bet · GI01FöU4 · 1995-04-25 00:00:00 — Planerna på köp av mark för militärtbruki Hässleholmsområdet bör därför skrinläggas.UtskottetUtskottet behandlar först frågan om beslutsunderlaget införgrundorganisationsförändringar. I utskottets huvudbetänkande 1993/94:FöU9underföregående ägnades denna fråga ett betydande utrymme (s. 30--33).Bakgrunden var bl.a. ett förslag från revisorer (förs.1993/94:RR3).Utskottet uttalade då att det är viktigt att , regeringens ochFörsvarsmaktens beslutsroller är tydliga. Exempel gavs på situationer närbeslut om grundorganisationsförändringar endast kan fattas av . Fördefall oklarheter kan föreligga bör regeringen återkomma till medförslag så att en precisering kan ske.Utskottet underströk i sammanhanget betydelsen av att en sammanvägning avolika intressen kring dessa förändringar -- militära, regionala ocharbetsmarknadsmässiga -- kan ske i . Mot den bakgrunden ansågutskottet det viktigt med en parlamentarisk beredning av underlaget, t.ex. ienkommitté.Utskottet betonade också betydelsen av att förändringar avgrundorganisationen förankras hos berörda lokala parter genom att låta dessadelta i förändringsarbetet.Slutligen biträdde utskottet vad revisorerna anfört dels om behovet avkorrekta kalkyler och en utveckling av kalkylmetoderna, bl.a. genom införandeav kalkylränta, dels om betydelsen av en samlad och systematiskuppföljningav genomförda förändringar.Vad utskottet anförde om beslutsunderlag införgrundorganisationsförändringar gäller fortfarande till alla delar. Härutövervill utskottet lägga till det i och för sig rätt självklara attbeslutsunderlaget, utöver ekonomisk information av olika slag, ocksåinnehållervärderingar av hur verksamheten påverkas i olika alternativ, t.ex. i fråga omutbildningens effektivitet.Regeringen redogör i propositionen, utan att lämna förslag, för ensystematiserad metod för att ta fram beslutsunderlag införgrundorganisationsförändringar. Utskottet kan konstatera att beskrivningenkoncentrerar sig till de delar som avser de ekonomiska värderingarna; dels enförsvarsekonomisk kalkyl, dels en samhällsekonomisk. Utskottet håller med omatt det bör vara regeringens ansvar att genomföra den samhällsekonomiskakalkylen och att ta fram ett sammanställt underlag som kan presenteras förriksdagen. Härvid måste materialet vara så genomarbetat att det tål en kritiskgranskning. Det är sålunda otillfredsställande om utskottet skulle behövaöverarbeta kalkylerna eller göra egna sådana.I kommittémotion Fö202 (kds) och i partimotion Fö337 (fp) påpekas attregeringen i sin redogörelse över metoden inte närmare berör hur detparlamentariska inflytandet i arbetet med beslutsunderlaget skall tillgodoses,liksom det lokala inflytandet. Utskottet vill än en gång betona vikten av ettparlamentariskt inflytande i beredningsprocessen och konstaterar att dettainför det kommande försvarsbeslutet tillgodoses genom den arbetandeFörsvarsberedningen. Utskottet utgår likaledes från att Försvarsmakten låterlokala företrädare bli delaktiga i arbetet med att ta fram beslutsunderlag förförändringar i grundorganisationen.Utskottet förutsätter att regeringen i arbetet med frågor som rörgrundorganisationen beaktar vad utskottet här har anfört. Hur arbetsformernabör utvecklas får bl.a. bli beroende av erfarenheterna från det nuförestående försvarsbeslutsarbetet.Motionerna Fö202 (kds) yrkande 12 och Fö337 (fp) yrkande 7 får därmed ansestillgodosedda. De bör sålunda inte bifallas av riksdagen.Utskottet övergår till att behandla övriga motioner.Motion Fö330 (fp) förordar förändringar igrundorganisationen, främst den , med utgångspunkt i kravpå effektivitet och samordning. Utskottet anser att vad motionären anfört ärsådant som kommer att övervägas inför nästa totalförsvarsbeslut. Motion Fö330(fp) yrkandena 2, 4 och 5 bör därför inte bifallas.