bet · GI01JoU13 · 1995-03-23 00:00:00 — Även i motion Jo241 (fp) yrkande 1konstateras att det behövs en marknadsinriktad målsättning förjordbruks- och livsmedelspolitiken. Regeringen bör i samråd medkonsument- och producentsidan formulera en gemensam målsättning.Enligt yrkande 3 får produktionen i inte drabbas avpolitiskt beslutade kostnader som avviker från vad som gäller inärområdet. Ett ramprogram bör utformas för jordbruks- ochlivsmedelssektorn i (yrkande 4). Vidare behövssärskilda konkurrenskontroller på jordbruks- ochlivsmedelsområdet (yrkande 8). När det gällerlivsmedelsproduktionen i framhålls i motion Jo247 (s)att en marknadsmässig resursfördelning och prisbildning måsteunderlättas. Avregleringen måste fortsätta och politisktbeslutade kostnader som snedvrider konkurrensförhållandena inärområdet bör ej accepteras. I motion Jo260 (c) yrkande 1betonas behovet av åtgärder för att ge jordbruk ochlivsmedelsproduktion goda konkurrens- ochutvecklingsmöjligheter. Jordbruket som sysselsättningsskapandeverksamhet uppmärksammas i motion Jo261 (v) yrkande 2. Enligtmotionärerna är få sysselsatta i första ledet men om man räknarhela kedjan blir de så många. Enligt motion Jo263(kds) yrkande 1 bör svensk jordbrukspolitik inriktas på att gemöjlighet att bedriva jordbruk i hela landet med ett fulltutnyttjande av befintlig . Vid utformningen avjordbrukspolitiken måste det globala perspektivet ilivsmedelsförsörjningen vägas in (yrkande 2). I motion Jo278 (c)yrkas att ett nationellt livsmedelspolitiskt program utformasmed klart formulerade mål och strategier (yrkande 1). Enligtmotion K630 (s) yrkande 5 bör ett framtidsprogram för denskånska livsmedelssektorn utarbetas som syftar till att utvecklakvalitet i produktionen. Staten och regionala organ måstesamverka och ta initiativ till utarbetande av ett program förbionäringarna och livsmedelsindustrin.Enligt motionerna Jo202 (c) yrkande 14 och Jo238 (m) yrkande10 bör en satsning på bioråvaror initieras så snart som möjligt.Regeringen bör återkomma med ett förslag i enlighet medbetänkandet Växande grödor (SOU 1994:113).Utskottets övervägandenSveriges medlemskap i betyder att marknadsförutsättningarnaför jordbruket och livsmdelsproduktionen har förändrats.Gränserna öppnas för handel och konkurrensen skärps. Somframhålls i flera motioner behöver mer långsiktiga mål påjordbruksområdet fastställas som förbereder landet för den dagdå jordbruket skall konkurrera och verka på en i det närmasteavreglerad internationell livsmedelsmarknad. Det svenskajordbruket måste på ett smidigt och konsekvent sätt anpassastill denna situation. Bl.a skulle konsument- och producentsidani samråd kunna formulera en målsättning för en mermarknadsinriktad jordbruks- och livsmedelspolitik. Härigenomskapas även bättre planeringsförutsättningar för dem som ärverksamma med jordbruks- och livsmedelsproduktion. Verksamhetenhar fått leva i ovisshet om de framtidavillkoren. Som regeringen framhåller bör det nu också gå att medstörre säkerhet planera för framtiden genom att riktlinjerna nuläggs fast, EU-medlemskapets effekter slår igenom direkt ochbesparingarna presenteras för hela mandatperioden. Den svenskajordbrukspolitiken skall främja jordbrukets möjligheter att somen del av kretsloppssamhället producera livsmedel, bioenergi ochandra bioråvaror. Ett livskraftigt jordbruk främjar samtidigtden biologiska mångfalden och kulturmiljövården. På detlivsmedelspolitiska området skall konsumentintresset främjas ochfrågor som rör livsmedelskvalitet, prissättning, konkurrens,m.m. drivas med kraft.Som regeringen framhåller är det viktigt att man vidsamordningen med EU:s jordbrukspolitik uppmärksammar betydelsenav ett levande jordbruk i landets alla delar. Jordbrukspolitikenhar starka regionalpolitiska inslag även inom EU. Som framgår avregeringens förslag skall strukturstöden som rör jordbruketadministreras inom länsstyrelserna. Detta innebär enligtutskottets mening att länsstyrelserna får en mycket viktig rolli den regionala