bet · GI01UbU15 · 1995-05-04 00:00:00 — Med det anförda avstyrker utskottetmotion /95:Ub624 yrkande 6.Utskottet föreslår att till Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. anvisar ettreservationsanslag på för nästa budgetår ienlighet med regeringens förslag.Övriga utgifter inom grundutbildningAnslaget (C 46) avser övrig grundläggande högskoleutbildningsom inte ingår i resp. universitets eller högskolas anslag förgrundutbildning.I propositionen föreslås att för nästa budgetåranvisar ett reservationsanslag på 1 , fördelatpå fem anslagsposter. Sålunda beräknas till distansutbildning69 och till behörighetsgivande förutbildning, s.k.basår, 58 898 000 kr.Vidare beräknas under anslagsposten Vissa särskilda åtgärder435 (). Enligt de förslag till vissasärskilda åtgärder /96 inom den högre utbildningensom regeringen lagt fram i ett inledande avsnitt avpropositionen, skall medlen bl.a. användas till en ettårigaspirantutbildning för i första hand invandrare med akademiskutbildning. De skall också utnyttjas för verksamhet medsommaruniversitet/sommarhögskola för totalt 25 000 studerandesommaren 1995. Enligt proposition 1994/95:139 bör resursernakunna tas i anspråk även under sommaren 1996.För Särskilda utbildningssatsningar finns upptagen enanslagspost på . Dessa medel avses finansierade 10 000 nya högskoleplatser som skall tilldelas redanyrkesverksamma inom i första hand de naturvetenskapliga ochtekniska utbildningarna, i enlighet med regeringens förslagtidigare i budgetpropositionen.Slutligen har till regeringens disposition avsatts122 . Det anges i propositionen att i detta beloppingår medel för bl.a. en ny högskola på Södertörn.I motionerna 1994/95:Ub901 (m) yrkande 15 i denna del och1994/95:Ub906 (m) yrkande 8 ställer sig motionärerna avvisandetill regeringens förslag om arbetsmarknadspolitiskt motiveradehögskoleplatser, såsom de 10 000 platserna för utbildning inaturvetenskap/teknik och språk för äldre studerande. Det nuaktuella anslaget bör därför, enligt den senare motionen,minskas med , dvs. med hela anslagsposten förSärskilda utbildningssatsningar.Anslaget bör enligt motion 1994/95:Ub907 (c) yrkande 19minskas med . Motionärerna avslår förslagetom medel till regeringens disposition, förutom de medel som ärberäknade för en ny högskola på Södertörn.Enligt motion 1994/95:Ub706 (v) yrkande 4 i denna del börriksdagen under förevarande anslag anvisa 1 335 553 000 krför /96. Detta anslagsbelopp är 113 500 000 krlägre än vad regeringen föreslår. Motionärerna har därvidberäknat mindre för färre högskoleplatserunder budgetåret, eftersom de anser att antagningen till de nyaplatserna skall ske successivt, samt merför verksamhet vid sommaruniversitet/sommarhögskola ävensommaren 1996.I motion 1994/95:Fi216 (kds) yrkande 14 föreslås attriksdagen anvisar mindre än vad regeringenhar föreslagit under anslaget för nästa budgetår. Motionärernasförslag är en följd av deras yrkanden om permanentning av3 000 nya högskoleplatser inom naturvetenskap och teknik,vilket innebär färre högskoleplatser under budgetåret, och omplatser vid sommaruniversitet/sommarhögskola till.Utskottet har i det föregående tillstyrkt att riksdagengodkänner vad regeringen förordat om omfattning och fördelningav resurser för särskilda utbildningssatsningar inomgrundutbildningen. Likaledes har utskottet tillstyrkt attregeringen bemyndigas fördela resurser avseende Vissa särskildaåtgärder /96 inom den högre utbildningen.Inrättandet av har utskottet tillstyrkt isitt betänkande 1994/95:UbU11. När det gäller övriga medel tillregeringens disposition är det enligt utskottet rimligt attvissa medel finns beräknade för oförutsedda utgifter,korrigeringar av felräkningar etc. med hänsyn till att dettotala anslaget till grundutbildning vid landets universitetoch högskolor uppgår till för budgetåret1995/96.Med hänvisning till utskottets redovisade ställningstagandenanser utskottet att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motionerna 1994/95:Ub706 yrkande 4 idenna del, 1994/95:Ub901 yrkande 15 i denna del, 1994/95:Ub906yrkande 8, 1994/95:Ub907 yrkande 19 och 1994/95:Fi216 yrkande14 bör anvisa det av regeringen begärda anslagsbeloppet på1 till Övriga utgifter inom grundutbildningför /96.Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildningUnder detta anslag (C 47) har medel beräknats för forskningoch forskarutbildning som inte ingår i resp. universitets ellerhögskolas anslag för forskning och forskarutbildning.Sammantaget begär regeringen ett reservationsanslag på212 för /96. Därav har175 beräknats för bilateralt forskningssamarbete,Fora för kvinnliga forskare, kontaktsekretariat,kontaktforskare, forskningsinformation, internationalisering,jämställdhet, m.m.Resterande avser studiefinansiering underett år (--) för 300--500 doktorander.Regeringen har i ett inledande avsnitt av budgetpropositionenbegärt bemyndigande att fördela dessa resurser.I motion 1994/95:Ub629 (s) framhålls kvinnoforskningen vidHögskolan i . Motionärerna begär ett uttalande avriksdagen om att denna forskning bör förstärkas och atthögskolan bör få del av de medel som under anslaget avsatts förfora för kvinnliga forskare.Utskottet hänvisar till att medlen som anvisats till fora förkvinnliga forskare för innevarande budgetår fördelats avregeringen i regleringsbrevet till de olika universiteten samttill högskolorna i och . Utskottet anser att det ärangeläget att verksamheten vid fora för kvinnliga forskareutvecklas. Förslag om ytterligare medel till denna verksamhetbör dock bedömas i samband med behandlingen av nästaforskningsproposition. Motionen bör sålunda avslås avriksdagen.Ökade resurser till studiefinansiering för doktoranderföreslås i flera motioner. Enligt motion 1994/95:Ub907 (c)yrkande 4 bör anslaget ökas med för att denpågående omvandlingen av utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster skall kunna fortsätta och flerdoktorandtjänster inrättas. I motion 1994/95:Ub624 (fp) yrkande20 begärs ett tillkännagivande om att resurser för ytterligare300 doktorandtjänster bör anslås. För studiefinansiering av 300nya doktorandtjänster utöver de 300--500 som regeringenföreslagit bör enligt motion 1994/95:Ub706 (v)yrkande 5 öka anslaget med och såledesanvisa . I motion 1994/95:Ub905 (mp) yrkande 21i denna del föreslås att i syfte att fullföljaövergången från utbildningsbidrag till doktorandtjänster ochutöka antalet doktorandtjänster i forskarutbildningen skallanslå utöver regeringens förslag.Utskottet har tidigare i sitt betänkande 1994/95:UbU13tillstyrkt regeringens förslag när det gäller utbildningsbidragoch doktorandtjänster. I konsekvens härmed tillstyrkerutskottet nu regeringens förslag om medelsanvisning ochavstyrker motionerna 1994/95:Ub624 yrkande 20, 1994/95:Ub706yrkande 5, 1994/95:Ub905 yrkande 21 i denna del och1994/95:Ub907 yrkande 4. bör således till Övrigautgifter inom forskning och forskarutbildning anvisa ettreservationsanslag på för nästa budgetår.Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolorUnder anslaget (C 48) beräknas medel för konstnärligtutvecklingsarbete vid , ,, Kungl. iStockholm, i och iStockholm.Konstnärligt utvecklingsarbete bedrivs som en konstnärligmotsvarighet till forskningen vid fakulteterna. I propositionenanges att de riktlinjer för verksamheten och resurserna somriksdagen beslutade med anledning av forskningspropositionenvåren 1993 för treårsperioden /94--1995/96 bör ligga fast.Medel för konstnärligt utvecklingsarbete beräknas även underanslagen till , , Umeåuniversitet samt , som inte har något att erinra mot regeringensberäkning av anslagsbeloppet, föreslår att tillKonstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor /96 anvisar ett reservationsanslag på18 802 000 kr.Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolorFör Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolor (C 49) föreslås i propositionen ettreservationsanslag på för /96.I anslagsbeloppet ingår en anslagspost på tillregeringens disposition; i övrigt är anslaget fördelat till 15mindre och medelstora högskolor.Av anslagsposten Till regeringens disposition utgörshuvudparten av medel som regeringen fördelar dels för forskningi nätverk med universitet och högskolor med fastaforskningsresurser, dels för forskningssamverkan mednäringslivet, enligt forskningspolitiska beslutvåren (proposition 1992/93:170, bet. UbU15, rskr. 388).Därutöver har anslaget i nu föreliggande budgetpropositionförstärkts med för att bidra till att ökaomfattningen av den forskning som finns vid de mindre ochmedelstora högskolorna, öka andelen forskarutbildade lärare viddessa högskolor samt öka andelen studerande som går vidare tillforskarutbildning. Regeringen anför att det är viktigt attresurserna för forskningsstödjande åtgärder successivt ökas.I flera motioner pläderas för en ökad tilldelning av medeltill viss högskola för forskningsstödjande åtgärder. Sålundaanförs i motion 1994/95:Ub732 (c) yrkande 2 att Högskolan iSkövde bör få ökade medel. Enligt motionerna 1994/95:Ub720 (m)yrkande 2 och 1994/95:Ub697 (s) yrkande 3 bör 1 miljon kronorav den förstärkning om som regeringenberäknat under anslaget tillföras Högskolan iTrollhättan/. I motion 1994/95:Ub683 (s) hävdas att ca52 ur posten Till regeringens dispositionskulle kunna fördelas till mindre och medelstora högskolor avHögskolans i storlek. bör enligtmotion 1994/95:Ub660 (c) yrkande 1 tilldelas 12 miljoner kronortill forskningsstödjande åtgärder i stället för föreslagna 4,9miljoner kronor. Motionärerna anser att tillskottet kan tasfrån anslagsposten Till regeringens disposition.Enligt vad utskottet inhämtat finns de extra medlen om 10miljoner kronor ofördelade under anslagsposten Till regeringensdisposition. Övriga medel under denna post är som ovanredovisats uppbundna genom tidigare riksdagsbeslut. Utskottetanser inte att skall föregripa regeringens beslut omfördelning av de extra medlen genom att uttala sig till förmånför en viss högskola. Utskottet avstyrker därför motionerna1994/95:Ub660 yrkande 1, 1994/95:Ub683, 1994/95:Ub697 yrkande3, 1994/95:Ub720 yrkande 2 och 1994/95:Ub732 yrkande 2.Högskolan i bör också tilldelas medel förforskningsstödjande åtgärder, anförs det i motion1994/95:Ub702 (s) yrkande 2. Lärarna inom högskolansutbildningar utanför det tekniska utbildningsområdet är de endai landet som inte endera har fakultetsanslag eller omfattas avanslaget för forskningsstödjande åtgärder. Medlen som börtilldelas högskolan för /96 kan enligtmotionärerna belasta anslagsposten Till regeringensdisposition.Utskottet konstaterar att , som har enteknisk fakultet, inte räknas till de mindre och medelstorahögskolorna. Dock har utskottet i yttrande (1993/94:UbU4y s. 5) till arbetsmarknadsutskottet ansett attdet finns anledning att se över hur även de icke tekniskautbildningarna vid skall kunna få del avforskningsstödjande resurser, i likhet med vad som gäller förhögskolor utan fasta forskningsresurser. Frågan bör dockbedömas i ett bredare perspektiv forskningspolitiskaproposition. Med hänvisning härtill avstyrks motion1994/95:Ub702 yrkande 2.Frågan om fördelningen av nätverksmedel till mindre ochmedelstora högskolor tas upp i motion 1994/95:Ub718 (s). Dessamedel bör -- om de permanentas vid ingångeni nästa treårsperiod -- fördelas profilerat och inte eftermatematiska likhetsprinciper.Utskottet noterar, vilket motionären åberopat, att regeringeni propositionen säger sig ha för avsikt att fr.o.m. ingången avnästa treåriga planeringsperiod göra nuvarande resurser förforskning i nätverk och forskningssamverkan med näringslivetpermanenta för forskning och forskarutbildning vid de mindreoch medelstora högskolorna. Utskottet anser att regeringensförslag i nästa forskningspolitiska proposition bör avvaktas,varför motionen avstyrks.Regeringen har, som nämnts, under förevarande anslag begärtett anslagsbelopp på 232 700 000 kr.Enligt