Även frågan om ett s.k. kärnförsvar med en grundorganisation sommöjliggör tillväxt är av sådan karaktär att den bör behandlas iförsvarsbeslutet. Motion Fö334 (fp) bör sålunda heller inte bifallas avriksdagen.Motion Fö325 (s) förordar att utredningen om effektivisering av den statligamaritima verksamheten (Fö 1993:08) prövar en samordning som innefattar ettmarint centrum för och . Utskottet konstaterar attregeringen beslutat tilläggsdirektiv (dir. 1994:158) till denaktuella utredningen. Tillägget innebär en utvidgning av utredningens arbete.Sålunda skall uppgiftsfördelning, organisation och lagstiftning för helaområdet ses över. Utskottet anser att de vidgade direktiven ger utrymme förattöverväga de frågor som motionären tar upp. Motionen bör därför inte bifallas.Motionären i motion Fö344 (v) vänder sig mot planerna för en markanskaffningi . Utskottet erinrar om att det ankommer på Försvarsmakten attbedöma behovet av mark för övningsändamål. En sådananskaffningsprocess innehåller moment där alla berörda skall kunna komma tilltals. Den innehåller också en miljöprövning. Om denna prövning och övrigainslag i processen leder till att det inte föreligger hinder förFörsvarsmaktenatt förvärva marken, skall ärendet underställas regeringen dåanskaffningsvärdet överstiger . I övriga fall beslutarFörsvarsmakten. Något riksdagsuttalande i enlighet med motionens yrkande anserinte utskottet vara befogat. Motion Fö344 (v) bör därför avslås.Nedläggning av grundutbildning vid marinkommandoI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s.98--99) har anfört om nedläggning av grundutbildning vid Norrlandskustensmarinkommando. Till avsnittet har också förts behandlingen av motionerna Fö202(kds kommittémotion) yrkande 10, Fö321 (c) yrkande 1, Fö324 (m), Fö327 (s),Fö330 (fp) yrkande 1, Fö335 (m) och Fö337 (fp partimotion) yrkande 8.RegeringenRegeringen anser, utan att avge förslag till , att grundutbildningav värnpliktiga inte bör genomföras vid marinkommando (MKN)efter . Möjligheten att utnyttja marinkommandots övningsområdebör dock behållas tills vidare. Regeringen redovisar följande bakgrund för sinståndpunkt.I 1992 års försvarsbeslut ingick en betydande minskning av . De årliga grundutbildningskontingenterna har därmedreducerats från ca 6 300 värnpliktiga till ca 4 100. Marinen har därför nuenbetydande överkapacitet i utbildningsorganisationen, främst inomkustartilleriet.Som följd av försvarsbeslut utbildas en amfibiebataljon vid MKN,avsedd för krigsuppgifter i första hand i Norrlandsmiljö. Denna bataljon ärfärdigutbildad och organiserad . Utbildning för omsättningav den aktuella bataljonen behöver inte påbörjas förrän tidigast år 2001.Grundutbildningsbehovet för blir ,enligt regeringen, så begränsat att det av praktiska och ekonomiska skäl ärolämpligt att genomföra denna utbildning vid MKN. Den kan i stället föras övertill Ostkustens marinkommando och , utan attdetta kräver investeringar.Regeringen anför att den årliga nettobesparingen, enligt försvarsmaktensberäkningar, /98--2005/06 uppgår till ca 15,9 miljonerkronor, totalt . Då har beaktats kostnader för ombyggnadav lokaler, personalavveckling och flyttning. Omkring 30 yrkesofficerarebehöver överföras till andra förband. Omkring 40 yrkesofficerare och drygt 50civila uppges bli övertaliga.MotionernaKristdemokratiska samhällspartiet noterar i sin kommittémotion Fö202propositionens utsaga att det vid beslut om organisation och lokalisering avverksamheter inom grundorganisationen behövs ett beslutsunderlag som utgårfrånsåväl en försvarsekonomisk som en samhällsekonomisk värdering. Häravföljer, enligt motionärerna, att framtida grundorganisationsförändringar börunderkastas denna nya systematiserade metod. Utbildningen vid MKN/KA 5 bördärför tills vidare behållas i nuvarande omfattning och behandlas i sambandmed1996 års försvarsbeslut (yrkande 10).Folkpartiet liberalernas partimotion Fö337 kritiserar regeringen för att deninte i frågan om en nedläggning av grundutbildningen