bet · GI01UbU10 · 1995-03-23 00:00:00 — Utskottet vill för sin del inte föregripabehandlingen inom av rapporten, Kursutformadgymnasieskola för alla? (Ds 1994:139). Utskottet vill dockmarkera vikten av att regeringen arbetar aktivt för attavveckla regler etc. som motverkar den utveckling somgymnasiereformen lagt grunden till. Detta bör medbifall till motionerna 1994/95:Ub369 yrkandena 1--3 och1994/95:Ub901 yrkande 22 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande kursutformad gymnasieskola, m.m.att med bifall till motionerna 1994/95:Ub369yrkandena 1--3 och 1994/95:Ub901 yrkande 22 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,10. Utvärdering av en kursutformad gymnasieskola (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet hänvisar " och slutar med "avstyrkeryrkandet." bort ha följande lydelse:Utskottet vill påpeka att det finns en risk att segregationenökar inom en kursutformad gymnasieskola. Enligt forskningentenderar segregationen att öka, om man differentierar gruppereller ger elever valfrihet att själva välja t.ex. kurs. Iamerikanska High Schools har det visat sig att elever ofta i envalsituation väljer kurser som ligger under elevens egentligakunskapsnivå. Det är enligt utskottet viktigt att bekämpasegregation, klasskillnader och könsskillnader iundervisningssystemet. Det finns enligt utskottet anledning attutvärdera den kursutformade gymnasieskolans konsekvenser försegregationen. Vad utskottet nu anfört bör med bifalltill motion 1994/95:Ub364 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13. beträffande utvärdering av en kursutformadgymnasieskolaatt med bifall till motion 1994/95:Ub364 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,11. Kärnämnena (mom. 14)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet vill" och på s. 21 slutar med "yrkande6." bort ha följande lydelse:Mot bakgrund av att det från många håll framförts kritik motden gemensamma kärnan av ämnen inom de yrkesförberedandeprogrammen anser utskottet att en särskild översyn i denna delbör göras. Effekterna av den höjda ambitionsnivån inom deyrkesförberedande utbildningarna bör följas noga. Principen attalla nationella program i gymnasieskolan skall vara direkthögskoleförberedande och ge allmän behörighet till högskolankan därvid ifrågasättas. Det kan bli nödvändigt att skapakurser i kärnämnen som visserligen inte ger allmän behörighettill högskolan, men som gör det möjligt att möta eleverna pårätt nivå och ställa rimliga krav i förhållande till elevernaspersonliga förutsättningar. Utskottet vill betona att sådanaförändringar inte behöver innebära sänkta ambitioner vad gällerundervisningens kvalitet. Vad utskottet nu har anfört börriksdagen med anledning av motionerna 1994/95:Ub331,1994/95:Ub358 yrkande 1 och 1994/95:Ub369 yrkande 6 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 14 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:14. beträffande kärnämnenaatt med anledning av motionerna 1994/95:Ub331,1994/95:Ub358 yrkande 1 och 1994/95:Ub369 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört,12. Tilläggsdirektiv för (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 13." bortha följande lydelse:Utskottet vill framhålla vikten av att elever som lämnargymnasieskolan har med sig en stark lust att lära, en vördnadför livet och förståelse för miljöfrågornas betydelse för livetpå jorden samt en brett förankrad insikt om demokratiska värdenoch rättvisa i ett internationellt perspektiv. Det är angelägetatt dessa aspekter på skolans uppgifter uppmärksammas.Kommittén som följer utvecklingen i gymnasieskolan bör enligtutskottets mening få i uppgift att även följa utvecklingen igymnasieskolan såvitt avser angivna områden. Därmed tillstyrkerutskottet yrkandet om tilläggsdirektiv.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15. beträffande tilläggsdiektiv för Gymnasieskolkommitténatt med bifall till motion 1994/95:Ub905 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,13. Åtgärder för att förmå ungdomar att genomgågymnasieutbildning (mom. 16)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet vill" och på s. 22 slutar med "yrkande3." bort ha följande lydelse:Den nuvarande tendensen att kommuner i alltför hög gradendast erbjuder utbildning på de teoretiska programmen måstebrytas. Det missgynnar elever som önskar en mer yrkesinriktadutbildning och särskilt dem som inte är så starktstudiemotiverade. Utskottet vill i detta sammanhang betonavikten av att kommuner där få elever fortsätter tillgymnasieskolan