bet · GI01KrU15 · 1995-03-16 00:00:00 — Detta anser motionärernabakom motion Kr264 (kds) yrkande 5.Utskottet uttalade , då ett likartat yrkandebehandlades, att det framstår som naturligt att det ianvisningarna till institutionerna inför de fördjupadeanslagsframställningar som skall avse nästa treårigabudgetperiod ställs krav på en redovisning av insatserna förbarn och ungdom. Då det gäller statsunderstöddakulturinstitutioner, i första hand de regionala institutionerna,framstår det som naturligt -- anförde utskottet -- att Statenskulturråd överväger behovet av att kräva in sådan redovisningsom här avses. Utskottet anser att det inte finns skäl omprövadenna bedömning. Motionsyrkandet påkallar därför inte någonriksdagens åtgärd.Stiftelsen . Ny kulturfond?I fyra motioner framställs yrkanden som avser StiftelsenFramtidens kultur. Utskottet lämnar inledningsvis en översiktligredovisning för tillkomsten av stiftelsen, förstiftelseförordnandet samt för bl.a. de riktlinjer förbidragsgivningen som stiftelsen fastställt.Stiftelsen bildades . Detta skeddesedan gett regeringen ett begärt bemyndigande attbilda en stiftelse för kvalitetsinriktade kulturprojekt.Stiftelsen tillfördes av tillgångar från de avveckladelöntagarfonderna, vilka tillgångar förvaltades av Fond 92--94(prop. 1993/94:177, yttr. 1993/94:KrU8y, bet. 1993/94:UbU12,rskr. 1993/94:399). Enligt stiftelseförordnandet skallstiftelsen ha till syfte att främja ett vitalt kulturliv såväl iSverige som helhet som på enskilda orter. Den skall tillgodosesitt syfte genom att under ge ekonomiskt stöd tilllångsiktiga och nyskapande kulturprojekt. Stödet skall stimuleradet regionala kulturlivet i vid mening och syfta till att stärkatillväxt och utveckling. Lokala och regionala intressen börengageras i och bidra till projekten. I årets budgetpropositionanges att stiftelsen tillförts ca avlöntagarfondsmedel och kan bedömas ha en årlig bidragskapacitetpå ca i fast penningvärde. Den nuvaranderegeringen har förändrat sammansättningen av styrelsen. Avsiktenmed detta har varit, anges det i budgetpropositionen (bil. 12 s.5), att stiftelsens ändamål skall kunna uppfyllas på bästa sätti enlighet med regeringens intresse av att stärka kulturen isamhället.Stiftelsen har antagit riktlinjer förbidragsgivningen. Riktlinjerna innehåller bl.a. följande.För att bidrag skall kunna utgå krävs att nedan uppräknadekrav uppfylls helt eller delvis.l. Projekt för vilket bidrag söks skall uppfylla högt ställdakvalitetskrav.2. Projekt skall helst vara nyskapande. (Exempel på detta kanvara att nya former och vägar prövas inom det man vanligenförknippar med kulturverksamhet; gränser mellan t.ex.traditionella konstformer eller kulturyttringar överskrids;eller avse samarbete mellan tradionella kulturverksamheter ocht.ex. Projektet skall syfta till att fördjupa och breddakulturlivet på sin ort eller i sin region.4. Ett krav för att erhålla bidrag till mer stadigvarandeprojekt är att verksamhetens fortsatta finansiering kan bedömasvara realistisk. (Stiftelsen vill erinra om att lokala ochregionala intressen bör engageras i och bidra till projekten.)5. Projekt skall bidra till tillväxt och utveckling i enregion. (Exempel på detta kan vara att projektet har till effektatt en ort eller region blir mer attraktiv för t.ex.kulturturism eller ger vitaliserande kontakter med nationellteller internationellt kulturliv.)6. Bidrag kan sökas för långsiktiga och kvalitetsinriktadekulturprojekt för och av yngre åldersgrupper.Stiftelsen ger endast i undantagsfall stöd till redan påbörjadverksamhet. Bidrag kan utgå till (a) förstudier av projektavseende t.ex. finansiering, teknik, inriktning ochlokalisering, (b) tidsbegränsade bidrag avseendeförsöksverksamhet, (c) projektering av byggnader, inredning ochutrustning, (d) bidrag till konsultinsatser, (e)teknikutveckling, (f) marknadsföring. Bidrag lämnas inte tilllöpande verksamhet eller till uppförande av byggnader. Ansökanom bidrag skall innehålla redovisning av hur projektetslångsiktiga finansiering skall garanteras.Av riktlinjerna framgår vidare bl.a. att stiftelsen kommer attfölja upp och utvärdera resultatet av bidragsgivningen (jfryttr. 