utvecklingen. Genom de nya funktioner som nutillförs länsstyrelserna får de ansvar för områden som på ettgynnsamt sätt stödjer och kompletterar varandra i utvecklingenav ett mångfasetterat och miljövänligt lantbruk medkulturmiljövård som ett viktigt inslag. Som framhålls ipropositionen hör till denna bild också de extra resurser somavsatts för att stimulera kvinnligt företagande i hela landetoch som mycket väl kan kombineras med de olika insatserna inomjordbrukspolitikens område. De förslag beträffandekompletterande miljöåtgärder, stöd till mindre gynnade områdenoch olika direktbidrag som utskottet behandlar senare i dettabetänkande bör öka möjligheterna att på ett balanserat sätt,utan alltför omfattande snedvridningar mellan olikaproduktionssektorer och regioner, hantera de problem som kanuppstå i samband med införandet av CAP. I likhet med regeringenanser utskottet att miljö- och regionalpolitiska hänsyn samtincitament till en inriktning mot kvalitet i stället förkvantitet bör prioriteras. Därmed stärks det svenska jordbruketsställning på EU-marknaden och grunden kan läggas till ettlångsiktigt uthålligt jordbruk.Som framgår av det anförda finns det en betydandesamstämmighet mellan regeringens uttalanden om jordbruks- ochlivsmedelspolitikens inriktning (prop. s. 3--7) och desynpunkter som förs fram i motionerna. Utskottet kan för sin deli stor utsträckning ansluta sig till de mer allmänt hållnaöverväganden om jordbrukspolitiken som görs i t.ex. motionernaJo210, Jo238, Jo241, Jo247, Jo260, Jo263, Jo278 och K630. Någramotionsyrkanden går ut på att skall göra uttalanden omjordbrukets betydelse i olika avseenden eller om de negativaeffekterna av vissa av de i propositionen framlagda förslagen.Sådana uttalanden är enligt utskottets mening mindremeningsfulla om de inte förenas med verkställbara krav påkonkreta åtgärder från regeringens sida. Med de reservationersom innefattas i det anförda delar utskottet t.ex. uppfattningeni motion Jo202 att begreppet livsmedelspolitik i vissasammanhang kan vara alltför snävt och att begreppetjordbrukspolitik kan vara en bättre benämning på åtgärder somäven innefattar t.ex. energiproduktion och hänsyn tillkulturmiljö och biologisk mångfald. Utskottet förutsätter attbåde och regeringen använder båda begreppen på ettsätt som bäst tillgodoser behovet av en rättvisande beskrivningav den politik som förs eller av de åtgärder som i förekommandefall är aktuella. Frågan får dock i huvudsak betecknas som enterminologisk fråga och är inte av den beskaffenheten att denbör bli föremål för ett riksdagsbeslut.Utskottet har inget att invända mot t.ex. bedömningen i motionJo210 yrkande 34 att det svenska lantbruket bör vara långsiktigtuthålligt. Detta överensstämmer väl med vad tidigarebeslutat i fråga om miljöpolitiken och kretsloppsarbetet ochberörs dessutom i regeringens skrivelse 1994/95:120 om miljön --vårt gemensamma ansvar (s. 22 f.). Det torde inte heller rådadelade meningar angående synpunkterna i motionerna Jo238 ochJo241 om en långsiktig och marknadsinriktad målsättning förlivsmedelssektorn och en fortsatt utveckling avlivsmedelsbranschen. Motionerna är i stor utsträckningtillgodosedda med vad utskottet anfört ovan.Sammanfattningsvis bedömer utskottet att följande motioner hartillgodosetts genom utskottets överväganden eller kan förväntasbli i större eller mindre utsträckning tillgodosedda utan någotsärskilt initiativ från sida: Jo202 yrkande 2, Jo210yrkande 34, Jo238 yrkandena 23 och 24, Jo241 yrkandena 1, 3, 4och 8, Jo247, Jo260 yrkande 1, Jo263 yrkande 1, Jo278 yrkande 1och K630 yrkande 5.Som framgår av propositionen har i samband med avtaletom ett EU-medlemskap förhandlat fram olika stödformer som är avfrivillig art och enbart till en del finansierade över EU:sbudget. Utskottet gör längre fram i detta betänkande enbedömning som i viss mån avviker från regeringens övervägandennär det gäller att utnyttja och medfinansiera de frivilligabidragen. Det innebär givetvis inte att utskottet