i tillämpat denangivna metoden för att ta fram beslutsunderlag. Sålunda borde enförsvarsekonomisk värdering ha gjorts i ett samhällsekonomiskt perspektiv därdirekta personalkostnader, indirekta arbetsmarknadseffekter, investeringar ochomställningar beaktats. Motionärerna föreslår därför att avslårregeringens förslag om indragning av grundutbildningen vid MKN i avvaktan påett fullständigt underlag i samband med kommande försvarsbeslut (yrkande 8).Från i stort motsvarande utgångspunkter förordas i motionerna Fö321 (c)yrkande 1, Fö324 (m), Fö327, (s) Fö330 (fp) yrkande 1 och Fö335 (m) yrkande 1att frågan om grundutbildningen i får avgöras i 1996 årsförsvarsbeslut.I motion Fö335 (m) föreslås härutöver (yrkande 2) att ett beslut om denframtida grundutbildningen vid MKN/KA 5 bereds med den systematiska metod sombeskrivs i proposition 1994/95:100 bil. 5, s. 86 f.UtskottetUtskottet erinrar om att (bet. 1991/92:FöU12 s. 79)behandlat frågan om att lägga ned grundutbildningen vid Norrlandskustensmarinkommando (MKN). Utskottet gjorde då samma bedömning som regeringen attbeslut i frågan kunde anstå eftersom utbildningskapaciteten vid MKN krävdesföratt kunna organisera en amfibiebataljon avsedd för uppgifter i Norrland.Utskottet erfor att Överbefälhavaren fått i uppdrag att lämnaförslagtill hur krigsförband skall utbildas när den nuaktuella amfibiebataljonen är färdigutbildad.Regeringen anför i propositionen att grundutbildningen vid MKN avses läggasned . Regeringen anför vidare att möjligheten att utnyttjamarinkommandots övningsområde och goda övningsbetingelser tills vidare börbehållas.I sju motioner förordas nu att avgörandet i frågan om eventuell nedläggningav grundutbildningen vid marinkommando skjuts till detförestående försvarsbeslutet.Utskottet -- som i ärendet har fått en särskild föredragning avrepresentanter från Försvarsdepartementet samt uppvaktats av företrädare förHärnösands kommun -- anser att det finns skäl som talar för att hänföra denaktuella frågan till försvarsbeslutet. Dels kan den då på ett säkrare sättinordnas i det större sammanhang som rör Marinens framtida utbildning ochgrundorganisation, dels skulle beslutsunderlaget kunna fördjupas.Utskottet gör dock ingen annan bedömning än regeringen beträffande detframtidabehovet av utbildningskapacitet för förband. Utskottet förutsätter attden framtida användningen av utbildningsresurserna vid MKN/KA 5 i form avövningsområden och anläggningar m.m. övervägs inför det kommandeförsvarsbeslutet och avgörs i detta.Härutöver erinrar utskottet om de besparingsförslag som i det föregåendeförordats för Försvarsmakten. Att i rådande samhällsekonomiska läge och motbakgrund av nämnda besparingskrav avstå från en möjlig utgiftsminskning på 15miljoner kronor anser utskottet inte vara ansvarsfullt.Härav följer att motionerna Fö202 (kds) yrkande 10, Fö321 (c) yrkande 1,Fö324 (m), Fö327 (s), Fö330 (fp) yrkande 1, Fö335 (m) och Fö337 (fp) yrkande 8inte bör bifallas.Inrättande av ett brigadcentrumI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s.96--97) har anfört om inrättande av ett brigadcentrum. Till avsnittet harocksåförts behandlingen av motion Fö303 (c).RegeringenRegeringen anför att den ökade mekaniseringen av infanteriet leder till attförutsättningarna för infanteriförbandens utbildning och taktikutveckling m.m.alltmer kommit att likna vad som gäller för pansartrupperna. Den nuvarandeuppdelningen i truppslagen infanteriet/kavalleriet och pansartruppernaframstårenligt regeringens mening därför inte som helt ändamålsenlig. En samordning avtruppslagen skulle leda till en bättre utbildning och en mer effektivorganisation i fred och en ändamålsenligare krigsorganisation.Regeringen föreslår en sådan samordning genom att ett brigadcentrum inrättassamtidigt som infanteri/kavallericentrum och pansarcentrum läggs ned.Förslagetinnebär att de verksamheter som genomförs vid nämnda