1993/94:KrU8y). Styrelsen kommer att besluta ombidragsgivning vid två ordinarie tillfällen , normalt ijuni och december.I den information som stiftelsen lämnar inför den förstabidragsomgången anges bl.a. att stiftelsen är särskiltintresserad av verksamhet som utvecklar och stimulerar detregionala kulturlivet och insatser riktade mot yngreåldersgrupper. Stiftelsen kan även ge stöd till andra eftersattagrupper som flyktingar och invandrare. I informationen angesockså att stiftelsen -- utöver en kontinuerlig uppföljning ochutvärdering -- kommer att ta initiativ till mer långsiktigavetenskapliga utvärderingar. Dessutom kommer stiftelsen att tainitiativ till projekt i enlighet med stiftelsens riktlinjer.För kvalitetsbedömning av projektansökningarna kommer stiftelsenatt anlita sakkunniga personer inom respektive område.Stiftelsen samarbetar också, anförs det i informationen, medvissa myndigheter på kulturområdet, bl.a. ,, och Ungdomsstyrelsen.Utskottet tar härefter upp till behandling de fyramotionsyrkandena.Motionärerna bakom motion Kr240 (fp) vill att skalluttala att Stiftelsen bör ges rätt attfördela medlen utan avgörande inflytande av andrabidragsförmedlare (yrkande 2).Utskottet anser att det inte behövs något sådant uttalande sommotionärerna efterlyser. Motionsyrkandet avstyrks därför.Stiftelsen är en självständig juridisk person(se härom bl.a. bet. 1993/94:LU12 Stiftelser s. 12). Den har atti enlighet med sitt syfte främja ett vitalt kulturliv såväl iSverige som helhet som på enskilda orter. Den självständigaförmögenhet som avskilts skall -- jämte ev. ytterligare medelsom kommer att tillföras stiftelsen -- förvaltas i enlighet medde föreskrifter som finns i stiftelseförordnandet. Som ovanangetts har stiftelsen antagit riktlinjer för bidragsgivningen.Som en följd av vad utskottet sålunda anfört om stiftelsenssjälvständighet avstyrker utskottet motion Kr205 (mp) yrkande 8och motion Kr230 (c) yrkande 8, i vilka yrkanden motionärernavill att skall göra uttalanden om eller begära förslagtill användningen av de resurser som Stiftelsen disponerar.Utskottet vill med anledning av vad som anförs i motionernatillägga följande.I motion Kr205 förordas att stiftelsens resurser skallanvändas till varaktiga kulturprojekt som inte skall hakaraktären av arbetsmarknadspolitiska insatser. Detta förslagger -- utöver det ovan angivna ställningstagandet -- anledningför utskottet att anföra följande. Det anges istiftelseförordnandet att stödet skall ges till långsiktiga ochnyskapande projekt. Stiftelseförordnandet ger inte stöd förstiftelsen att använda stiftelseförmögenheten eller avkastningenav denna till arbetsmarknadsinsatser. Detta hindrar självfalletinte att stöd ges till projekt som i praktiken får stor effektur sysselsättningssynpunkt.I motion Kr230 föreslås att stiftelsens resurser skall satsaspå barn och ungdom via , och skallföreläggas förslag härom. Av vad som anförts i det föregåendeframgår att utskottet inte kan förorda att en sådan beställninggörs. Det finns emellertid skäl att med anledning avmotionsförslaget erinra om följande. Stiftelsen kommer att gestöd bl.a. till långsiktiga och kvalitetsinriktade kulturprojektför och av yngre åldersgrupper. Enligt vad som framgår avinformation som stiftelsen lämnar i samband med bidragsansökanär, som angetts ovan, stiftelsen särskilt intresserad avverksamhet som utvecklar och stimulerar det regionalakulturlivet och av insatser mot yngre åldersgrupper. Stiftelsenkommer enligt denna information att för kvalitetsbedömning avprojektansökningarna samarbeta bl.a. med vissa myndigheter påkulturområdet, däribland Statens kulturråd.Motionärerna bakom motion Kr265 (v) vill att skalluttala att särskild vikt bör läggas vid att informerainvandrar- och handikappgrupper om den möjlighet