bet · GI01SkU28 · 1995-05-30 00:00:00 — Genom att nu styra ommarknaden kan staten -- i detta fall den demokratiskt valdariksdagen -- åter en gång ta initiativ till önskvärd utveckling.Inte genom att styra mer utan genom att styra i annan riktning.Det optimala vore att ge incitament för marknaden attrationalisera bort miljöförstöring som fler jobbstimulerades fram.Miljöpartiet de gröna föreslår en långsiktig strategi förskatteväxling. Syftet är att näringslivet skall få långsiktigaspelregler för att kunna investera i rätt tid. Totalt, , bör skatteväxlingen vara av den storleken attkostnadsrelationen arbete--energi förändras med avden totala BNP, dvs. Det innebär attarbetsgivaravgifter och obligatoriska egenavgifter bör sänkasmed ca 100 miljarder (från dagens 250 miljarder till 150miljarder, dvs. ) och de totala miljöskatterna drygtfördubblas (från dagens ca 40 miljarder till 100 miljarder, dvs.med 150 %). För det närmaste budgetåret föreslår Miljöpartietatt reformen inriktas på sänkta arbetsgivaravgifter och höjdakoldioxid- och uranskatter.Genom åtgärden kommer incitament för fler arbeten att skapas.I industrin blir industriella kretslopp (dvs. återvinning avmaterial) mer lönsamt eftersom återvinning kräver mer arbete ochmindre energi; efterfrågan på arbete kommer att öka. Förhushållen blir det mer lönsamt att reparera, underhålla ochinvestera i energieffektivitet; efterfrågan på arbete kommer attöka. För kommunerna kommer kostnaderna att minska förarbetskraftsintensiva verksamheter som vård, omsorg ochutbildning; efterfrågan på arbete kommer att öka. Inomjordbruket kommer ekologiska, mer arbetskraftskrävande, grenaratt gynnas konkurrensmässigt; efterfrågan på arbete kommer attöka.Vi räknar således med att förändrakostnadsrelationen med av BNP. Detta skulle resultera ien naturlig, icke konjunkturberoende, ökning av antaletarbetstillfällen med ca 6--, dvs. en ökning med 0,6--0,. Under budgetåret kommer ca 45 000 nya jobb att växafram, under förutsättning att tar beslut om långsiktigskatteväxling.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 25 hemställt25. beträffande skatterna och miljönatt med bifall till motionerna 1994/95:Jo688yrkande 1 och 1994/95:A274 yrkandena 2--6 och med avslag påmotionerna 1994/95:Sk328 yrkande 22, 1994/95:Sk341 yrkandena31 och 32, 1994/95:Sk349 yrkandena 6 och 8, 1994/95:Sk646yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sk668 yrkandena 1 och 2,1994/95:Fi211 yrkande 17, 1994/95:T239 yrkande 5,1994/95:Jo604 yrkande 1, 1994/95:Jo609 yrkande 5,1994/95:Jo628 yrkandena 3 och 4, 1994/95:N300 yrkande 2,1994/95:N301 yrkande 13, 1994/95:N403 yrkandena 12 och 13och 1994/95:N451 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,30. Skatterna och miljön (mom. 25)() hardels anfört följande:Miljön förorenas utan att den som orsakar det får stå för deverkliga kostnaderna. Miljöproblemen har alltmer övergått frånpunktutsläpp till diffus miljöpåverkan förorsakad avkonsumtions- och livsstilsmönster samt utsläpp till luft, markoch vatten genom ett stort antal små källor. En förändring kaninte ske utan medverkan från många enskilda människor. Detförutsätter att incitament skapas som påverkar enskildasbeteende.Ekonomiska styrmedel är ett sådant verksamt medel. Även omSverige internationellt sett har en relativt strängmiljölagstiftning finns det fortfarande mycket kvar att göra påmiljöområdet. En effektiv miljöpolitik kan förvisso innebäraproblem på kort sikt för vissa branscher, men kan samtidigtmedföra att nya marknader öppnas och sysselsättning skapas inomandra branscher.Beskattningen bör omfördelas inom ramen för nuvarandeskattetryck, från arbetskraft till miljöbelastande utsläpp,begränsade naturresurser och energi. Det är dags för en nyskattereform med en omfattande skatteväxling med sänkta skatterpå arbete, exempelvis arbetsgivaravgifter, och höjdaskatter på t.ex. koldioxid, kväveoxid, svaveldioxid, avfall m.m.Detta skulle skapa motiv och incitament för en miljövänligareproduktion och konsumtion.Utrymmet för en skatteväxling kan mot bakgrund avinternationella studier uppskattas till minst 20--30 miljarderkronor. Det motsvarar en sänkning av arbetsgivaravgifterna med4--eller slopande av tjänstemomsen. De nyajobben måste skapas främst i den privata tjänstesektorn och iandra framtidssektorer. En sådan sektor är miljön. Här finnsmöjligheter till en mångfald olika arbeten. Arbetstillfällenkopplade till kretsloppssamhället kan växa fram, som t.ex.