intensifierar ansträngningarna att få flerungdomar att skaffa sig gymnasieutbildning. En metod kan varaatt förlägga mer av utbildningen i yrkesförberedande ämnen tillnäringslivet i form av arbetsplatsförlagd utbildning. har anfört om åtgärder i nu berört hänseende börriksdagen med bifall till motion 1994/95:Ub358 yrkande 3 somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande åtgärder för att förmå ungdomar att genomgågymnasieutbildningatt med bifall till motion 1994/95:Ub358 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,14. Lärlingsutbildningen (mom. 17)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "När det" och slutar med "yrkande 15." bort haföljande lydelse:Utskottet anser att de positiva dragen i lärlingssystemet till vara inom den nya gymnasieskolans och komvux ram. Detger stora möjligheter till positiv samverkan mellan företagarepå skolorten och den kommunala gymnasieskolan. Samverkan medortens näringsliv och organisationer kan ske i form avmedverkan och direkt samarbete om program, utbildningar ochkurser. Utskottet vill framhålla att man på detta vis även kanorganisera ett lärlingsliknande, arbetsplatsförlagt lokaltprogram. bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna och därjämte bifalla yrkande 15 i motion 1994/95:Ub315.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17. beträffande lärlingsutbildningenatt med bifall till motion 1994/95:Ub315 yrkande 15som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,15. Företagarutbildning som nationellt program (mom. 18)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 6." bort haföljande lydelse:Utskottet vill understryka behovet av företagarutbildning pågymnasial nivå, där eleverna kan förberedas för att verka inomsmå företag och som egna förtagare. finns några gymnasiermed företagarinriktning, de flesta på det samhällsvetenskapligaprogrammet, men även några på yrkesförberedande utbildningar.Trots detta finner utskottet att ytterligare ett nationelltprogram bör inrättas med speciell inriktning på företagande.Inrättande av ett nationellt företagarprogram i gymnasieskolanskulle kunna få till effekt att företagargymnasier inrättas påolika håll i landet, vilket enligt utskottet vorepositivt. Regeringen bör därför återkomma till medförslag till ett sådant nationellt program. Detta bör riksdagenmed bifall till motion 1994/95:Ub358 yrkande 6 som sin meningge regeringen till känna.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18. beträffande företagarutbildning som nationelltprogramatt med bifall till motion 1994/95:Ub358 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,16. Rekryteringen till industriprogrammet, m.m. (mom. 20)(), (), (), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Utskottet finner" och slutar med "yrkande 1." bortha följande lydelse:Utskottet finner det i likhet med regeringen (prop. s. 31)angeläget att en analys görs av orsakerna till att intressetför industriprogrammet är så dåligt. Utskottet anser dock attarbetet bör utvidgas till att omfatta ävennaturvetenskapsprogrammet. Vidare vill utskottet framhålla attkommunerna måste uppmärksammas på möjligheterna att inom ramenför lokala specialutformade program finna nya former för attvarva teori och praktik. Utskottet vill också framhålla viktenav att skola och näringsliv ytterligare utvecklar samarbete,dels för att ge gymnasieskolans utbildning för industrins behovrelevant innehåll, dels för att förbättra informationen omutbildningen. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av förevarande yrkanden som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 20 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:20. beträffande rekryteringen till industriprogrammet,m.m.att med anledning av motionerna 1994/95:Ub332yrkande 1, 1994/95:Ub341, 1994/95:Ub358 yrkande 5,1994/95:Ub901 yrkande 24 och 1994/95:N280 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Undervisning på entreprenad, m.m. (mom. 22), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Enligt lagen" och slutar med "yrkande 16." bort haföljande lydelse:Utskottet vill peka på nödvändigheten av ett ökat samarbetemellan gymnasieskolor, högskolor och universitet samt konkretsamarbete mellan gymnasieskolor och arbetslivet. Enligt lagen(1993:802) om entreprenadförhållanden i skolan får kommunersluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om attdenne skall bedriva viss undervisning i gymnasieskolan. Avtaletfår endast avse undervisning inom ämnesblocken estetiska ämnen,ekonomiska