bet · GJ01FöU2 · 1995-12-07 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet propositionen1995/96:11 örlogsvarvs framtid, jämtetillhörande motioner.Utskottet föreslår att örlogsvarvsverksamhet på skall förbli under statligthuvudmannaskap. Inriktningen bör sålunda vara attinte bolagisera eller privatiseravarvsverksamheten, vilket varitriksdagens avsikt.Utskottet föreslår vidare att regeringenbemyndigas att sälja den verksamhet som bedrivs avörlogsvarvet på i (Rindövarvet). Ärendet och dess beredningMuskö örlogsvarv har sin organisatoriska hemort påMuskö i kommun. Örlogsvarvet har tvåverksamhetsställen belägna dels i enberganläggning på , dels på iVaxholmsområdet.Vid varvsanläggningen på genomförs marintunderhåll, främst fartygsunderhåll. I deunderhållsarbeten som utförs där ingår omfattandeöversyner och modifieringar av fartyg. Omkring 330personer är antalet anställda vid den del av Musköörlogsvarv som ligger på Muskö.Rindövarvet inordnades organisatoriskt som ensärskild enhet i örlogsvarv i samband medatt Ostkustens marinkommando bildades år 1990.Rindövarvet har till främsta uppgift attunderhålla båtar i drift vid andrakustartilleribrigaden med Vaxholmskustartilleriregemente. Varvet utför i smärreomfattning även arbeten åt andra statligamyndigheter och åt enstaka civila kunder. Antaletanställda uppgår till omkring 35 personer.I proposition 1992/93:100 bilaga 5 föreslogregeringen att skulle bemyndigaregeringen att få överlåta statens tillgångar ochskulder i verksamheten vid Muskövarvet till ettstatligt eller privatägt aktiebolag. 1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333) beslutade ienlighet med regeringens förslag.Vid ärendets behandling i försvarsutskottetreserverade sig de socialdemokratiska ledamöterna.De anförde att utskottet borde avvisa regeringensförslag, som skulle öppna möjlighet för ett privataktiebolag att överta driften av Muskövarvet.Enligt reservanterna borde Muskövarvet förbli enav staten kontrollerad verksamhet. Man uteslötdock inte möjligheten att verksamheten vid varvetskulle kunna bedrivas av ett statligt bolag.Sedan de militära myndigheterna den 1 juli 1994omorganiserats till en enda myndighet -Försvarsmakten - är örlogsvarv ensjälvständig resultatenhet i Försvarsmakten.I juni 1994 tillkallade chefen förFörsvarsdepartementet en särskild utredare (f. d.generaldirektören ) för attnärmare utreda förutsättningarna för ett förändrathuvudmannaskap för Muskövarvet, antingen genomförsäljning eller genom uthyrning till ettstatligt eller privat aktiebolag. Utredningsmannenhar emellertid kommit till uppfattningen attMuskövarvets verksamhet - inne i den komplexaMusköanläggningen och i nära samarbete med olikaförsvarsfunktioner - inte lämpar sig för driftutanför försvarets ägo. Det är enligtutredningsmannens mening inte möjligt för ettaktiebolag - statligt eller privat - att opererapå ett marknadsmässigt och företagsmässigt sättmed de stora begränsningar som därvid skullegälla.När det gäller Rindövarvet anser utredningsmannendäremot att en bolagisering är en lämpligutvecklingsväg. Varvets verksamhet kan med fördelkombineras med en civil produktion, och enprivatisering begränsar de statligainvesteringsbehoven i en eftersatt industrimiljö.Huvuddelen av Rindövarvet bör avvecklas som enmilitär driftenhet.Regeringens övervägandenMusköanläggningenEn viktig utgångspunkt - när man överväger ett ändrathuvudmannaskap för varvsverksamheten på -är de operativa krav som måste ställas på varvet ikris och krig. Dessa krav medför att det måstefinnas en minsta omfattning av verksamheten ifredstid, som kan ge en sådan kapacitet ochkompetens att en nödvändig beredskap kanupprätthållas.De särskilda problem som är en följd avMuskövarvets belägenhet i berganläggningen i beaktas. Dessa rör bl.a. förhållandet tillandra