som finns attsöka stöd från Stiftelsen (yrkande 4).Eftersom det i första hand ankommer på stiftelsen att beslutaom på vad sätt och i vilken form information om stiftelsensbidragsgivning skall lämnas, avstyrker utskottetmotionsyrkandet.En kulturfond benämnd Svenskarnas kulturfond bör inrättasoch bör anvisa som ettgrundkapital för en sådan fond. Detta anser motionärerna bakommotion Kr285 (m) yrkandena 4 och 7. Motionärerna anser att ettbeslut i enlighet härmed skulle vara ägnat att stimuleraenskilda att ge ett ekonomiskt stöd till svenskt kulturliv.Frågan om statlig medverkan för att skapa en eller flerakulturfonder har ingående övervägts av tidigare. Påhemställan av utskottet gav regeringen tillkänna vissa synpunkter om närmare överväganden om möjligheternaatt skapa sådana fonder (bet. KrU 1985/86:18 s. 17--19, rskr.1985/86:192). Utskottet hänvisar till den utförliga diskussioneni utskottsbetänkandet. återkom fondfrågan tillriksdagen motionsvägen. Utskottet hänvisade bl.a. till attregeringen efter viss utredning beslutat att riksdagensskrivelse i här aktuell del skulle läggas till handlingarnasamt att en särskild utredare studerade möjligheterna attbygga resurser för förvaltning av vissa kulturhistorisktvärdefulla byggnader och miljöer, t.ex. i form av enstiftelseanknuten fond, genom donationer eller intressentbidrag.Utskottet, som också hänvisade till de svårigheter som visat sigföreligga att få sponsorstöd till en ny museibyggnad för ,ansåg sig inte kunna förorda ett fortsatt utredningsarbete elleratt eljest vidta någon åtgärd med anledning av det våren 1990aktuella motionsyrkandet (bet. 1989/90:KrU17 s. 19).Kulturutskottet anser att det får anses ligga inom ramen förKulturutredningens uppdrag att pröva huruvida det ärmotiverat med något initiativ för att med statliga medel främjatillkomsten av en sådan kulturfond som föreslås i motionen.Motionsyrkandena avstyrks.Frågan om kulturens betydelse ur olika aspekterFrågan om kulturens betydelse tas -- från olika utgångspunkter-- upp i två motioner. För att kulturen skall kunna leva,vitaliseras och vidareutvecklas måste kulturverksamhetenerkännas ha ett värde i sig, anförs det i motiveringen tillyrkande 1 motion Kr233 (m). Motionärerna vänder sig motsynsättet att man skall se kulturen som ett sätt att nå andramål, exempelvis för att nå en lokaliseringseffekt. I motionKr264 (kds) anförs det att även om kulturens betydelse inte iförsta hand kan beskrivas i ekonomiska termer utan har ettegenvärde och även om det är nödvändigt att kulturen behållersin integritet, vore det värdefullt med en ekonomiskexpertutredning som visar på kulturens betydelse somlokaliserings- och produktivitetsfaktor i (yrkande 1).Inom kulturutskottet råder en mycket långtgående enighet omatt kulturen har ett egenvärde. Detta har direkt ochindirekt kommit till uttryck genom utskottets ställningstagandei olika sammanhang. Utskottet nöjer sig här med att hänvisa tillsitt betänkande 1991/92:KrU18, i viket utskottet framfördesynpunkter på frågan om kulturens lönsamhet (se ävensammanfattning av synpunkterna i bet. 1993/94:KrU18 s. 16).Utskottet tog klart avstånd från uttalanden i en motion om attdet är hög tid att betrakta kulturen som en näring. Vidareanförde utskottet bl.a. att utskottet anser att frågan omoffentliga kultursatsningar även i fortsättningen måstebetraktas främst utifrån andra värderingar än rent ekonomiska.Kulturens egenvärde diskuterades senast under denallmänpolitiska debatten (prot. 1994/95:58). Äveni denna debatt underströks vikten av att kulturen tillmäts ettegenvärde. Motion Kr233 i här aktuell del får anses besvarad meddet anförda.I motion Kr264 hänvisas till en studie som torde vararapporten (Ds 1991:22) Kulturen som lokaliseringsfaktor.Rapporten grundade sig på undersökningar i . Alltsedanrapporten publicerades har det förekommit en livlig diskussion ivårt land om vilken betydelse kulturen har somlokaliseringsfaktor och som produktivitetsfaktor. En radartiklar