ämnen, tekniska ämnen och yrkesämnen. Undervisninginom andra områden än de nu nämnda får inte generellt läggas utpå entreprenad. Om det finns särskilda skäl i det enskildafallet får regeringen medge att även annan undervisning fårläggas ut på entreprenad. Utskottet anser att möjligheterna förkommunerna att -- utan särskilt medgivande från regeringen --lägga ut undervisning på entreprenad bör utvidgas till attgälla fler ämnen och även hela program. Regeringen böråterkomma till med förslag till sådana ändringar iden ovan nämnda lagen om entreprenadförhållanden i skolan.Vad utskottet nu anfört bör med bifall tillmotion 1994/95:Ub901 yrkande 16 och med anledning av1994/95:Ub332 yrkande 2 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:22. beträffande undervisning på entreprenad, m.m.att med bifall till 1994/95:Ub901 yrkande 16 ochmed anledning av motion 1994/95:Ub332 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet har anfört,18. Utbildningskonton (mom. 23)(), (), (), (), () och ConnySandholm (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Utskottet utgår" och slutar med "yrkande 10." bortha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att någon form avpersonliga utbildningskonton bör inrättas. Den enskilde skallsjälv ha rätt att disponerna ett sådant konto. Detta skulle geden enskilde en möjlighet att öka sin egen kompetens utan attvara beroende av en arbetsgivares välvilja. En kontinuerligkompetensutveckling blir alltmer angelägen på framtidensrörliga arbetsmarknad. Uppbyggnad av individuellautbildningskonton kan ske enligt olika modeller. En modellskulle t.ex. kunna vara enskilda avsättningar, tillsammans medförmånliga skattevillkor. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till hur man skall kunna inrätta en formav individuella utbildningskonton. Med det anförda tillstyrkerutskottet motionerna 1994/95:Ub624 yrkande 31 och 1994/95:A215yrkande 10.dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:23. beträffande utbildningskontonatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub624yrkande 31 och 1994/95:A215 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,19. Kommunernas ansvar för vuxenutbildning (mom. 24)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 14." bort haföljande lydelse:Den snabba utvecklingen gör att många vuxna behöverkomplettera sin utbildning för att klara arbetsmarknadens kraveller för att skaffa sig de förkunskaper som akademiska studierkräver. Ansvaret för komvux är kommunernas. Deras skyldigheteratt erbjuda vuxenutbildning gäller de mest grundläggandeutbildningarna, medan möjligheterna att ämneskomplettera ellergå en gymnasial vuxenutbildning är en fråga för hemkommunensinställning och budget. har kommunerna tvingatsatt inta en mer restriktiv hållning till olika studieönskemåloch till att betala interkommunal ersättning. Utskottet anserinte att det är rimligt att kommunerna skall vara skyldiga atterbjuda den som så önskar kostnadsfri vuxenutbildning. En stordel av vuxnas behov av vidareutbildning kan ges av andra.Enligt utskottets mening är det dock mot bakgrund av dengenerella nivåhöjning som behövs när det gäller kunskapernödvändigt att se över reglerna för kommunernas ansvar. Dettakan enligt utskottets mening ske inom ramen för den avregeringen planerade översynen av vuxenutbildningen. nu har anfört bör med bifall till motion1994/95:Ub901 yrkande 14 och med anledning av de övriga i nuförevarande sammanhang aktuella motionerna som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 24 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:24. beträffande kommunernas ansvar för vuxenutbildningatt med bifall till motion 1994/95:Ub901 yrkande 14och med anledning av motionerna 1994/95:Ub306, 1994/95:Ub344,1994/95:Ub362 och 1994/95:Ub371 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört,20. Flexibel studietakt (mom. 25)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet vill" och slutar med "de avstyrks." bortha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning och vill framhållavikten av att de tre åren i gymnasieskolan, inte minst inom deyrkesförberedande programmen, kan utnyttjas mer flexibelt.Studier och yrkespraktik skall kunna varvas och utbildningenorganiseras i moduler. Den som av olika anledningar föredrarkortare studietid i tonåren skall kunna komma tillbaka och läsavidare. Ett fördjupat samarbete mellan gymnasieskolan ochkomvux för att finna former för en "gymnasiebank" och därmedmöjligheter för friare studietakt bör behandlas i