återvinningsindustri, ny och småskalig energiteknik med inhemskaoch förnybara energikällor. Den internationella marknaden förolika former av miljöteknik växer också snabbt.Erfarenheter från så gott som samtliga övriga marknader visaratt det är mycket sällan företag blir framgångsrikainternationellt med produkter som inte först producerats förhemmamarknaden. En skatteväxling -- och i övrigt effektivmiljöpolitik -- skulle bidra till en utveckling av miljö- ochenergiteknik i som skulle skapa förutsättningar för attsvenska företag skall kunna nå internationella framgångar inommiljöområdet, och därmed skapa nya arbetstillfällen i Sverige.Trafiken bär inte sina fulla samhällsekonomiskakostnader, inräknat olyckor, buller och miljöförstöring. Genomen skatteväxling, där skatten på miljöförstöring ochenergiförbrukning höjs och skatten på arbete sänks kan dettaåstadkommas.En reform i denna storleksordning kräver en bredparlamentarisk uppslutning. Det är nödvändigt för att skapa denlångsiktighet och förutsägbarhet som såväl företag somprivatpersoner har rätt att kräva för att få tid för anpassning.Särskilda regler och övergångsperioder kan vara nödvändiga bl.a.för svensk basindustri.Under /96 inleds enligt Kristdemokraternasförslag en skatteväxling. Arbetsgivaravgifterna minskar med 1,5procent fr.o.m. och en nettodeponiskatt(avfallsskatt) införs fr.o.m. , med den skattesatssom föreslagit.Sverige bör i olika internationella organ -- EU, , FN etc.-- verka för att skattesystemen får en miljöprofil genomexempelvis skatteväxling från arbete till miljöbelastning.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 25 hemställt25. beträffande skatterna och miljönatt med bifall till motionerna 1994/95:T239yrkande 5, 1994/95:Jo604 yrkande 1, 1994/95:N301 yrkande 13och 1994/95:N403 yrkandena 12 och 13 och med avslag påmotionerna 1994/95:Sk328 yrkande 22, 1994/95:Sk341 yrkandena31 och 32, 1994/95:Sk349 yrkandena 6 och 8, 1994/95:Sk646yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sk668 yrkandena 1 och 2,1994/95:Fi211 yrkande 17, 1994/95:Jo609 yrkande 5,1994/95:Jo628 yrkandena 3 och 4, 1994/95:Jo688 yrkande 1,1994/95:N300 yrkande 2, 1994/95:N451 yrkande 2 och1994/95:A274 yrkandena 2--6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,31. Internationella miljöskatter (mom. 26), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Inträdet i Europeiska unionen (EU) öppnar nya möjligheter förSveriges internationella engagemang på miljöområdet. Inte minstföroreningar av luft och vatten är till sin naturgränsöverskridande problem. De löses bäst på europeisk nivå, isynnerhet som EU genom sitt rättssystem har en unik möjlighetatt verka för efterlevnad och kontroll av fattade beslut.I unionens miljösamarbete bör prioriteraklimatvårdsarbetet. Ett led i en framgångsrikklimatvårdsstrategi måste utgöras av en miljörelateradenergibeskattning. Det är inte energin utanenergiframställningens miljöpåverkan som bör beskattas. NärSverige 1992 av konkurrensskäl sänkte koldioxidskatten förindustrin var detta ett tydligt uttryck för ett enskilt landssvårigheter att på egen hand etablera en starkt miljörelateradbeskattning. Inom ramen för EU har möjligheten att drivaen ökad harmonisering av energi- och miljöbeskattningen.Härigenom kan klimatvårdsarbetet stöttas, utan risker förutflyttning av produktionen till andra europeiska länder.