centra iLinköping/, och också fortsättningsvis bör bedrivas på dessaorter. Viss omfördelning av resurser kan dock bli aktuell.Regeringen, som föreslår att godkänner vad som anförts ominrättande av ett brigadcentrum, anser att den beskrivna samordningen börgenomföras den 1 juli 1995.MotionenMotionären i motion Fö303 (c) uppmärksammar med gillande regeringens förslagatt inrätta ett brigadcentrum. Hon anser att för att försvarsmakten skallkunnabli så effektiv som möjligt så måste de garnisoner som har de bästaförutsättningarna få utvecklas. sägs vara en sådan garnison. Motionärenföreslår att beslutar att arméns brigadcentrum med sin huvuddellokaliseras till (yrkande 1). Vidare föreslås att beslutar omen etablering av ett försvarsmaktsgemensamt försörjningscentrum i (yrkande 2). Härutöver bör besluta att garnison även ifortsättningen får utvecklas inom funktionerna infanteri/pansar samtträngtrupper alternativt inom funktionen förnödenhetsförsörjning inomförsvarsmakten (yrkande 3).UtskottetRegeringen föreslår en samordning av verksamheten vid truppslageninfanteriet/kavalleriet och pansartrupperna och att därvid godkänneratt det inrättas ett brigadcentrum. Härvid förutsätts att verksamhet inomramenför detta centrum kommer att bedrivas i bl.a. Skövde.Utskottet har erfarit att Försvarsmakten studerar lämpligheten av attytterligare samordna förnödenhetsförsörjningen i krigsorganisationen.I avvaktan på att det kommande försvarsbeslutet skall lägga fast bl.a. en nykrigsorganisation bör frågan anstå om hur garnison skall utvecklas.Detsamma gäller frågan om en ytterligare samordning av försörjningen medförnödenheter i fred samt organisation och lokalisering av denna funktion.Motion Fö303 (c) bör i enlighet härmed avslås.Utskottet har ingen erinran mot den av regeringen förordade samordningenmellan truppslag och att i sammanhanget ett brigadcentrum inrättas. Riksdagenbör därför godkänna regeringens förslag.Muskövarvets framtid m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s. 95)har anfört om Muskövarvets framtid. Till avsnittet har också förtsbehandlingenav motion Fö319 (m).RegeringenRegeringen anmäler att chefen för med stödav regeringens bemyndigande förordnat en särskild utredningsman med uppgiftattöverväga Muskövarvets framtid. Förslag skall lämnas senast den 1 mars 1995.Muskövarvet är en organisationsenhet inom Försvarsmakten. Staten hardärmed ägaransvar för varvets verksamhet och dess personal.MotionenI motion Fö319 (m) påpekas att Muskövarvets framtid diskuterats under långtid. Motionärerna anför att det utom allt tvivel saknas underlag för attbehålla två underhållsvarv för Marinens behov: respektive . Deanser det angeläget att slå vakt om framstående position närdet gäller produktion av stridsfartyg. I fredstid bör därförvarvsresurserna koncentreras.Enligt motionärerna bör regeringen återkomma till medförslag som innebär ökade möjligheter för att utvecklas,bl.a.genom beställning av ytstridsfartyg 2000 (YS 2000) (yrkande 1). Härutöver börMarinen upphöra med varvsverksamheten på (yrkande 2).UtskottetSom framgått av det föregående i samband med utskottets behandling avprogrammet Stridsfartygsförband avser regeringen att prövafråganom anskaffning av YS 2000. Motionens yrkande 1 kan därmed anses beaktat varfördet bör avslås.Utskottet har erfarit att den i propositionen nämnda utredningen omMuskövarvets framtid har avlämnat sitt betänkande (SOU 1995:6) i slutet avjanuari. Utredarens bedömning är att Muskövarvet krävs för attsjöstridskrafterna skall kunna lösa sina krigsuppgifter i ett operativtprioriterat område. Den föreslår att Försvarsmakten behåller huvudmannaskapetför huvuddelen av det nuvarande varvets verksamhet. I avvaktan på regeringensförslag till i frågan bör inte utskottet göra några uttalanden omMuskövarvets framtid. Motion Fö319 (m) yrkande 2 bör därför avslås.Den civila