafikmiljö,5. möjligheter för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmå-ga att använda området,6.