motion 1994/95:Ub907 (c) yrkande 6 bör riksdagenförstärka anslaget och anvisa utöverregeringens förslag som ett steg i arbetet på att nå målet attde mindre och medelstora högskolorna får fastaforskningsresurser.Utskottet ställer sig bakom regeringens medelsberäkning meden viss förstärkning av anslaget till forskningsstödjandeåtgärder. Med anledning av motionsyrkandet vill utskottethänvisa till att regeringen i budgetpropositionen förutskickaratt permanenta forskningsresurser successivt skall tillföras demindre och medelstora högskolorna. Enligt utskottets mening börriksdagen nu anvisa begärt belopp på och avslåmotion 1994/95:Ub907 yrkande 6.Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskningFrån anslaget utgår ersättning till vissa landsting/kommunerenligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m.samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m.Utskottet, som inte har något att erinra motmedelsberäkningen i propositionen, tillstyrker att riksdagentill Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskningför /96 anvisar ett ramanslag på2 296 979 000 kr.En översyn av läkarutbildningsavtalet i syfte attfastställa nya ersättningar till universitetssjukhusen förläkarutbildning och viss forskningsverksamhet förordas imotionerna 1994/95:Ub647 (c), 1994/95:Ub673 (fp) och1994/95:Ub680 (v). En obalans i tilldelningen av statligdriftersättning har successivt uppstått, framhållermotionärerna. Därför bör en omfördelning göras så attersättningen till resp. sjukvårdshuvudman utgår i proportiontill storleken på fakultetsanslaget och till volymen pågrundutbildningen av läkare.Utskottet har erfarit att de av motionärerna påtaladeproblemen är uppmärksammade inom är resultatet avförhandlingar som hade pågått . Frågan ärkomplicerad och kan inte lösas utan nya förhandlingar. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna.Kostnader för tekniska högskolasavvecklingsorganisationPå detta anslag bokförs avvecklingskostnader m.m. för denstatliga myndigheten som den 1 juli1994 övergått i stiftelseform. Eventuell behållning påräntekontot från myndigheten efter avvecklingen förs över tillChalmers tekniska högskola AB. Likaledes amorterar bolageteventuellt underskott på räntekontot.Anslaget disponeras av den särskilde utredare som utsetts föruppgiften att avveckla myndigheten. Utredaren skallslutredovisa sitt uppdrag senast den 31 oktober 1995.Utskottet anser att , som regeringen föreslagit,till kostnader för avvecklingsorganisationen bör anvisa ettförslagsanslag för nästa budgetår på 1 000 kr.Kostnader för Högskolans i avvecklingsorganisationPå detta anslag bokförs avvecklingskostnader m.m. för denstatliga myndigheten som den 1 juli 1994övergått i stiftelseform. Eventuell behållning på räntekontotfrån myndigheten efter avvecklingen förs över till StiftelsenHögskolan i . Likaledes amorterar stiftelseneventuellt underskott på räntekontot.Anslaget disponeras av den särskilde utredare som utsetts föruppgiften att avveckla myndigheten. Utredaren skallslutredovisa sitt uppdrag senast den 31 oktober 1995.Utskottet anser att , som regeringen föreslagit,till kostnader för avvecklingsorganisationen bör anvisa ettförslagsanslag för nästa budgetår på 1 000 kr.6. Nationella och internationella forskningsresurserVissa allmänna frågorI ett inledande avsnitt till littera D. Nationella ochinternationella forskningsresurser framhåller regeringen attforskningsfrågorna skall ges hög prioritet i regeringensarbete. Det stora budgetunderskottet gör det dock omöjligt attupprätthålla en oförändrad nivå på forskningsresurserna.Samtliga samhällssektorer måste medverka i saneringen avstatsfinanserna, framhåller regeringen. Regeringen lägger framförslag som innebär begränsningar av resurserna förforskningsråden och övrig forskningsverksamhet under dennalittera om ca varav ca 160 miljoner kronoravser budgetårets . Detta innebär enbesparing med för /96. För budgetåren1997 och 1998 avser regeringen