bet · GI01SkU22 · 1995-03-14 00:00:00 — I detsammanhanget framhöll utskottet vidare att en bättre ocheffektivare samverkan mellan olika myndigheter som berörs avekonomisk brottslighet är en viktig väg till ett bättreresultat.Samtidigt som man bör arbeta på att få fram bättre metoder ochsystem inom beskattningen för att motverka skatteundandragandeoch effektivisera kampen mot ekonomisk brottslighet är detenligt utskottets mening mycket viktigt att inte rättssäkerhetenvid beskattningen får stå tillbaka när nya åtgärder övervägs.Mot den bakgrunden finner utskottet att regeringens beslut attlägga ner är mycket anmärkningsvärt.Beslutet kan knappast tolkas på annat sätt än att regeringeninte tar allvarligt på de rättssäkerhetsfrågor som kommitténhade till uppgift att ta upp, såsom prejudikatbildningen påskatteområdet, möjligheterna till förhandsbesked och tidsfristerför eftertaxering. Det är också enligt utskottets mening viktigtatt man slår vakt om de rättssäkerhetsförbättringar som på denförra regeringens förslag genomfördes . Utskottettänker bl.a. på de nya reglerna för skatteutredningar, anståndmed skatteinbetalningar, ersättning för kostnader i ärenden ochmål om skatt, betalningssäkring etc. De nya utredningsdirektiventill översynen av lagen om självdeklaration ochkontrolluppgifter m.m. är enligt utskottets mening ägnade attinge oro genom att utformningen domineras av kontrollaspekten.En annan enligt utskottets mening helt felaktig och förekobrottsbekämpningen missriktad åtgärd är att återinföra dentidigare s.k. skatteflyktslagen, som avskaffades för flera årsedan efter långvarig och kraftig kritik, bl.a. därför att denmedförde svårigheter för den enskilde att förutse konsekvensernaav olika rättshandlingar och därför att den knappast fylldenågon vettig funktion efter skattereformen. En annan åtgärd avregeringen som utskottet ställer sig tveksamt till är att redannu ompröva ändringar i revisionsreglerna som syftadetill att avhjälpa bristerna i rättssäkerheten på detta område.Som ovan anförts är utskottet dock berett att biträdaregeringens förslag till anslag för nästa budgetår ochbesparingar på . Motionerna bör därför enligtutskottets uppfattning avvisas.2. Anslag till (mom. 1)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 4med "Utskottet vill" och slutar på s. 5 med "aktuell del" bortha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck iVänsterpartiets partimotion om ekonomisk brottslighet ochskattekontroll att kraftfulla åtgärder måste sättas in mot denekonomiska brottsligheten med hänsyn till omfattningen ochstorleken av de skador som den åsamkar samhället och enskildamänniskor. Hur samhället och enskilda drabbas finns beskrivet idet förslag av revisorer som utskottet enigt ställdesig bakom i höstas.Skattemyndigheterna spelar en mycket viktig roll både vidbekämpandet av ekonomisk brottslighet och då det gäller atthålla efter skatteundandragandet som ökar iomfattning. I tidigare gjorda beräkningar har man frånmyndighetshåll räknat med ett utfall på tio gånger de satsaderesurserna när det gäller skattemyndigheterna. Om man därtilllägger andra numera mycket välkända argument för ytterligareresurser till kampen mot ekonomisk brottslighet är det mycketsvårt att förstå att regeringen faktiskt föreslår en minskningav anslaget till Skattemyndigheterna med 140 miljoner kronorunder /96. Som framhålls i motionen torde dettalägre anslag med nödvändighet innebära att både granskning ochövrig kontroll kommer att minska. Eftersom utrymmet förytterligare organisationsförändringar under /96är mycket litet har utskottet svårt att se hur kampen motskatteundandragande och ekonomisk brottslighet skall kunnaskärpas.Momsen är en viktig men också sårbar del av beskattningen medhänsyn till att en mycket stor del av statens skatteinkomsterbygger på denna skatteform och att systemet visat sigkänsligt för manipulationer i skatteundandragande syfte. Motbakgrund av bl.a. granskning avSkatteförvaltningen, som enligt propositionen resulterat i endel kritiska synpunkter rörande bl.a. momskontrollen, villutskottet betona vikten av att denna sektors behov beaktas i såstor utsträckning som möjligt.I övrigt välkomnar utskottet de initiativ som tagits avregeringen när det gäller att återinföra lagen mot skatteflykt,ompröva den tidigare borgerliga regeringens försämringar i vadavser skattemyndigheternas revisionsmöjligheter, skärpaskattekontrollen och utvidga skyldigheten att lämnakontrolluppgifter på reavinster och reaförluster. Med detanförda tillstyrker utskottet propositionen utom såvitt avseranslaget till Skattemyndigheterna där utskottet i ställettillstyrker motion Sk804 yrkande 1 (v). De båda s-motionernaSk342 och Ju205 i denna del får anses tillgodosedda med detanförda och avstyrks.