motsätter sigvad regeringen anför om att den samhällsekonomiska utvecklingeni kan påverka i vad mån stödformerna skall utnyttjas iframtiden. Utskottet hänvisar härvidlag till vad som anförs idet följande under vissa anslagspunkter, bl.a. B 3 Stöd tillavbytarverksamhet m.m. och B 11 Miljöersättningar inomjordbruket. Med de inskränkningar som innefattas i det anfördaföreslår utskottet att godkänner inriktningen ochomfattningen av de besparingar inom Jordbruksdepartementetsansvarsområde för budgetåren 1997 och 1998 som regeringenförordar (mom. 87 i hemställan).Utskottet kan i stor utsträckning ansluta sig till desynpunkter som redovisas i både propositionen och motionernaJo202 yrkande 4 samt Jo263 yrkande 2 när det gällerjordbrukspolitiken i ett globalt livsmedelspolitisktperspektiv. Utskottet vill i detta sammanhang understryka attdet finns rapporter från olika internationella organisationer,bl.a. FAO och , som varnar för krympandeproduktionsresurser i jordbruket och annanlivsmedelsförsörjning. utgåva av Tillståndet ivärlden från finns beskrivningar av vilkagränser naturen sätter för möjligheterna att öka den globalalivsmedelsförsörjningen eller hålla jämna steg medbefolkningsutveckling och stigande efterfrågan på livsmedel frånvissa länder.Som också anförs i propositionen hotas livsmedelsförsörjningenav miljöförstöring, erosion, försurning, försaltning ochökenutbredning. Mot bakgrund av detta hot finns det anledningatt beakta möjligheterna till en mer flexibel användning avåkermarken till annan produktion än livsmedel, som enberedskap för ökad livsmedelsproduktion bibehålls. Dennationella jordbruks- och livsmedelspolitiken måste således intebara integreras i EU:s utan också ses och förstås i sitt globalasammanhang. Dessa frågor kan med fördel bevakas och drivas inomramen för bl.a. agerande i FAO och i biståndsarbetet.Utskottet utgår från att motionerna Jo202 yrkande 4 och Jo263yrkande 2 kommer att tillgodoses utan någon vidare åtgärd frånriksdagens sida.Som framhålls i motion Jo261 yrkande 2 har de areellanäringarna stor betydelse för sysselsättningen inom landet,särskilt om man även beaktar de efterföljande leden förädlingoch distribution. Vidare underskattas alltid lantbrukets del avsysselsättningen eftersom många som arbetar deltid i jordbruketredovisas under andra näringsgrenar. Ett belysande exempel ärkvinnorna som ofta kombinerar jordbruksarbete med ett annatdeltidsarbete. Den regionalpolitiska betydelsen av en näring somger arbetsmöjligheter åt både män och kvinnor är fögauppmärksammad. Kvinnornas ekonomiska betydelse för näringenunderskattas ofta. Det finns många exempel på hur kvinnor omsattsina kunskaper och erfarenheter i framgångsrik företagsamhetinom jordbruk och livsmedelsindustri, inte minst i glesbygder.De EU-anknutna strukturstöd som blir tillgängliga kan bidratill att ytterligare stödja denna utveckling. Syftet med motionJo261 yrkande 2 bör mot bakgrund av det anförda kunnatillgodoses utan något särskilt uttalande från sida.Utskottet är inte berett att föreslå något särskilt uttalandefrån sida med anledning av de i motion Jo238yrkandena 12 och 13 framförda synpunkterna beträffandeEU-avgiftens finansiering m.m. Regeringen avser att i annatsammanhang återkomma till i denna fråga. Motionenavstyrks i berörda delar.När det gäller bioproduktion och bioråvaror vill utskottetanföra följande. tillkallades en särskildutredare med uppdrag att utreda möjligheterna att utveckla ochöka användningen av biologiska råvaror i . I juli 1994redovisades resultatet i betänkandet Växande råvaror (SOU1994:113). Betänkandet bereds av regeringen.Utskottet anser det lämpligt att avvakta resultatet avberedningen och föreslår därför att motionerna Jo202 yrkande 14och Jo238 yrkande 10 lämnas utan någon vidare åtgärd.2. Reformering av EG:s gemensamma jordbrukspolitik m.m.PropositionenEnligt regeringen bör konsumenternas intresse av bra mat tillrimliga priser dominera livsmedelspolitiken. Ett medlemskap i sannolikt att