verksamheter i anläggningen, stödfunktionersom el, VVS, säkerhetsskydd m.m.Ett viktigt skäl till att förändra Muskövarvetsställning och till den dåvarande regeringensförslag till , var att ansvariga militäramyndigheter bedömde att det fanns en betydanderationaliseringspotential vid varvet. Att överföraverksamheten i privat regi bedömdes vara etteffektivt sätt att rationalisera den.En utarrendering av varvet på skulle enligtregeringens mening medföra nackdelar för staten.Varvet ligger geografiskt lämpligt i förhållandetill sjöstridskrafternas viktiga operationsområdeni . Anläggningen på har även storbetydelse på grund av dess starka fysiska skydd.För att behålla en sådan varvskapacitet ochkompetens som den beredskapen kräver,behövs en fredstida beläggning som motsvarar minsttvå tredjedelar av den nuvarande volymen på Muskö.Om driften förs över till ett bolag måste dettakrav säkerställas genom långsiktiga kontraktmellan staten och bolaget, kompletterat med attbolaget vid beredskap blir ett s.k. K-företag.Detta innebär att en kommersiell drift av varvetmåste omgärdas med förhållandevis långtgående kravoch begränsningar för varvets verksamhetsvolym,utnyttjande och beläggning. En privat intressentkommer enligt regeringens bedömning att krävabeläggningsgarantier.Vidare innebär säkerhetsskyddet förberganläggningen att möjligheterna att tillföracivil produktion till Muskövarvet är mycketbegränsade.Utredningen har enligt regeringens mening på ettövertygande sätt visat att en överföring avverksamheten vid Muskövarvet till ett privat bolag- om det skulle finnas någon privat intressent somär villig att ta över verksamheten med de krav ochbegränsningar som måste gälla - skulle medföranackdelar för staten, främst till följd av varvetsbelägenhet i berganläggningen. Samma svårighetskulle uppstå om verksamheten överfördes till ettstatligt bolag.Regeringen anser sålunda att övervägande skältalar för att varvsverksamheten på börförbli under statligt huvudmannaskap.RindövarvetUtredaren har funnit att en bolagisering är en lämpligutvecklingsväg för Rindövarvet. Enligt regeringensmening lämpar sig Rindövarvet för privat drift.Försvarsmakten anlitar i storutsträckning privata varv för underhåll avkustartilleriets båtar, på , på Västkustenoch i viss utsträckning även på mindre varv iStockholms skärgård. Erfarenheterna av detta ärgoda. Operativt möter det inget hinder attutarrendera varvsrörelsen. Rindövarvet liggergeografiskt tillräckligt avskilt för att kunnautarrenderas.På varvet finns ett stortinvesteringsbehov. Det är därför fördelaktigt attbredda verksamheten med civil produktion som tilldel kan bära investeringarna.Regeringen anser sålunda att varvsrörelsen vidRindövarvet bör kunna privatiseras. Detta kan skegenom utarrendering eller försäljning av varvetsmark, lokaler och andra tillgångar.Omfördelning av marinens fartygsunderhållI olika sammanhang har det aktualiserats att överföraunderhållsarbeten från Muskövarvet tilltillverkningsvarven i , framför allttill , för att stödja dessa varvvid svackor i nytillverkningen.Regeringen ser inga fördelar med att överföraunderhållsarbetena till andra varv. Det skulleenligt regeringens mening stöta på stora praktiskasvårigheter att kortsiktigt överbrygga en svacka inytillverkningen vid genom attöverföra underhållsarbeten dit. Att varaktigtöverföra underhåll torde inte heller på någotavgörande sätt påverka förutsättningarna förKarlskronavarvets överlevnad somtillverkningsvarv.Regeringen anser att upphandling avunderhållsarbeten för marinen bör ske så attstörsta möjliga effektivitet säkerställs. Härvidmåste beaktas att beredskapskravet på kapacitetoch kompetens vid varvsanläggningen på Muskökräver en viss minsta fredstida beläggning.Regeringens förslag till beslutRegeringen föreslår att godkänner vadregeringen