och rapporter som rör ämnet har publicerats. Utskottetvill särskilt hänvisa till Svenska Kommunförbundets rapportKultur och ekonomi. En genomgång av aktuell nordisk litteratur(av , 1994). Huvudsyftet med denna rapport är atti lättillgänglig form ge en översikt över kunskap och erfarenhetsom är relevant för diskussionen om kultur somutvecklingsfaktor. Rapporten är avsedd att medverka till enbreddning och fördjupning av diskussionen om kultur och ekonomi,eller möjligheten att genom kulturpolitiska åtgärder stärka enorts eller regions utvecklingsmöjligheter. Utskottet vill ocksånämna (R 1994:27) Kultur som utvecklingsfaktor.Kultursatsningarna och regionala effekter i -- enöversikt av kunskapsläget. Enligt utskottets mening finns detskäl att utgå från att överväger behovet avatt ta initiativ av det slag som anges i motionen.Motionsyrkandet påkallar därför inte någon åtgärd av riksdagen.Utnyttjande av informationsteknikenI motion Kr240 (fp) yrkande 4 tas upp frågan om utnyttjandeav informationstekniken inom kulturverksamheten.I avsnittet om biblioteksfrågor har berörts frågan omutnyttjande av den nya informationstekniken inom kulturområdet.Även inom andra sektorer, bl.a.på museiområdet, har initiativtagits i syfte att utnyttja de möjligheter som denna teknikerbjuder. Den ger oss unika möjligheter att öka tillgången tillkunskap och att presentera den på ett effektivt sätt. Utskottethar inhämtat att uppmärksammar den i motionenupptagna frågan. Den utveckling som pågår inom en rad andraområden med utgångspunkt i informationstekniken får i ett längreperspektiv också betydelse för kulturområdet. Utskottet anseratt någon åtgärd av med anledning av motionsyrkandetinte är erforderlig.Utförsel av kulturföremålEnligt (artikel 36) är det tillåtet mednationella exportrestriktioner bl.a. för att skydda skatter avkonstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde. I enlighethärmed har flertalet av de nuvarande medlemsländerna i EU enlagstiftning mot olovlig utförsel av föremål som tillhör detnationella kulturarvet. I finns bestämmelser påområdet i 5 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.(kulturminneslagen). Den som från vill föra utkulturföremål som anges där skall ha tillstånd till utförseln.Gemenskapen har för att säkra efterlevnaden av de nationellautförselreglerna antagit kompletterande regler dels omlicensplikt vid export av kulturföremål till icke-medlemsländer(förordningen /EEG/ nr 3911/92), dels om återlämnande avkulturföremål som olovligen förts från ett medlemsland till ettannat (direktiv nr 93/7/EEG). Efter förslag i proposition1994/95:74 Återlämnande av kulturföremål togs med giltighet /95 in bestämmelser i lagen (1988:950) omkulturminnen m.m., som innebar att direktivets reglerinförlivades med svensk rätt, något som skulle ske redan som enföljd av . Införlivandet av reglerna skedde genom attett nytt kapitel, 6 kap., infördes i lagen (bet. 1994/95:KrU6,rskr. 1994/95:100).Motionärerna bakom två motioner -- Kr220 (c, fp) och Kr221 (s)-- utrycker stor oro för att på området inte ärtillräckliga för att skydda stora delar av vårt kulturarv ochför att de direktiv, som före EU-inträde utfärdades förKulturarvsutredningen, inte är tillräckligt klara för att ledatill en förbättrad svensk lagstiftning. Motionärerna utvecklarmycket utförligt skälen för sina yrkanden -- innebärande krav påtydligare utredningsdirektiv -- och framhåller särskilt attderas oro avser inte minst skyddet för föremål från den folkligakulturmiljön, däribland allmogemöblerna.Utskottet delar motionärernas oro i här aktuellt avseende. Sommotionärerna framhåller uppnår stora delar av det kulturarv somhar skydd enligt kulturminneslagen inte de värdegränser somgäller för det gemensamma skyddet enligt omlicensplikt vid export (förordningen) och om återförande avolagligt utförda kulturföremål (direktivet). har likvälgodtagit såväl den aktuella förordningen som direktivet. Dettahar skett bl.a. mot bakgrund av att