innebära en viss matprissänkning som enföljd av den förändrade jordbrukspolitiken som innebär attprisstöd ersätts med direktstöd samt att våra gränser öppnas förimport. En framtida sänkning av tullar och införselavgifter tillföljd av kommer att inleda en friare handel ocksåpå en större världsmarknad. Det kan skapa ytterligare vinsterför konsumenterna.Frågor som rör livsmedel, landsbygdsutveckling ochregionalpolitik har stor betydelse inom EU. Den gemensammajordbrukspolitiken (CAP) och regionalstöd över strukturfondernahar gradvis utvecklats . Större delenav den gemensamma budgeten går till dessa ändamål. Den politiksom förs inom livsmedelsområdet har enligt regeringen enrad brister och bör därför förändras på en rad viktiga punkter.Regeringen betonar dock att redovisade förslag ligger i linjemed det förändringsarbete som pågår inom gemenskapen. Debudgetproblem som förorsakas av den gemensammajordbrukspolitiken kan komma att förhindra ett närmare samarbetemed länderna i Central- och Östeuropa.När det gäller vegetabiliesektorn innebär EU:s reform av dengemensamma jordbrukspolitiken som inleddes att prisernatill bonden på spannmål och oljeväxter fram t.o.m. skallnärma sig världsmarknadspriset. Producenterna skall kompenserasgenom ett generellt arealbidrag. skall en viss andelav arealen tas ur livsmedelsproduktionen. Programmet bygger på en kombination avprissänkningar, direkta inkomststöd ochproduktionsbegränsningar. Enligt regeringen utgör riskerna föratt kostnaderna blir högre än väntat som produktioneninte begränsas i tillräcklig omfattning starka skäl att fördjupareformen inom vegetabilieområdet. Priserna bör sänkas tillvärldsmarknadsnivå och gränsskyddet avskaffas. Arealbidragen börriktas till mindre jordbruk och bidragens värde begränsaskraftigt för de stora producenterna med intensiv produktion.Miljöaspekterna bör ges en starkare ställning bl.a. genominförande av avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedelenligt principen att nedsmutsaren skall betala. En framtidainriktning av CAP enligt dessa utgångspunkter skulle gynnajordbruket i länder där merparten av arealen finns hos små ochmedelstora jordbruk och där kemikalieanvändningen begränsas.Inom animaliesektorn finns i EU en rad kvotsystem med syfteatt reglera produktionen t.ex. inom mjölksektorn. Enligtregeringens uppfattning är kvotsystem ineffektiva och bidrartill bristande konkurrens, högre priser och en lågförändringstakt inom jordbruket. Kostnaderna bärs till storadelar av konsumenterna. En annan effekt av kvotsystem är att enineffektiv industristruktur bevaras. bör aktivt arbetaför att kvotsystemen avskaffas.Enligt regeringen bör sådana generella strukturstöd som ökarlivsmedelssektorns konkurrenskraft, genom att utvecklaproduktionen inom de områden där har fördelar genomkunnande, teknisk utveckling eller klimat, prioriteras.Regeringen har tidigare redovisat förslag till hur regionalastöd skall tillämpas i norra (prop. 1994/95:75). När detgäller regionala stöd till jordbruket i bör vissaresurser kunna avsättas till områden med särskilt svårabrukningsförhållanden. Sådana områden finns företrädesvis på detsmåländska höglandet. Även på och bör stöd kunnalämnas i form av stöd till mindre gynnade områden. Inriktningenpå tillämpningen av EU:s miljöprogram i har ocksåredovisats i proposition 1994/95:75. I det följande föreslås attvissa resurser avsätts på statsbudgeten för generellastrukturstöd samt för miljöprogrammet. Ett program av särskildbetydelse för landsbygdens möjligheter att vidareutvecklas ärEG:s stöd för landsbygdsutveckling, det s.k. 5b-stödet. Entillämpning av detta stöd i bör enligt regeringen iförsta hand riktas till skogsbygderna i södra och mellerstaSverige. Även öarna och bör vara aktuella fördenna stödform.MotionernaEnligt motion Jo202 (c) yrkande 17 bör arbetet medreformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik inriktas påatt minska antalet regleringar. Ett stöd bör utformas somhuvudsakligen består av areal- och