förordar om örlogsvarvs framtidaägarförhållanden och bemyndigar regeringen attprivatisera örlogsvarvs verksamhetsställe påRindö genom utarrendering eller försäljning avstaten tillhörig mark och andra tillgångar. Yrkandena1995/96:Fö12 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att koncentreraunderhållet av örlogsfartyg till ochKarlskrona.1995/96:Fö13 av de ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om Muskövarvetskonkurrenssituation,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om eventuellomprövning av beslut om örlogsvarvs framtidaägarförhållande.1995/96:Fö14 av m.fl. (s)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omaffärsmässighet vid upphandling av marinensunderhåll och översyner av fartyg,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om Muskövarvetsorganisatoriska form.SammanfattningI motion 1995/96:Fö12 av () ansesatt regeringsförslaget ur militär och ekonomisksynvinkel är felaktigt. Det är av största vikt attde resurser som ställs till försvaret användseffektivt. Motionären framhåller att i och Karlskronavarvethar tillverkat och tillverkar den överväldigandedelen av svenska örlogsfartyg.Regeringsförslaget gör - enligt motionären - attde båda skeppsbyggnadsvarven inte ges möjligheteratt fullt ut utnyttja den kompetens avseendereparation och underhåll av örlogsfartyg som finnsdär. Ur rent militär synvinkel är de båda varvensgeografiska läge inte på något vis negativt.Motionären anser att Muskövarvets verksamhet kanläggas i "malpåse" och personal från och Karlskronavarvetkrigsplaceras där.I motion 1995/96:Fö13 av de () påpekas att möjligheten för Muskövarvetatt behålla och utveckla hög kompetens i hög gradkommer att bero på kommande försvarsbeslut. OmFörsvarsmaktens behov minskar innebär dettasannolikt en väsentlig neddragning avvarvsverksamheten på Muskö.Det finns all anledning att följa utvecklingen.Den konkurrensmöjlighet med det privatanäringslivet som varvet har måste hållas på enbegränsad nivå och kännetecknas av sundkonkurrens. Skattemedel får enligt motionären inteanvändas för att skapa konkurrens- ochprissättningsfördelar.Om den situation skulle uppstå att varvet i allthögre utsträckning tvingas konkurrera mednäringslivet om civila uppdrag, måste enligtmotionären beslutet om ett statligt huvudmannaskapomprövas.I motion 1995/96:Fö14 av . (s) framhålls att det dagliga underhållet avmarinens fartyg bör upphandlas under konkurrens.När det gäller större översyner bör dessakonkurrensutsättas, inte minst på grund avFörsvarsmaktens ekonomiska situation.Enligt motionärernas mening är enkonkurrensneutral upphandling av större översyneroch en uppdelning av det dagliga underhålletmellan flera varv en förutsättning för attvidmakthålla en kompetens att bygga stridsfartyg.Om en konkurrensneutral upphandling av störreöversyner skall kunna ske måste Muskövarvet övergåfrån nuvarande organisation till en självständigoch fristående myndighet underFörsvarsdepartementet. Enligt nu gällande beslut av (bet.1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333) har regeringenfått ett bemyndigande att överlåta statenstillgångar och skulder i verksamheten vidMuskövarvet. Bemyndigandet var emellertid försettmed vissa villkor, som försvarsutskottet reste isamband med sin tidigare behandling av ärendet.Utskottet förutsatte att en eventuell köpareskulle förplikta sig att tillgodose vissa kravfrån statens sida, bl.a. för att säkerställa attvarvets krigsuppgifter skulle kunna utföras.Regeringen har genom en utredning nu närmareprövat de praktiska förutsättningarna för attförverkliga en försäljning av varvsverksamheten.Utredningen och regeringen har därvid kommit framtill att det inte är realistiskt att tro att ettbolag - statligt eller privat - skulle vara berettatt ikläda sig de restriktioner och