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 26 hemställt26. beträffande internationella miljöskatteratt med bifall till motion 1994/95:N407 yrkande 6och med avslag på motionerna 1994/95:Sk341 yrkande 30,1994/95:K224 yrkande 9, 1994/95:Fi407 yrkandena 2 och 3,1994/95:U502 yrkandena 4 och 6, 1994/95:U503 yrkande 2,1994/95:Jo628 yrkande 5, 1994/95:Jo685 yrkande 12,1994/95:N271 yrkande 1 och 1994/95:N403 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,32. Internationella miljöskatter (mom. 26)() hardels anfört följande:I Riodokumenten pekas särskilt på vikten av fri handel för attfrämja en global utveckling. Miljöregler får aldrig användas förprotektionistiska syften, utan inskränkningar i den fria handelnskall endast göras då det uppenbart behövs för att skydda miljönoch när andra åtgärder inte är verkningsfulla.Då internationell handel ger upphov till stora mängder gods-och persontransporter måste dessa ske med hänsyn till de olikatransportmedlens belastning på miljön. Både vägtrafik, luftfartoch sjöfart orsakar betydande miljöskador. För att transporternaskall bära sina kostnader måste bl.a. en koldioxidskatt införas.Det sker lämpligast i samverkan med andra länder, och Sverigebör därför ta initiativ till detta i olika internationellaorgan. Skatterna på fordonsbränslen bör differentieras för attstimulera användandet av de minst skadliga typerna.I EU-samarbetet bör den se som enprioriterad uppgift att verka för en skatteväxling och aktivtarbeta för införande av minimiregler för en koldioxidskatt i EU.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 26 hemställt26. beträffande internationella miljöskatter attriksdagen med bifall till motionerna 1994/95:Fi407 yrkandena 2och 3, 1994/95:U503 yrkande 2 och 1994/95:Jo628 yrkande 5och med avslag på motionerna 1994/95:Sk341 yrkande 30,1994/95:K224 yrkande 9, 1994/95:U502 yrkandena 4 och 6,1994/95:Jo685 yrkande 12, 1994/95:N271 yrkande 1,1994/95:N403 yrkande 14 och 1994/95:N407 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,33. Internationella miljöskatter (mom. 26)() hardels anfört följande:Det är viktigt att skärper skattebelastningen på sådanproduktion och konsumtion som påverkar miljön negativt. Sverigebör dessutom internationellt t.ex. inom FN och EU verka förminimiskattesatser och höjda miljöskatter, bl.a. på koldioxid.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta till känna.dels vid moment 26 hemställt26. beträffande internationella miljöskatteratt med bifall till motion 1994/95:Sk341 yrkande30 och med avslag på motionerna 1994/95:K224 yrkande 9,1994/95:Fi407 yrkandena 2 och 3, 1994/95:U502 yrkandena 4och 6, 1994/95:U503 yrkande 2, 1994/95:Jo628 yrkande 5,1994/95:Jo685 yrkande 12, 1994/95:N271 yrkande 1,1994/95:N403 yrkande 14 och 1994/95:N407 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,34. Internationella miljöskatter (mom. 26)() hardels anfört följande:Det är en såväl nationell som europeisk angelägenhet att nyajobb kan skapas inom tjänstesektorn. Kraftfulla åtgärder för attsänka kostnadsläget ger snabba resultat på arbetsmarknaden. Deskatteintäkter som faller bort från lägre skatter på arbetemåste dock kompenseras med andra intäkter, hardärför föreslagit en skatteväxling för miljön.Nackdelen är att höjda skatter på energi, råvaror och utsläppi industrin skapar konkurrensnackdelar mot omvärlden.Skatteväxlingen måste därför ovillkorligen även ske inom vårahuvudmarknader som ligger inom EU. Att verka för skatteväxlingutan att stödja och påverka de krafter inom EU somvill samma sak leder bara till utslagning av svensk industri.Det är också viktigt att inom EU driver på förinförandet av en koldioxidskatt.