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande anslag till Skatteförvaltningenatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga 8littera A yrkandena 1 och 6 i denna del och motion1994/95:Sk804 yrkande 1, med anledning av motionerna1994/95:Sk342 yrkande 3 och 1994/95:Ju205 yrkande 3 och medavslag på proposition 1994/95:100 bilaga 8 littera A yrkande 2a) till för /96 anvisarett ramanslag på ,b) till Skattemyndigheterna för /96 anvisarett ramanslag på 6 ,c) godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inomskatteförvaltningen för budgetåren 1997 och 1998 som regeringenförordar,3. Anslag till ersättning för kostnader i ärenden och mål omskatt m.m. (mom. 2), , ochJan-Olof (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet biträder" och slutar med "berörd del" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att anslaget till ersättning för kostnader iärenden och mål om skatt m.m. -- som för innevarande budgetårbestämts till -- skäligen bör uppjusteras till 25miljoner kronor varav bör beräknas för juli1995--. Utskottet tillstyrker således motion Ju221 (m)i denna del och avstyrker propositionen i motsvarande del.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande anslag till ersättning för kostnader iärenden och mål om skatt m.m.att med bifall till motion 1994/95:Ju221 yrkande11 och med avslag på proposition 1994/95:100 bilaga 8 littera Ayrkande 5 till Ersättning för kostnader i ärenden och mål omskatt m.m. för /96 anvisar ett förslagsanslagpå ,4. Avvägningen av resurstilldelningen mellanskattemyndigheternas och kronofogdemyndigheternas verksamhet(mom. 5), , ochJan-Olof (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "berörd del" bort haföljande lydelse:Beskattning, uppbörd och slutligen indrivning kan ses somolika led i en och samma produktionsprocess, där insatser i ettled påverkar förutsättningarna för verksamheten i senare led.Med utgångspunkt häri har () i engranskning av uppbörds- och indrivningsverksamheten pekat påbehovet av att anlägga ett helhetsperspektiv på uppbörd ochindrivning av skatter och avgifter och att verksamheten inomskatteförvaltningen resp. kronofogdemyndigheterna inriktas påatt samordna insatserna så att de sammantaget leder till ett såbra resultat som möjligt. De nuvarande bristerna i samordningenger enligt RRV effektivitetsförluster. RRV anser därför att RSV-- i egenskap av koncernledning för såväl skatteförvaltningensom exekutionsområdet -- bör förändra den övergripande ledningenoch styrningen i riktning mot ett ökat inslag av gemensamtarbete vad gäller uppbörd och indrivning av skatter ochavgifter. Vidare anser RRV att RSV över huvud taget bör utvecklamålstyrningen inom exekutionsväsendet och inta en mer aktiv ochpådrivande roll.Mot denna bakgrund föreslår RRV bl.a. att RSV skall ges vissamöjligheter att göra resursavvägningar mellan de olikakoncerndelarna. Detta förslag ligger till grund för förslaget imotion Sk802 (m) och utskottet ställer sig för sin del positivttill det. Utskottet tillstyrker följaktligen motionen i dennadel.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande avvägningen av resurstilldelningen mellanskattemyndigheternas och kronofogdemyndigheternas verksamhetatt med bifall till motion 1994/95:Sk802 yrkande 1hos regeringen begär förslag om att i enlighetmed vad ovan anförts ges rätt att göra en avvägning avresurstilldelningen till skattemyndigheternas ochkronofogdemyndigheternas verksamhet,5. Befogenheten att besluta om indrivning (mom. 6)(), (), (), () och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse:Utskottet instämmer i motionärernas krav attskattemyndigheterna bör ha befogenhet att besluta om och närskatter och avgifter skall överlämnas för indrivning. Denuvarande bestämmelserna är alldeles för stelbenta och torde imånga fall vara till förfång för exempelvis småföretag.Motionärernas förslag torde även ligga väl i linje meduppfattningen att RSV bör ges ökade ledningsfunktioner i vadgäller samordningen av uppbörds- och indrivningsverksamheten.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna, och utskottet tillstyrker följaktligen med det anfördamotion Sk802 (m) även i denna del.