djurbidrag. Vidare måstearbetet fortsätta med att förbättra miljön i jordbruket ochproduktionen av miljövänliga råvaror stimuleras. Djurskydd ochdjurhälsa måste stärkas. Motsvarande krav och synpunkterframförs även i motionerna Jo238 (m) yrkande 2, Jo246 (fp)yrkande 5, Jo249 (s) yrkande 1, Jo261 (v) yrkande 1, K224 (kds)yrkandena 19 och 20, U502 (mp) yrkande 3 och U503 (fp) yrkande8.Enligt motion Jo202 (c) yrkande 18 bör en parlamentariskkommitté inrättas med uppgift att arbeta fram en svensk strategiför reformering av CAP samt följa och utvärdera den svenskapolitiken. I motion Jo238 (m) yrkande 4 begärs att regeringengenomför en konsekvensanalys kring effekterna av riksdagensbeslut i anledning av . Enligt yrkande 26 bör enparlamentarisk uppföljning beträffande utvecklingen avjordbruket i genomföras. En konsekvensanalys beträffandemarknadsmässig prisbildning och resursfördelning begärs i motionJo241 (fp) yrkande 2. Även i motion Jo249 (s) yrkande 2 betonasnödvändigheten av en utvärdering och uppföljning avåterregleringens konsekvenser för det svenska jordbruket.Behovet av konsekvensanalys rörande jordbrukets ekonomi ochvillkor framhålls också i motionerna Jo255 (c), Jo262 (c)yrkande 7 och Jo271 (c). Enligt motion Jo262 yrkande 8 bör ettEU-råd inrättas med representanter för bönder,livsmedelsindustri, regering och riksdag. En analys av den fördajordbrukspolitiken krävs även i motion Jo263 (kds) yrkande 3.Enligt motion A807 (c) yrkande 10 bör Konsumentberedningen ges iuppdrag att analysera de förändringar och konsekvenserEU-medlemskapet medför.I motion Jo210 (mp) yrkas att fastställermiljöavgiften för kväve i gödselmedel till per kg, omandelen kväve i medlet överstiger (yrkande 28). Vidareyrkas att fastställer miljöavgiften på kadmium igödselmedel till per gram, till den del Cd-innehålletöverstiger per ton fosfor (yrkande 29). Vidare begärs iyrkande 30 att möjligheterna för att helt eliminera kadmium urgödselmedel skall utredas. Enligt yrkande 31 bör riksdagenfastställa miljöavgiften på bekämpningsmedel till per kgverksam beståndsdel. De i yrkandena 28, 29 och 31 redovisademiljöavgifterna skall gälla från (yrkande 32).Enligt motion Jo202 (c) yrkande 8 bör miljöavgifternaåterföras till jordbruksnäringen. Näringen bör tillförasresurser för miljöinsatser som står i paritet med intäkternafrån miljöavgifterna. Även i motion Jo263 (kds) yrkande 5 hävdasatt principen om återförande av miljöavgifter tilljordbruksnäringen skall tillämpas. I motion Jo238 (m) yrkande 9framhålls att miljöargument saknas för att införa höjda skatterpå handelsgödsel. En sådan höjning kräver en objektiv och sakligutvärdering. Medel som kommer in bör gå till delfinansiering avdeltagandet i EU:s miljöprogram.Enligt motion Jo203 (fp) behövs klargörande regler förbehandling av mark som inte odlas så att den inte skaparolägenheter för omgivningen. I motion Jo215 (mp) yrkas attanslutningen av areal, omställd enligt beslut, tillEU:s jordbrukssystem (CAP) skall regleras. Areal som tas uromställningen och in i CAP måste sättas i ogräskarantän, följasav vall, kvävefixerande gröda eller mekanisk bearbetning. Enligtmotion Jo208 (kds) bör i skötsellagen införas ett krav påodlingsfria zoner på 5--längs vattendrag.Enligt motion Jo238 (m) yrkande 33 måste den privataäganderätten värnas. Vid intrång skall ersättningen utgå tillfulla värdet. Nya skatter och pålagor på ägandet kommer attförsvaga det familjeägda skogs- och jordbruket.Utskottets övervägandenFrågor som rör livsmedel, landsbygdsutveckling ochregionalpolitik har stor betydelse inom EU och då inte minst somdelar av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP). Utskottet anseri likhet med regeringen att politiken på jordbruks- ochlivsmedelsområdet har en rad brister och att den behöverförändras på flera viktiga punkter. Vid reformeringen av CAP bören primär uppgift vara att successivt minska antalet regleringaroch minska budgetbelastningen. Marknadsregleringar bör undvikasoch det huvudsakliga