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 26 hemställt26. beträffande internationella miljöskatteratt med bifall till motionerna 1994/95:K224yrkande 9 och 1994/95:N403 yrkande 14 och med avslag påmotionerna 1994/95:Sk341 yrkande 30, 1994/95:Fi407 yrkandena2 och 3, 1994/95:U502 yrkandena 4 och 6, 1994/95:U503yrkande 2, 1994/95:Jo628 yrkande 5, 1994/95:Jo685 yrkande12, 1994/95:N271 yrkande 1 och 1994/95:N407 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,35. Den framtida beskattningen av kärnkraftverk (mom. 27)() hardels anfört följande:Beskattningen av kärnkraftverk bör successivt höjas för att pådet sättet bidra till en omställning av energisystemen och enavveckling av kärnkraften i enlighet med folkomröstningen ochriksdagens beslut härom.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 27 hemställt27. beträffande den framtida beskattningen avkärnkraftverkatt med anledning av motionerna 1994/95:N403yrkande 4, N430 yrkandena 3--5 och 1994/95:N451 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,36. Den framtida beskattningen av kärnkraftverk (mom. 27)() hardels anfört följande:Kärnenergin är baserad på fission av uran. Grundprincipen ärdensamma i kärnbomber och kärnreaktorer. Även om deenergimängder som kan utvinnas ur ett kilo anrikad uranoxid äroerhörda, krävs det en storskalig gruvdrift för att få framuranet eftersom halterna i malmen ligger omkring en promille(ett kilo per ton). Världens kända brytvärda urantillgångarsvarar mot förbrukning vid nuvarande nivå. När detgäller energitillförsel så svarar uranet för av världensenergitillförsel.När det gäller energistatistik är det något speciellt meduranet. När det gäller andra energiråvaror som kol, olja,fossilgas och biobränslen redovisar man alltid det totalaenergiinnehållet i bränslet. När det gäller uran redovisasdäremot oftast bara den ''nyttiga'' energi som avges frånkärnkraftverken, vilken bara är ungefär en tredjedel av den ireaktorn frigjorda värmen. Processen i ett kärnkraftverk harsålunda en usel verkningsgrad. Vi anser att även den outnyttjadeenergin, som släpps ut som värmeenergi, skall beskattas, inteenbart den ''nyttiga''.FN har utvecklat en energistatistik, en standard, där manräknar med uranets totala värmeinnehåll. Enligt FN:s metodmotsvarar det totala energiinnehållet i uranet i svenskakärnkraftverk ca . Ur vetenskaplig synpunkt måsteFN-metoden anses vara den mer korrekta eftersom den likställeralla energiråvaror. Med andra ord bör skatt tas ut på dennabasis.Normen för uranskatt skall motsvara det sämsta fossilabränslet: kol. Det vill säga att tillförd uranenergi beskattaslika högt per kWh som summan av energiskatt och koldioxidskattför kol. Detta ger ett mycket högt elpris på el frånkärnkraftverk, varför vi föreslår att denna skatt införs stegvisunder en treårsperiod.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 27 hemställt27. beträffande den framtida beskattningen avkärnkraftverkatt med bifall till motion 1994/95:N430 yrkandena3--5 och med avslag på motionerna 1994/95:N403 yrkande 4 och1994/95:N451 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,37. Den framtida beskattningen av kärnkraftverk (mom. 27)() hardels anfört följande:Kärnkraften bör avvecklas genom effektivare energianvändningoch utveckling av förnyelsebar elproduktion. För att detta skallkunna ske krävs att den alternativa energiproduktionen får draghjälp av det elpris som blir resultatet avkärnkraftens avveckling.En tänkbar lösning är att införa en dynamisk energiskatt på eloch ev. på industrins koldioxidutsläpp. En sådan skatt bör utgåfrån ett sparbeting där skatten minskar om sparandet överstigersparbetinget, respektive ökar vid ett lägre sparande. Dendynamiska energiskatten bör utformas så att distributörensmarginalkostnad (priset för en extra eller inbesparad kWh) blirlika med den framtida kostnaden att ersätta kärnkraften med nyelproduktion. Priset mellan producent och distributör förelleveransen bör dock bestämmas på en fri elmarknad. Som grundför den dynamiska energiskatten bör branschen ges ett sparbetingpå räknat förbrukning, med början 1996.Den elintensiva industrin bör emellertid ges ett sparbeting på1 % per år.Distributörer och storförbrukare bör själva utveckla enmarknad för besparingsresultaten, som jämnar