trafikflygarutbildningenI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s.93--94) har anfört om den civila trafikflygarutbildningen. Till avsnittet harockså förts behandlingen av motionerna Fö309 (s), Fö337 (fp partimotion)yrkande 9 och Fö340 (m, c, fp) och K630 (s) yrkande 7 i denna del.RegeringenDen statliga trafikflygarhögskolan (TFHS) inrättades . Regeringenerinrar i sin bakgrundsbeskrivning om att huvudskälet till detta var atttillgodose den civila luftfartens behov av piloter och minskaavgången av militära flygförare. erinrar regeringen om vadföredragande statsrådet anförde i frågan budgetproposition. Hanpoängterade där att huvuduppgiften för försvarsmaktens myndigheter var attproducera krigsförband. Det kan därför anses tveksamt om chefen för flygvapnetstadigvarande skall ha uppgiften att utbilda civila piloter.Regeringen uppdrog därför åt att utreda om den civilatrafikflygarutbildningen kunde inordnas i högskolan. Lunds universitetföreslogatt TFHS-utbildningen borde ingå i högskolan/som enyrkesexamen, med undervisningen förlagd till nuvarande lokaler i remissyttrandena förklarade sig Försvarsmakten och varapositiva till förslaget medan och varkritiska till detta. Flygbranschen var i allmänhet negativ.TFHS är ingen egen myndighet utan ett verksamhetsställe inom Försvarsmakten.Finansiering sker inom anslaget A 1. Försvarsmakten.I sina överväganden konstaterar regeringen att behovet av nyutbildadecivila trafikflygare i stort sett varit obefintligt.Verksamheten vid TFHS har bedrivits i begränsad omfattning och med inriktningpå att behålla skolans kompetens.Regeringen konstaterar vidare att remissopinionen är oenig om förslagen iLunds universitets rapport.Med hänsyn till besparingskraven, och till det begränsade utbildningsbehovetvid TFHS, anser regeringen att anslaget A 1. Försvarsmakten bör reduceras medett belopp som motsvarar besparingen under /96 av en inleddavveckling av verksamheten vid TFHS. Pågående och i närtid planerade kurserskall kunna genomföras. Det bör vidare, enligt regeringen, ankomma påFörsvarsmakten att besluta om verksamhetens fortsatta omfattning ochinriktning. Häri innefattas, om Försvarsmakten så anser, att till regeringenlämna förslag om skolans nedläggning.MotionernaEnligt motion Fö309 (s) finns det synnerligen starka skäl för att behållaverksamheten vid TFHS på oförändrad nivå. Motionärerna pekar på dels attkonjunkturförbättringen lett till ökat flygresande, dels väntade storapensionsavgångar för piloter . Motionärernavarnar för pilotbrist. bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna vad som anförts om betydelsen av fortsatt civil pilotutbildning vid TFHS(yrkande 1).Samma motionärer föreslår vidare att -- under förutsättning av enfortsatt verksamhet vid TFHS -- ger regeringen till känna att till fortsattprövning uppta Lunds universitets förslag att inordna utbildningen iuniversitetet (yrkande 2).Med samma motiv avges motsvarande förslag i motion Fö340 (m, c, fp).Motionärerna förordar vidare att den oförändrade verksamheten vid TFHSfinansieras genom omdisponeringar inom anslaget A 1. Försvarsmakten.I motion K630 (s), som behandlar , påpekas att flygtrafiken nuökar starkt och därmed också behovet av fler piloter. Enligt motionärerna voredet då djupt olyckligt om samhället skulle avhända sig möjligheten att utbildatrafikflygare för civila ändamål. Trafikflygarskolan i borde därförbehållas och utbildningen inordnas under . Vad som sålundaanförts om utbildningsresurser i bör som sin mening geregeringen till känna (yrkande 7 i denna del).Folkpartiet liberalernas partimotion Fö337 pekar också på möjligheten av enframtida pilotbrist. En sådan skulle kunna leda till att försvaret åderlåts påstridspiloter vilket skulle kunna få allvarliga konsekvenser, värre äntidigaretill följd av att det totalt sett kommer att finnas färre militära flygförareidet framtida flygvapnet.Motionärerna anser att om det inte finns behov av nya