stödet bör utgå som generella areal- ochdjurbidrag. När det gäller vegetabilieområdet bör såledesreformen fördjupas. bör aktivt arbeta för attkvotsystemen inom animaliesektorn avskaffas. Som regeringenframhåller är kvotsystem ineffektiva och bidrar till bristandekonkurrens, högre priser och en låg förändringstakt inomjordbruket. Kostnaderna bärs till stora delar av konsumenterna.En annan effekt av kvotsystem är att en ineffektivindustristruktur bevaras. I fråga om strukturstöd bör manprioritera generella stöd som ökar livsmedelssektornskonkurrenskraft, genom att utveckla produktionen inom de områdendär landet () har fördelar genom kunnande, tekniskutveckling eller klimat. När det gäller förbättringar avdjurhållningen och djurhälsan bör målet vara att de svenskanormerna på dessa områden blir vägledande även inom EU. Enframtida inriktning av CAP enligt nu redovisade utgångspunkterskulle gynna jordbruket i länder där merparten av arealen finnshos små och medelstora jordbruk och där kemikalieanvändningenbegränsas. En sådan inriktning av den fortsatta reformeringenav CAP sammanfaller till övervägande del med de i motionernaJo202 yrkande 17, Jo238 yrkande 2, Jo246 yrkande 5, Jo249yrkande 1, Jo261 yrkande 1, K224 yrkandena 19 och 20, U502yrkande 3 och U503 yrkande 8 redovisade synpunkterna. mening kan berörda motionsyrkanden därmed i alltväsentligt anses tillgodosedda.Som anförs i flera motioner är det angeläget attEU-medlemskapets konsekvenser för bl.a. jordbruket utvärderasoch följs upp. Utskottet har tidigare framhållit behovet av ettsådant arbete (1994/95:JoU7). Enligt ett frågesvar avjordbruksministern arbetar man inom med en analys av konsekvenserna för jordbruketav EU-medlemskapet och finansieringen av EU-avgiften. Samrådskall bl.a. ske med lantbrukets företrädare. Resultatet kommeratt redovisas i samband med att regeringen presenterar sittförslag till finansiering av EU-avgiften (se RD 1994/95:56). Iavvaktan på resultatet av det pågående analysarbetet anserutskottet det inte meningsfullt att nu föreslå någotriksdagsuttalande med anledning av motionerna Jo238 yrkandena 4och 26, Jo241 yrkande 2, Jo249 yrkande 2, Jo255, Jo262 yrkande7, Jo263 yrkande 3 och Jo271. Motionerna avstyrks i berördadelar.I likhet med vad som anförs i motion Jo202 yrkande 18 anserutskottet att arbetet med en reformering av EU:s gemensammajordbrukspolitik (CAP) bör beredas på nationell nivå. Vidtidigare förändringar av jordbrukspolitiken i harförslagen beretts i en sådan parlamentarisk kommitté. års beslut, och vid Omställningskommissionensarbete fanns också en parlamentarisk referensgrupp som följdearbetet. Den stora andel av EG:s budget som går till dengemensamma jordbrukspolitiken motiverar i sig att dessa frågorbereds i särskild ordning. Utskottet föreslår att regeringentillsätter en parlamentarisk kommitté med uppgift att utarbetaen svensk strategi för reformering av CAP. Vad utskottet anförtmed anledning av motion Jo202 yrkande 18 bör ges regeringen tillkänna. Med det anförda kan syftet med motion Jo262 yrkande 8 iallt väsentligt anses tillgodosett. Motionsyrkandet bör därmedlämnas utan någon vidare åtgärd.Med samma motivering avstyrks även motion A807 yrkande 10.I samband med beslut om vissalivsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i höjdes på förslag av regeringen miljöavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel kraftigt (1994/95:JoU7).Utskottet, som inte finner anledning att nu ompröva avgiften,avstyrker motion Jo210 yrkandena 28, 29, 30, 31 och 32. När detgäller det i motionen framförda kravet beträffandeikraftträdandet vill utskottet framhålla att en sådant beslutinte skulle stå i överensstämmelse med grundlagens förbud motretroaktiv lagstiftning (RF 2:10).När det gäller återförande av medel från miljöavgifter villutskottet anföra följande. Miljöavgifterna är att betrakta somskatter, och som sådana redovisas de som intäkter istatsbudgeten. De kan således inte specialdestineras försärskilda ändamål.