ut skillnadenmellan distributörer. Den som sparat mindre än genomsnittet fårbetala till den som sparat mer. Effekten blir attmarginalkostnaden blir hög och lika för alla distributörer ochstorförbrukare. Om kärnkraften till slut måste ersättas med endel nya kraftverk får kunderna gradvis vänja sig vid ett högreelpris, eftersom skatten i så fall långsamt höjs. Om helakärnkraften kan sparas bort blir elpriset lägre eftersom vi dåäven efter kärnkraftens avveckling har kvar ett elöverskott.Effekten av en dynamisk elskatt blir att eldistributörer ochelintensiv industri upplever ett högt marginalpris, kombineratmed ett lågt genomsnittligt pris. Det höga marginalpriset gördet lönsamt att spara. De lokala elverken får finna deeffektivaste sätten att uppnå besparingarna. Det kan varainformation, konsultstöd eller att bidra till finansieringen avinvesteringar.Det låga baspriset gör att kärnkraften snabbare blir olönsam,när risk- och underhållskostnader ökar. Det blir alltså mindrelockande att i det längsta hålla i gång reaktorer som ipraktiken har tjänat ut. De delar av industri och värmeverk somhar en nedsatt koldioxidskatt bör få en motsvarande dynamiskskatt på denna, så att det lönar sig även för dem att sparaenergi eller övergå till förnyelsebara bränslen.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 27 hemställt27. beträffande den framtida beskattningen avkärnkraftverkatt med bifall till motion 1994/95:N403 yrkande 4och med avslag på motionerna 1994/95:N430 yrkandena 3--5 och1994/95:N451 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,38. Elskatten i norra (mom. 28)() hardels anfört följande:Sedan den 1 juli 1981 är skatten på el lägre i vissa kommuneri norra . Skillnaden var ursprungligen per kWh mensedan den 1 januari 1995 är skillnaden per kWh. Vidavgränsningen av området för lägre skatt utgick man bl.a. fråntemperaturer --1960.Med tanke på klimatförändringar och annat och då det nu finnsmätningar från en ny normalperiod bör en översyn av systemet mednedsatt elskatt och grunderna för detta göras. Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 28 hemställt28. beträffande elskatten i norra med bifall till motion 1994/95:Sk672 yrkande 2och med avslag på motion Sk672 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,39. Försäljningsskatten på motorfordon, m.m. (mom. 30 ochmom. 61 i motsvarande del), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Regeringens skäl för att föreslå höjd försäljningsskatt påmotorfordon är att skatteuttaget i princip varit oförändratsedan 1987. Enligt vår uppfattning bör inte en skattehöjningenbart kunna motiveras med att skatteuttaget varit oförändratsedan ett antal år. Det svenska skatteuttaget är redan så högtatt det i stället bör sänkas.Förslaget om höjd försäljningsskatt på motorfordon är negativtur miljösynpunkt. I sker en mycketlångsam omsättning av fordonsparken. Det leder till att äldrebilar med sämre miljöprestanda finns kvar i trafiken underlängre tid med ökad miljöbelastning som följd. Den höjning avförsäljningsskatten som föreslås kommer att öka kostnadenytterligare för att ersätta gamla fordon med nya.Vi avvisar förslaget om höjd och indexerad försäljningsskattsamt om permanentning av indexeringen i alkohol- ochtobaksskattelagarna.dels vid moment 30 och moment 61 i motsvarande delhemställt30. beträffande försäljningsskatten på motorfordon, m.m.att med bifall till motionerna 1994/95:Sk58yrkande 4 i denna del och 1994/95:Sk60 i denna del och medavslag på motionerna 1994/95:Sk63 yrkande 7 och1994/95:Sk341 yrkandena 40 och 41 avslår proposition1994/95:203 i denna del,61. beträffande lagförslagen såvitt avserförsäljningsskatten på motorfordonatt till följd av vad utskottet ovan anfört ochhemställt avslår de i proposition 1994/95:203 framlagdaförslagen till lag om ändring i lagen (1978:69) omförsäljningsskatt på motorfordon, lag om ändring i lagen(1994:1563) om tobaksskatt och lag om ändring i lagen(1994:1564) om alkoholskatt,40. Försäljningsskatten på motorfordon, m.m. (mom. 30)() hardels anfört följande:En annan metod att påskynda förnyelsen av fordonsparken är attstimulera skrotningen av de äldre, miljöbelastande fordonen.Detta kan göras med skatte- eller andra ekonomiska styrmedelt.ex. genom att höja skrotningspremien eller höja skatten påäldre fordon. Förslagsvis fordon som inte har katalysator. Föratt stimulera produktion och val av mer miljövänliga fordon börfordonsskatten eller en ev. registreringsavgift differentierasefter en miljöklassning av fordonet.