att spara ytterligare 19 resp.76 miljoner kronor på samma områden. Regeringen hemställer attriksdagen godkänner inriktningen av besparingsåtgärderna förbudgetåren 1997 och 1998.Utgångspunkten för regeringens förslag till fördelning avresurserna till forskningen är att forskningssystemet skallutsättas för minsta möjliga påfrestningar och attutgiftsminskningarna inte drastiskt skall förändramöjligheterna att bedriva forskning av hög kvalitet. Inuvarande statsfinansiella läge anser regeringen det varaomöjligt att ett samhällsområde tillförs resurser av denstorleksordning som medlen till forskningsstiftelserna innebärutan att justeringar av de ordinarie forskningsanslagengenomförs. Regeringen aviserar att ytterligare besparingardärför kommer att ske främst under budgetåren 1997 och 1998(budgetpropositionen s. 273). Regeringen framhåller att det ärangeläget att de skilda finansiärerna av den svenskaforskningen inleder ett nära samarbete, så att balansen i detsvenska forskningssystemet kan upprätthållas i största möjligautsträckning trots de ofrånkomliga besparingarna och så attSveriges samlade resurser för forskning och utveckling användseffektivt. Regeringen redovisar att den inlett diskussioner medstiftelserna bl.a. vad gäller stiftelsernas samverkan medövriga forskningsfinansierande organ. Regeringen avser attredovisa de budgetmässiga konsekvenserna för ordinarieforskningsanslag för i april 1995.Regeringen meddelar också sin avsikt att se över den totalaforskningsfinansieringsstrukturen. Regeringen har genom beslutden givit en särskild utredare i uppdrag attgenomföra en översyn av strukturen för forskningsfinansieringen(dir. 1995:41).Regeringens förslag till besparingar på nu ifrågavarandeområde tas upp i flera motioner. I motion 1994/95:Ub901 (m)yrkandena 8 och 9 (delvis) framhålls behovet av långsiktighet iforskningspolitiken och att staten måste ge stabila ekonomiskaoch organisatoriska ramvillkor. De nödvändiga besparingarnamåste genomföras på ett strukturellt riktigt sätt. Regeringensförslag bör avslås. Motionärerna förordar i stället att enytterligare besparing -- utöver regeringens förslag -- görsinom området för arbetsmiljö och arbetslivsforskning. Enligtmotion 1994/95:Ub906 (m) yrkande 9 bör besluta attunder littera D. Nationella och internationellaforskningsresurser anvisa ett i förhållande till regeringensförslag ökat anslag med för forskningsrådoch övrig forskningsverksamhet. I motion 1994/95:Ub907 (c)yrkande 2 begärs att anvisar 50 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit. Enligt motion 1994/95:Ub706(v) yrkande 11 bör till forskningsråden anvisa 88miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit. Motionärernaanser att det är olämpligt att nu initiera ett omfattandebesparingsprogram, eftersom regeringen aviserar att under vårenta initiativ till en översyn av den totalaforskningsfinansieringen.Utskottet anser att det statsfinansiella läget gör detnödvändigt att besparingar görs även inom den statligaforskningsverksamheten och har därmed ingen annan uppfattningän regeringen i frågan. Utskottet tillstyrker såledesregeringens förslag avseende utgiftsbegränsningar förforskningsråden och övrig forskningsverksamhet under littera D.Nationella och internationella forskningsresurser /97. Utskottet gör samma bedömning somregeringen, nämligen att det stora budgetunderskottet gör detomöjligt att upprätthålla en oförändrad nivå påforskningsresurserna. Utskottet återkommer i det följande tillregeringens beräkning av nu berörda anslag. Motionerna1994/95:Ub706 yrkande 11, 1995/96:Ub901 yrkandena 8 och 9(delvis), 1995/96:Ub906 yrkande 9 och 1995/96:Ub907 yrkande 2bör enligt utskottets mening avslås i den del de avserresurserna för /96.Utskottet har inte heller anledning att inta någon annanståndpunkt än regeringen vad avser inriktningen avbesparingsåtgärderna för budgetåren 1997 och 1998.Utskottet avstyrker således även de ovan redovisademotionsyrkandena i