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6. beträffande befogenheten att besluta om indrivningatt med bifall till motion 1995/96:Sk802 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtangående en ökad befogenhet för RSV att besluta om indrivning,6. Kontrollen av aktieförsäljningar (mom. 7)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Som ovan" och slutar med "aktuella motionsyrkandena" bortha följande lydelse:Utskottet bedömer i likhet med motionärerna bakom motion Sk804(v) att kontrollen av realisationsvinster vid försäljning avaktier som köpts och sålts under är i det närmasteobefintlig och att detta förhållande medfört ett avsevärtskatteundandragande. Utskottet delar vidare den i motionenframförda uppfattningen att de åtgärder av lagteknisk ochpraktisk natur som behövs för att komma till rätta med dettaförhållande -- bl.a. erforderlig dataregistrering avtransaktionerna -- är av relativt enkel beskaffenhet. Den imotionen anvisade metoden, som bygger på en användning av deuppgifter om transaktioner som finns hos VPC i kombination meden registrering av aktuella aktiekurser, synes utskottetanvändbar och värd att satsa på. Som framhålls i motionen måstedessutom de tidigare s.k. tredjemansrevisionerna återinförasom skattemyndigheterna skall kunna sköta kontrollen på etttillfredsställande sätt. Regeringen bör tillhållas att omgåendelägga fram ett förslag i enlighet med det anförda. Utskottetföreslår att som sin mening ger detta till känna förregeringen.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:7. beträffande kontrollen av aktieförsäljningaratt med bifall till motionerna 1994/95:Sk804yrkande 3 och med anledning av motion 1994/95:Sk805 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört angåendeett kontrollsystem för aktieförsäljningar,7. Preliminär F-skatt och särskild A-skatt (mom. 8)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "beslut" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Beslutet , mot vilket m- och c-ledamöterna iskatteutskottet reserverade sig, att höja uttaget av preliminärF-skatt och särskild A-skatt var enligt utskottets uppfattningfelaktigt. Den prognos om näringslivets driftöverskott sombeslutet byggde på var illa underbyggd. I själva verket harmånga framför allt småföretagare fortfarande en mycket svaglikviditet och de drabbas hårt av de nya reglerna. De tidigarenivåerna på respektive uttag svarar bättre motbransch- och konjunkturvariationerna. bör därförbegära att regeringen lägger fram förslag om att återgå till denivåer för preliminärskatteuttaget som gällde före den senastehöjningen. Motion Fi219 tillstyrks således i denna del.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:8. beträffande preliminär F-skatt och särskild A-skattatt med bifall till motion 1994/95:Fi219 yrkande12 hos regeringen begär förslag av innebörd att de nivåer somgällde före den senaste höjningen av preliminärskatten på dettaområde återställs,8. Skattetillägg (mom. 9)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "utskottet motionerna" bortha följande lydelse:Av rättviseskäl och för att upprätthålla lojaliteten tillskattesystemet är det viktigt att reglerna om sanktionsavgifterär utformade så att löntagare och företagare behandlas lika. 5 kap. 4 § taxeringslagen föreskrivna befrielsegrunden, somgäller vid vissa fall av rättelse i fråga om inkomst av tjänsteller kapital när kontrollmaterial finns tillgängligt förskattemyndigheten, bör därför utsträckas till att gälla även iinkomstslaget näringsverksamhet. bör med anledning avmotionerna Sk326 och Sk801 rikta ett uttalande härom tillregeringen.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:9. beträffande Skattetilläggatt med anledning av motionerna 1994/95:Sk326 och1994/95:Sk801 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört rörande en utsträckning av befrielsegrunden förskattetillägg,9. Tidsfrister för omprövning m.m. (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "motion Sk808" bort haföljande lydelse:Den nu gällande tidsfristen för ett omprövningsbeslut innebäratt ett omprövningsbeslut till den skattskyldiges nackdel fårmeddelas efter utgången av taxeringsåret. Dennaregel är enligt utskottets mening inte tillfredsställande. Denskattskyldige måste i rimlig tid kunna veta att deklarationenhar vunnit laga kraft. Beslut om omprövning till denskattskyldiges nackdel bör