regeringen gjort bedömningenatt det med stöd av artikel 36 i skall vara möjligtatt vidta sådana åtgärder nationellt att de svenskautförselreglerna ter sig meningsfulla även vad gäller sådanaföremål som inte fångas upp av EG:s kompletterande skydd. yttrade sig över proposition 1994/95:19 Sverigesmedlemskap i unionen uttalade utskottet enhälligt attutskottet delade denna uppfattning (yttr. 1994/95:KrU3y s. 6).Beträffande den av motionärerna åberopade utredningen,(dir. 1994:57), vill utskottet anföraföljande. tillkallades en särskild utredare meduppgift att se över vissa frågor om lagskyddet för olikakulturminnen och kulturmiljöer. Utredningen skall bl.a. -- föratt underlätta en parallell tillämpning av EG-reglerna och desvenska reglerna -- se över de svenska reglernas systematik,t.ex. när det gäller kategoriindelningen av tillståndspliktigaföremål och även i övrigt överväga i vad mån en tekniskanpassning kan ske mellan de båda regelverken. I detsammanhanget skall också övervägas ett förslag till ändringar avde svenska reglerna som tillståndsmyndigheterna lämnat.Översynen skall inte ha till syfte att anpassa det svenskaskyddet till den gemensamma EG-nivån. Dock bör de svenskareglerna ytterligare fjärmas från EG-reglerna endast om starkaskäl talar för det, anförs det slutligen i utredningsdirektiven.Utskottet har inhämtat att utredningen med förtur kommer attbehandla den här aktuella delen av utredningsuppdraget. Iöverensstämmelse med utskottets bedömning i det ovan angivnayttrandet, då motsvarande fråga behandlades, anser utskottet motbakgrund av det ovan anförda att motionsyrkandena inte börföranleda någon åtgärd. beträffande de kulturpolitiska målenatt avslår motionerna 1994/95:Kr240 yrkandena 1 och3 och 1994/95:Kr285 yrkande 1,2. beträffande regionala stödjepunkteratt avslår motion 1994/95:Kr264 yrkande 2,3. beträffande Stockholmsregionenatt avslår motion 1994/95:Kr234,4. beträffande samordnande av kulturaktiviteter 1998att avslår motion 1994/95:Kr280,5. beträffande omfördelning av kulturstödetatt avslår motion 1994/95:Kr235,6. beträffande museetatt avslår motion 1994/95:Kr219,7. beträffande teateratt avslår motion 1994/95:Kr248,8. beträffande nationellt centrum för blåsmusikatt avslår motionerna 1994/95:Kr226, 1994/95:Kr245och 1994/95:Kr246,9. beträffande riksscen för mångkulturell folkmusik och-dansatt avslår motion 1994/95:Kr265 yrkande 6,10. beträffande museets verksamhet ochlokaliseringatt avslår motionerna 1994/95:Kr271, 1994/95:Kr279yrkande 4 och 1994/95:Kr281,11. beträffande statsbidrag till ett Nobelmuseumatt avslår motion 1994/95:Kr205 yrkande 7,res. 1 (mp)12. beträffande en opera i Malmöatt avslår motion 1994/95:Kr201,13. beträffande det statliga ansvaret på kulturområdetatt avslår motion 1994/95:Kr233 yrkande 2,14. beträffande det framtida statliga stödet till regionalakulturinstitutioneratt avslår motionerna 1994/95:Kr205 yrkande 10,1994/95:Kr279 yrkande 3 och 1994/95:Kr283 yrkande 1,15. beträffande statligt stöd till särskilda projekt ellerbestämda konstnärliga uppdragatt avslår motion 1994/95:Kr264 yrkande 3,16. beträffande korporativa beslutsorgan inomkultursektornatt avslår motion 1994/95:Kr206,17. beträffande frågan om införande av en bibliotekslagatt avslår motion 1994/95:Kr205 yrkande 13,res. 2 (v, mp)18. beträffande frågan om huruvida skolbiblioteken skallomfattas av en bibliotekslagatt avslår motion 1994/95:Kr265 yrkande 8,19. beträffande biblioteksverksamheten och ITatt avslår motionerna 1994/95:K810 yrkande 8 och1994/95:T236 yrkande 3,20. beträffande betydelsen av kultur för barns och ungdomsutvecklingatt avslår motion 1994/95:Kr230 yrkande 1,21. beträffande andelen kulturverksamhet som skall riktasmot barn och ungdomatt avslår motionerna 1994/95:Kr230 yrkande 3 och1994/95:A807 yrkande 39,22. beträffande en långsiktig handlingsplan hosstatsunderstödda institutioner för satsningar inom barn- ochungdomsområdetatt avslår motion 1994/95:Kr264 yrkande 5,23. beträffande frågan