de delar de avser resurserna för budgetåren1997 och 1998. bör godkänna regeringens förslag tillinriktning av besparingsåtgärderna för dessa budgetår.Enligt motion 1994/95:Ub624 (fp) yrkande 23 bör det i sambandmed översynen av forskningsfinansieringen göras en översyn avden befintliga strukturen inom universitetensforskningsorganisation. Dagens forskning är oftagränsöverskridande, inte bara över disciplingränserna utan ävenöver fakultetsgränserna. De goda erfarenheter som man har haftvid när det gäller temaorganisation har,framhåller motionärerna, inte influerat till förändringar påövriga universitet.Utskottet anser i likhet med regeringen det angeläget att enöversyn görs av strukturen för forskningsfinansieringen. Somredan framhållits har regeringen beslutat om direktiv för ensådan översyn (dir. 1995:41). Enligt direktiven skall ensärskild utredare genomföra en översyn av det svenska systemetför tilldelning av resurser till forskning, balansen mellanmedel från olika forskningsfinansiärer och relationerna mellanforskningsfinansiärer å den ena sidan och universitet ochhögskolor å den andra. Uppdraget skall slutredovisas senast den1 mars 1996.När det gäller motionärernas yrkande om en översyn av denbefintliga strukturen inom universitetensforskningsorganisation vill utskottet hänvisa till attutredaren enligt sina direktiv bl.a. skall redovisa deeventuella problem som finns i det nuvarande svenskaforskningsfinansieringssystemet och hur detta system förresurstilldelning påverkar utförandenivån, särskilt universitetoch högskolor. En övergripande fråga som utredaren därvid skallbelysa är hur finansieringssystemet i sin nuvarande utformningkan bidra till en fortlöpande profilering och förnyelse avforskningen och dess inriktning. Enligt utskottet är syftet medyrkandet i huvudsak tillgodosett med vad utskottet redovisat,varför det avstyrks.I motion 1994/95:Ub731 (s) framhålls att det är viktigt atteventuella besparingar i det statliga systemet förforskningsfinansiering ej tillåts drabba den fria, innovativainomvetenskapligt motiverade forskningen. Om en indragning ändåmåste göras bör enligt motionärerna tre åtgärder vidtas för attstimulera nyskapande forskning. Indragningarna bör i förstahand drabba sektorsorganen. Stiftelserna bör erbjudas attöverta finansieringsansvaret för vissa projekt från bl.a.forskningsråden. De statliga sektorsorganen bör få direktiv attäven stödja fri, innovativ inomvetenskapligt motiveradforskning eller medel överförda från dessa organ tillforskningsråden. Enligt motion 1994/95:Ub905 (mp) yrkande 29bör en utredning och en utvärdering av helasektorsforskningen göras och förslag tas fram för engenomgripande effektivisering av forskningen inom olikaområden. I samma motion yrkande 25 anförs att det är enbristande balans mellan grundforskning och sektorsforskning medhänsyn till samhällets behov av forskningsresurser. Enligtyrkande 26 samma motion och i motion 1994/95:Ub662 (mp) bör enöversyn göras av landets samlade resurser försektorsforskningen med målet att föra av dessa medeltill forskningsråden.Avvägningen mellan å ena sidan anslag till grundforskning vidfrämst universitet och högskolor och annan inomvetenskapligtmotiverad forskning och å andra sidan resurserna från olikastatliga forskningsfinansiärer är en principiellt viktigforskningspolitisk fråga. Den bör i första hand övervägas ochberedas inför regeringens regelbundet återkommandeforskningspolitiska propositioner.Utskottet har ovan redovisat att regeringen beslutatom direktiv till en översyn av strukturen förforskningsfinansiering och att översynen bl.a. avser balansenmellan medel från olika forskningsfinansiärer. Av direktivenframgår att utredaren översiktligt skall beskriva hurresurserna för forskning för olika syften och på olikakunskapsområden har utvecklats över den senastetjugoårsperioden. Utredaren skall vidare belysa fördelningen avmedel mellan olika forskningsfinansiärer samtfakultetsanslagen.