piloter den närmastetiden så bör utbildningen vid TFHS upphöra. bör en beredskap finnasför att snabbt påbörja denna igen vid behov, varvid Försvarsmakten själv börfåbesluta härom (yrkande 9). I ett sådant framtida läge skulle återigen fråganomen överföring av TFHS till högskoleväsendet kunna aktualiseras.UtskottetUtskottet konstaterar att regeringen i sin beräkning av anslaget tillFörsvarsmakten antagit en besparing på för verksamheten vidTFHS under /96. Utskottet har ingen erinran häremot. Utskottetanser att utvecklingen av efterfrågan på civila piloter bör följasnoga eftersom det finns tecken på att detta behov är i stigande. Utskottetanser i likhet med regeringen att det bör ankomma på Försvarsmakten att inomramen för tillgängliga resurser besluta om verksamhetens fortsatta omfattningoch inriktning. Inom ramen för en helhetssyn måste därvid synpunkter och behovfrån den civila pilotutbildningens övriga intressenter vägas in. Kompetensenvid TFHS bör tas till vara och samordningsmöjligheterna beaktas, bl.a. med och Lunds universitet.Vad som utskottet här har anfört innebär att motionerna Fö309 (s) yrkandena1--2, Fö337 (fp) yrkande 9, Fö340 (m, c, fp) och K630 (s) yrkande 7 i dennadelinte bör bifallas av riksdagen.Förvaring av vapen och vapenstölderI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s.97--98) har anfört om förvaring av vapen. Till avsnittet har också förtsbehandlingen av motionerna Fö201 (mp partimotion) yrkande 11, Fö302 (m), Fö304(s), Fö306 (fp), Fö331 (fp), Ju629 (fp) yrkande 2 och Ju807 (mp partimotion)yrkande 12.RegeringenI propositionen redogör regeringen för de åtgärder som Försvarsmakten senasthar vidtagit för att förhindra stölder av militära skjutvapen. Bl.a. harförrådshållningen i viss utsträckning centraliserats och bevakningen av förrådutökats.Regeringen anför att statistiken för visade en kraftig nedgång avantalet stulna vapen. tyder, i avvaktan på färdig statistik,däremot underhandsuppgifter på att antalet förkomna vapen åter har ökat.Regeringen anför vidare att det ännu inte går att dra några säkra slutsatseromeffekterna av Försvarsmaktens åtgärder.Regeringen säger att den noga kommer att följa utvecklingen inom området ochvidta de åtgärder som regeringen anser behövas. Inom Försvarsdepartementet hartillsatts en arbetsgrupp med uppgift att ta fram underlag för regeringensställningstaganden i denna fråga.MotionernaI motion Fö304 (s) redogör motionären för delar av Rikskriminalpolisensstatistik över tillgripna och förkomna skjutvapen . Honframhålleratt ca hälften har försvunnit från bostadshus och från militäraförrådoch anläggningar. Hon påpekar också att flertalet förluster av militära vapensker när enskilda befattningshavare har dem i besittning.Den militära statistiken anser motionären vara missvisande eftersom densägs endast redovisa ett nettoantal försvunna vapen. Antalet stulna/förkomnavapen bör därför redovisas utan avdrag för dem som kommit till rätta (yrkande1).Motionären föreslår vidare att militära vapen nästan uteslutande skallförvaras i centrala, bevakade förråd och att arbetet med att åstadkomma ensådan förrådshållning påskyndas (yrkande 2). Militära vapen bör därför endastiundantagsfall förvaras i bostäder (yrkande 3). Ett större personligt ansvarbörockså läggas på den som kvitterat ut ett militärt vapen (yrkande 5).Enligt motionären är det ovanligt att ordningspolisen känner till var demilitära förråden ligger. Polis som ansvarar för ett visst distrikt ellerområde bör därför få sådan information (yrkande 4).Som ytterligare en åtgärd för att komma till rätta med stölder och försvunnavapen på regementen föreslår motionären att kriminella element sorteras bortgenom en strängare personkontroll (yrkande 6).Härutöver uppmärksammar motionären att en betydande mängd av de pistoler somkvitterats ut som tjänstevapen inte inlämnats till , vilketskulle skett enligt Överbefälhavarens order.