om självständigheten för StiftelsenFramtidens kulturatt avslår motion 1994/95:Kr240 yrkande 2,24. beträffande användningen av de resurser som StiftelsenFramtidens kultur disponeraratt avslår motionerna 1994/95:Kr205 yrkande 8 och1994/95:Kr230 yrkande 8,25. beträffande viss information till invandrar- ochhandikappgrupperatt avslår motion 1994/95:Kr265 yrkande 4,res. 3 (v)26. beträffande inrättandet av Svenskarnas kulturfondatt avslår motion 1994/95:Kr285 yrkandena 4 och 7,res. 4 (m)27. beträffande kulturens egenvärdeatt avslår motion 1994/95:Kr233 yrkande 1,28. beträffande kulturen som lokaliserings- ochproduktivitetsfaktoratt avslår motion 1994/95:Kr264 yrkande 1,res. 5 (kds)29. beträffande utnyttjande av IT inom kulturenatt avslår motion 1994/95:Kr240 yrkande 4,30. beträffande utförsel av kulturföremålatt avslår motionerna 1994/95:Kr220 och1994/95:Kr221.Stockholm den 16 mars 1995På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), ElisabethFleetwood (m), (), (), LeoPersson (s), (), (), LennartFridén (m), (), (),(v), (), (), (), (), ()och (). Statsbidrag till ett (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet anförde" och slutar med "motion Kr205)"bort ha följande lydelse:I enlighet med vad som föreslås i motion Kr205 (mp) börriksdagen avsätta medel till ett . Regeringen börförelägga förslag om statsbidragets storlek. Utskottetföreslår att med anledning av motionen i denna del(yrkande 7) som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande statsbidrag till ett Nobelmuseumatt med anledning av motion 1994/95:Kr205 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Frågan om införande av en bibliotekslag (mom. 17)(v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Ett i" och slutar med "(yrkande 13)" bort haföljande lydelse:Företrädare för har under en följd av år drivitfrågan om införandet av en bibliotekslag (se bl.a. bet. KrU1984/85:21). Även företrädare för har tidigarekrävt en sådan lag. Det framgår av tilläggsdirektiven tillKulturutredningen att utredningen skall lägga fram förslag sådan lag. Utskottet anser det likväl angeläget att riksdagenhos regeringen begär att förslag till en bibliotekslag snarastläggs fram. Utskottet tillstyrker därför motion Kr205 (mp) idenna del (yrkande 13).dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse:17. beträffande frågan om införande av en bibliotekslagatt med bifall till motion 1994/95:Kr205 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Viss information till invandrar- och handikappgrupper (mom.25)(v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Eftersom det" och slutar med "utskottetmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Det ankommer i första hand på Stiftelsen attbesluta om på vad sätt och i vilken form information omstiftelsens bidragsgivning skall lämnas. Med hänsyn till attstiftelsen kommer att utdela mycket stora belopp som kanutgå bl.a. till invandrar- och handikappgrupper bör regeringen,om det behövs, ansvara för kompletterande information till dessagrupper i enlighet med vad som anges i motion Kr265 (v) yrkande4.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följandelydelse:25. beträffande viss information till invandrar- ochhandikappgrupperatt med anledning av motion 1994/95:Kr265 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Inrättandet av Svenskarnas kulturfond (mom. 26), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "anser" och slutar med"Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följande lydelse:Som framhålls i den aktuella motionen, Kr285, är det inte baraföretag som -- genom sponsring -- vill bidra till svensktkulturliv genom ekonomiska insatser. Många enskilda medborgarevill också stödja kulturlivet. Genom statliga åtgärder syftandetill uppbyggnaden av kulturfonder skulle medborgarna stimulerasatt lämna sådant stöd. I första hand bör en Svenskarnaskulturfond inrättas. Denna bör få ett grundkapital om 2,5miljoner kronor som tillskjuts av staten.