förpliktelsersom skulle behöva vara förenade med ett förvärv.Det skulle uppstå betydande nackdelar för statengenom att ha varvsverksamheten inne iMusköanläggningen i form av ett aktiebolag, somsamtidigt skulle ha normala kommersiellautvecklingsmöjligheter.Utskottet gör ingen annan bedömning änutredningen och regeringen. Utskottet anser därför- i likhet med regeringen - att varvet ävenfortsättningsvis bör ha statligt huvudmannaskap.Någon försäljning av verksamheten är således intelängre aktuell.I motion 1995/96:Fö14 yrkande 2 av m.fl. (s) förordas att varvetombildas till en självständig statlig myndighetunder regeringen. Skälet är att skapa en merkonkurrensneutral verksamhet från Muskövarvetssida i förhållande till andra civila varv.Utskottet finner för sin del inga övertygandeskäl för att den av motionärerna förordadeorganisationsformen skulle vara överlägsen,jämfört med att vara en klart avgränsadresultatenhet inom Försvarsmakten, som regeringennu förordar. Utskottet är därvid angeläget om attdet - bl.a. i rationaliseringssyfte - skapas ensådan ordning att varvets kostnader ochproduktivitet kan följas upp och därmed jämförasmed andra varv. En större konkurrensneutralitetkan därmed uppnås.I motion 1995/96:Fö13 av de () förordas att det statligahuvudmannaskapet för varvet omprövas under år1998. Motionären strävar efterkonkurrensneutralitet mellan olika varv.Utskottet utgår för sin del från att regeringenåterkommer till vid ett senare tillfälleom den finner att det av något skäl - t.ex. de somförs fram i motionerna - är ändamålsenligt attbyta organisations- och ägarform för varvet. Någotytterligare uttalande från sida behövsinte nu.I motion 1995/96:Fö12 av ()föreslås att varvsverksamheten vid Muskövarvetläggs ned och att marinens fartygsunderhållkoncentreras till varv i . Att spridaut marinens fartygsunderhåll på flera varvföreslås även i motion 1995/96:Fö14 (s).Utskottet anser det rimligt att det upprätthållsett betydande och kvalificerat fartygsunderhåll iMusköanläggningen, med tanke på att såvälanläggningen som de resurser som finns vid varvetär integrerade delar av marinstridskrafternasunderhållsorganisation. Utskottet anser att detbör vara Försvarsmakten - eller ytterst regeringen- som av operativa och kommersiella skäl avgörfrån vilka varv och i vilken omfattning somfartygsunderhållet skall upphandlas. Någonreglering av detta bör inte göras av riksdagen.Utskottet övergår därmed till att behandlaägandeförhållandet för örlogsvarvsverksamhetsställe på i (Rindövarvet), som inte har behandlats avriksdagen.Regeringen anser att Rindövarvet bör kunnaprivatiseras. Förutsättningarna för en privatintressent - ur restriktionshänseende - är därväsentligt bättre jämfört med i Musköanläggningen.Olägenheterna för staten är små eller obefintliga.Utskottet har inget att invända mot att geregeringen ett bemyndigande att sälja statenstillgångar och skulder i Rindövarvet, om denfinner att en försäljning eller utarrendering kangöras på villkor som är fördelaktiga för statensom helhet.Mot bakgrund av vad utskottet nu har anförtförordar utskottet att godkänner vadregeringen förordat i propositionen och avslårmotionerna Fö12 (m), Fö13 (m) och Fö14 (s). Utskottet hemställeratt med bifall till proposition1995/96:11 avslår motionerna 1995/96:Fö12,1995/96:Fö13 och 1995/96:Fö14.Vidare hemställer utskottet att beslutar attavgöra ärendet efter endast en bordläggning.Stockholm den 7 december 1995På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), BrittBohlin (s), (), (), (), (), OlaRask (s), (), (),(), (), AnnikaNordgren (mp), (), (), (), ()och (). Sammanfattning...................................1Propositionen....................................1Motionerna.......................................4Utskottet........................................5Hemställan 7