den aviseradeöversynen av vuxenutbildningen. bör göra ettuttalande härom och därmed bifalla yrkandena 13 och 14 i motion1994/95:Ub315.dels att moment 25 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:25. beträffande flexibel studietaktatt med bifall till motion 1994/95:Ub315 yrkandena13 och 14 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört,21. Ny form av kvalificerad eftergymnasial utbildning (mom.26), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med "yrkande 9. "bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att en ny form av eftergymnasiala kvalificeradeyrkesutbildningar skyndsamt byggs upp. En särskild utredarefick av den förra regeringen uppdraget att utreda formerna fören sådan utbildning. Det är av stor vikt att arbetet med attåstadkomma en form av avancerad eftergymnasial utbildning sominnehåller såväl yrkesutbildning som teoretiska vidarestudierförverkligas. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma tillriksdagen med förslag i denna fråga. Utskottet tillstyrkerdärmed yrkandena.dels att moment 26 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:26. beträffande ny form av kvalificerad eftergymnasialutbildningatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub901yrkande 10 och 1994/95:A215 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,22. Översyn av lärarutbildningen (mom. 28), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Inledningsvis har" och slutar med "yrkande 11. "bort ha följande lydelse:Den kunskap som skolan förmedlar skall vara grunden förSveriges utveckling till en ledande industrination och är enförutsättning för social och ekonomisk välfärd och högsysselsättning. Lärarna spelar därvid en nyckelroll. Utskottetnoterar att regeringen avser att göra en översyn avlärarutbildningen. Enligt utskottets mening bör en särskildutredning tillsättas med uppgift att analysera vilka krav sombör ställas på kunskap och kompetens hos morgondagens lärare.Områden som särskilt bör belysas är:-- hur undervisningssituationen i skolan kan komma attutvecklas mot bakgrund av förändringarna i omvärlden,informationsteknologins utveckling och det ökadekunskapsflödet,-- vilka krav på kunskap och kompetens som kommer attställas på morgondagens lärare, såväl när det gällergenerell kompetens som de specifika kompetenser somkan behövas för olika skolformer,-- vilka åtgärder som kan vidtas för att öppna läraryrketför flera än dem som redan i ungdomsåren valt lärarbanan.Med det anförda tillstyrker utskottet bifall till förevarandemotioner i motsvarande delar.dels att moment 28 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:28. beträffande översyn av lärarutbildningenatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub340yrkande 11 och 1994/95:Ub901 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,23. Olika vägar till läraryrket (mom. 29)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Med hänvisning" och slutar med "utskottetyrkandet." bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning och anser det avstor vikt att ny kompetens kan tillföras skolan genom olikavägar till läraryrket. Skolan måste i detta hänseende bli meröppen. Utskottet vill i detta sammanhang peka på förslagen iden föregående regeringens förslag om lärarutbildningen (prop.1991/92:75), enligt vilka ämneskunskaperna studeras separat ochkompletteras med en praktisk-pedagogisk utbildning. Riksdagenanslöt sig till förslagen (bet. 1991/92:UbU20, rskr. 282) Detbehövs dock fler okonventionella lösningar inom detta område.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet här har anfört om olika vägar till läraryrket ochdärmed bifalla motion 1994/95:Ub340 yrkande 1.dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:29. beträffande olika vägar till läraryrketatt med bifall till motion 1994/95:Ub340 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,24. Jämnare könsfördelning vid lärarutbildning (mom. 30), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Utskottet kan" och på s. 28 slutar med "utskottetyrkandet." bort ha följande lydelse:Andelen manliga lärare minskar. Enligt Statistiskacentralbyrån (SCB) var av samtliga lärare i grund- ochgymnasieskolan kvinnor . Den könsmässigasnedrekryteringen är ännu större i lärarutbildningen. Av demsom antogs till lärarutbildningen för åk 1--7 utgjorde denkvinnliga andelen . Denna utveckling får negativakonsekvenser för både skolan och dess elever. Utskottet finnerdet angeläget att framhålla vikten av att eleverna har bådekvinnliga och manliga