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 30 hemställt30. beträffande försäljningsskatten på motorfordon, m.m.att med bifall till motion 1994/95:Sk341 yrkandena40 och 41, med anledning av motion 1994/95:Sk63 yrkande 7 ochmed avslag på motionerna 1994/95:Sk58 yrkande 4 i denna deloch 1994/95:Sk60 i denna deldels bifaller proposition 1994/95:203 i denna del,dels som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,41. Försäljningsskatten på motorfordon, m.m. (mom. 30)() hardels anfört följande:Försäljningsskatten på motorfordon har en från miljösynpunktoklar effekt. Flera analyser har visat att antalet fordon är denfaktor som har störst betydelse för den totalabensinförbrukningen i samhället. Bensinpriset,bränsleförbrukningen per fordon och antalet körda mil per fordonhar mindre betydelse för bensinförbrukningen. En högförsäljningsskatt kan verka dämpande på nybilsförsäljningen ochpå det sättet minska bensinförbrukningen.Å andra sidan har nya bilar katalysatorer, något som har storbetydelse för utsläppen av kväveoxider etc. I den utsträckninggamla bilar ersätts av nya bromsar en hög försäljningsskattdetta. Av denna anledning är en försäljningsskatt skadlig frånmiljösynpunkt.Det är positivt om skattesystemet ger ett incitament attundvika onödigt bilinnehav. Det bidrar till lägrebensinförbrukning. I stället för den föreslagna höjningen avförsäljningsskatten föreslår vi inom att man höjerfordonsskatten och differentierar denna utifrån miljöklassning.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 30 hemställt30. beträffande försäljningsskatten på motorfordon, m.m.att med bifall till motion 1994/95:Sk63 yrkande 7,med anledning av motion 1994/95:Sk341 yrkandena 40 och 41 ochmed avslag på motionerna 1994/95:Sk58 yrkande 4 i denna deloch 1994/95:Sk60 i denna deldels bifaller proposition 1994/95:203 i denna del,dels som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,42. Bränsle i arbetsfordon (mom. 31), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Det finns enligt vår mening inte någon anledning att kraftigthöja bränsleskatten för jordbrukstraktorer och andraarbetsfordon för att finansiera EU-avgiften.Vi har för vår del anvisat besparingar som täcker dennakostnadsökning och avvisar därför förslaget.dels vid moment 31 hemställt31. beträffande bränsle i arbetsfordonatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk58yrkande 1 i denna del, 1994/95:Sk60 i denna del och1994/95:Sk62 och med avslag på proposition 1994/95:203 idenna del inte godtar regeringens förslag om trafikbeskattningav bränsle i arbetsfordon,43. Beskattningen av drivmedel (mom. 32), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Om man ser tillbaka på vilka åtgärder som drabbat bilisternade , kan listan göras lång. En av de mestuppmärksammade åtgärderna var den kraftiga höjningen avbränslebeskattningen i samband med att bensinen momsbelades. Den1 höjdes bensinpriset med mer än och perliter. I den "krisuppgörelse" som träffades mellan regeringenoch Socialdemokraterna kämpade länge för attbensinskatten inte skulle höjas främst av miljöskäl, vilketsåledes gäller den blyfria bensinen.Målsättningen bör enligt vår mening vara att bensinprisetskall ner i nivå med priserna i övriga . Bensinskatten börsänkas när det statsfinansiella läget medger detta.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 32 hemställt32.