därför endast få meddelas inom sexmånader efter utgången av taxeringsåret.När det gäller respiträntan anser utskottet att debiteradskatt efter avgörande i skattedomstol inte bör belastas medränta med mer än 12 månader från det att deklarationen lämnadesin. Mer än 12 månaders räntebelastning på den avSkattemyndigheten hos länsrätten yrkade höjningen av skatten börsåledes skattebetalaren inte behöva räkna med, även om ärendetär komplicerat eller rättsläget oklart eller länsrätten av annananledning arbetar långsamt. Med en sådan tidsgräns skulleskattebetalarnas ekonomiska handlingsfrihet kringskäras mindreän och behovet av att reservera likvida medel för en skattsom kanske aldrig påförs minska. En sådan tidsgräns underlättarockså för den skattskyldige att använda medlen på annat sätt,t.ex. för satsningar i produktiva investeringar av merlångsiktig karaktär, avbetalning på lån etc. Vidare skulleskattemyndigheterna stimuleras att snabbare avgöra rutinmål.Härigenom ökar sannolikheten för att medel finns när detslutliga avgörandet kommer, en eventuell konkurs kan kanskeundvikas, och staten torde således inte förlora på en dyliktidsgräns.Vad nu anförts bör enligt utskottets uppfattning somsin mening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrkerföljaktligen motion Sk808.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:11. beträffande tidsfrister för omprövning m.m.att med bifall till motion 1994/95:Sk808 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört angåendetidsfrister för omprövning och tid under vilken respiträntautgår.10. Nummerkonton i (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "motion Sk803" bort haföljande lydelse:Den schweiziska banksekretessen gör det möjligt att användanummerkonton i schweiziska banker för att gömma undan ettkapitalinnehav. Många begagnar sig härav för att slippa attbetala skatt i eller dölja kriminellt åtkomna pengar.Som framhålls i motionen har bl.a. haft dåligaerfarenheter när det gällt att få fram uppgifter om pengar sommisstänkts härröra från mutor och som stoppats undan ischweiziska banker. Det finns anledning att tro att andra länderhar haft liknande erfarenheter och att det därför kan finnas enjordmån för ett internationellt agerande för att förmå Schweizatt ändra policy i fråga om sin banksekretess. bör ta deerforderliga initiativen, och utskottet tillstyrker såledesmotion Sk803 (mp).dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande nummerkonton i Schweizatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört rörande den schweiziska banksekretessen.Särskilda yttranden1. Avvägningen av resurstilldelningen mellanskattemyndigheternas och kronofogdemyndigheternas verksamhet(mom. 5)() anför följande.Kristdemokraterna har i en partimotion om skattepolitiken(1994/95:Sk349) föreslagit åtgärder för att öka effektiviteteni skatteindrivningen och därigenom öka skatteintäkterna mednetto . Motionen behandlas avlagutskottet i betänkandet 1994/95:LU23 som beräknas bliföremål för behandling och beslut i kammaren den 7 april.2. Redovisning av socialavgifternas ändamål på skattsedeln(mom. 10), , ochJan-Olof (alla m) anför följande.Skatte- och avgiftsbetalarna i vårt land har ett berättigatkrav på att få upplysning om hur mycket var och en betalar förden välfärd som finansieras genom socialavgiftssystemet. Mångaskattskyldiga drar härvid en självklar parallell med deprinciper som gäller på marknaden i övrigt och som innebär attden som tillhandahåller en vara eller en tjänst måste uppgepriset för varan eller tjänsten innan en affär kan göras upp.För att få ökad förståelse för de besparingar som enligt allainsiktsfulla bedömare kommer att bli nödvändiga om skallåtervinna sunda statsfinanser, måste skatte- ochavgiftsbetalarna på lämpligt sätt delges information om hurmycket var och en betalar för de olika välfärdsområdena somtäcks av socialavgifterna. På samma sätt som skerpå skattsedlarna för de skattebetalare som betalar F-skattskulle man på skattsedlarna för alla löntagare kunna ange hursocialavgifterna fördelar sig på olika ändamål. Med dagensADB-teknik torde en sådan information på skattsedlarna intevålla några större tekniska eller praktiska svårigheter.Motionärens uppslag saknar således inte välgrundade motiv och viavser att även i fortsättningen följa hur skattemyndigheternasköter informationen om skatterna och avgifterna tillallmänheten. För dagen avstår vi dock från att ställa någotyrkande.