förebilder i skolan. Läraryrket ochdärmed lärarutbildningen måste bli mer attraktivt också förmanliga studenter. Utskottet kan av den redovisning somregeringen lämnat i propositionen konstatera att rekryteringenkommer att tas upp i översynen av lärarutbildningen. Utskottetvill för sin del framhålla vikten av att frågan omkönsfördelningen i lärarutbildningen i det sammanhanget får enbred belysning och tillstyrker därmed bifall till yrkandet.dels att moment 30 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:30. beträffande jämnare könsfördelning vidlärarutbildningatt med bifall till motion 1994/95:Ub340 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,25. Antagning till lärarutbildning (mom. 31)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Som utskottet" och slutar med "yrkande 1." bort haföljande lydelse:Utskottet vill erinra om att frågan om studerandes lämplighetför planerad yrkesverksamhet och högskolornas möjligheter attavråda och avskilja studerande från vissa utbildningar tidigarebehandlats utförligt av utskottet (bet. 1993/94:UbU16 s. 12ff.). Utskottet anser dock att frågan om någon form avantagnings-, anlags- eller lämplighetstest tilllärarutbildningarna bör belysas. Enligt utskottets mening bördetta ske inom ramen för den översyn av lärarutbildningen somregeringen har aviserat i propositionen. bör som sinmening ge regeringen detta till känna.dels att moment 31 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:31. beträffande antagning till lärarutbildningatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub340yrkande 2 och 1994/95:Ub693 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,26. Teknisk utbildning och informationsteknik inomlärarutbildningen (mom. 32)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Utskottet delar" och slutar med "yrkande 2." bortha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigtatt med en god teknisk utbildning och utbildning inom IT ilärarutbildning och lärarfortbildning. Alla lärare behöver haen teknisk allmänbildning och insikt om teknikens betydelse ochanvändbarhet i vardagslivet. En ökad verklighetsanknytning kanstimulera till nya arbetssätt i undervisningen. Detta ärspeciellt viktigt för lärare på lägre stadiereftersom man redan i tidig ålder måste väcka och kunnavidmakthålla barnens intresse.Utskottet vill framhålla vikten av att utbildningen inom IT ilärarutbildningen och lärarfortbildningen intensifierasomgående. Risken är annars stor att eleverna kommer att ha bådestörre kunskaper och större färdigheter än lärarna i fråga omdatorhantering. Det är enligt utskottets mening särskiltviktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemmaatt skolan snabbt kommer i gång med datorbaserad utbildning.Vad utskottet nu har anfört bör beaktas i den av regeringenaviserade översynen av lärarutbildningen. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 32 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:32. beträffande teknisk utbildning och informationsteknikinom lärarutbildningenatt med anledning av motionerna 1994/95:Ub340yrkande 3, 1994/95:Ub368 yrkande 8, 1994/95:Ub383 yrkandena 1och 2 samt 1994/95:Ub693 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,27. Praktikdelen m.m. i lärarutbildningen (mom. 33)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Det ankommer" och på s. 29 slutar med "och 4." bortha följande lydelse:Det ankommer inte på att närmare ange hurlärarutbildningens olika moment skall inordnas i utbildningeneller närmare bestämma innehållet i desamma. Utskottet villdock framhålla vissa synpunkter på bl.a. praktikdelen ilärarutbildningen. Lärare som undervisar på de olikalärarutbildningarna har lämnat den skola de utbildar lärare föroch har därför ofta inte aktuell kunskap om dagens skola. Detfinns därför enligt utskottets mening anledning att framhållavikten av att praktikdelen i undervisningen utökas ochgenomförs kontinuerligt . Dagens skolastämmer inte med de nya grundskollärarnas ämnes- ochårskurskompetens. Bättre överensstämmelse mellanlärarutbildningen och den verkliga skolorganisationen böreftersträvas. Vad utskottet nu har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 33 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:33. beträffande praktikdelen m.m. i lärarutbildningenatt med anledning av motion 1994/95:Ub693 yrkandena3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört,28. Lärarnas fortbildning (mom. 35), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "I den" och slutar med "yrkande 17."