bet · GI01TU22 · 1995-05-04 00:00:00 — Överföringen av investeringspengarkan möjliggöras genom att medlen i den nationellaväghållningsplanen reduceras.I motion T230 (fp) framhålls att och Riddarholmenär en av mest symbolladdade kulturmiljöer. Ett förordför en tunnel är dock inte bara en fråga för stadsmiljön, utanäven tågtrafiken har mycket att vinna på en sådan lösning.Spårkapaciteten genom huvudstaden skulle tryggas långsiktigtgenom att ett fjärde spår därmed också möjliggörs. Skildaspårsystem för fjärr- och lokaltåg ger också en mertillförlitlig trafikföring och förbättradkollektivtrafikstandard. En tunnellösning anges ligga i bådestatens och regionens intresse. Kostnaden för en tunnellösningbör därför delas mellan staten och regionen. Statens merkostnadom ca föreslås täckas genom omfördelning inominfrastrukturprogrammet.I motion T228 (m) understryks angelägenheten av attspårkapaciteten förstärks. Annars begränsas effekten av pågåendeoch förestående järnvägsinvesteringar för fjärrtågs- ochregionaltågstrafiken i Storstockholms- och Mälardalsområdet.Spårinvesteringarna är även avgörande för att den lokalajärnvägstrafiken skall kunna upprätthålla och senare förstärkasin konkurrenskraft. I annat fall kommer regioninvånarnasarbetsresor med bil att öka med betydande miljö- ochframkomlighetsproblem som följd. Motionärerna anser därför atten förstärkning av spårkapaciteten i tunnel bör komma tillstånd.I motion T530 (mp) anges att en kraftig opinion i Stockholmvill att tredje spåret skall läggas i tunnel. Politikerna iStockholms stad är också eniga om detta. Om så inte skerriskeras att kulturhistoriskt värdefulla byggnader påRiddarholmen förstörs. Motionärerna anser vidare att det ärnödvändigt och viktigt att politiskt planera för ytterligareexpanderad tågkommunikation också . En tunnelrymmer även ett fjärde spår och öppnar möjligheter för enklareoch snabbare byten vid och och tar bortbehovet av ytterligare en bro vid . Restidsvinster kanockså uppnås med en tunnel, vilket medför god samhällsekonomi pålång sikt. Genom att välja tunnelalternativet undviks dessutomatt blir en gigantisk byggarbetsplats . måste möjliggöra enomfördelning av medel avsatta för infrastruktursatsningar iregionen för att finansiera del av tunnelbygget.I motion Kr205 (mp) om kulturpolitiken framhålls att en vackerhuvudstad är en angelägenhet för hela landet. Det historiskaarvet skall i alla sammanhang respekteras. Motionärerna föreslårmot denna bakgrund att medel från Dennisöverenskommelsenomfördelas för att bekosta en tunnel under så attdet historiska kulturarvet kan skonas.2.3 Utskottets ställningstagande2.3.1 DennisöverenskommelsenUtskottet behandlar inledningsvis Dennisöverenskommelsensgenomförande.I sitt av godkända betänkande 1990/91:TU24 framhöllutskottet att det är angeläget att trafik- och miljösituationeni landets storstadsområden förbättras (prop. 1990/91:87 delvis,rskr. Åtgärder i storstädernas trafiksystem har, ansågutskottet, stor betydelse för miljösituationen och tillväxten ihela landet. Utskottet bedömde att för detta krävdes långsiktigabeslut om omfattande investeringar och ett stort antalsamverkande åtgärder där olika parter gemensamt agerar för attnå regionalt förankrade trafikpolitiska mål.Utskottets uppfattning att det är nödvändigt att förbättratrafik- och miljöförhållandena i våra storstadsområden liggerfast. I alla tre storstadsregionerna behövs förbättradetrafiksystem för att lösa trafikproblemen, öka tillgänglighetenoch skapa bättre förutsättningar för regionernas utveckling.Utvecklade trafikstrukturer i storstadsområdena är ocksåangelägna av miljöskäl. Utskottet anser det nödvändigtatt överenskommelserna ingående följs upp och att staten har godkontroll över riskerna och kostnadsutvecklingen. Enligt 1991 årsriksdagsbeslut har också förutsatts att ges möjlighetatt noggrant följa ekonomin för utbyggnaden av trafiksystemet ibl.a. Enligt de riktlinjer som lagts fast förden statliga garantigivningen gäller vidare att garantier börunderkastas samma restriktiva prövning som gäller för vanligautgiftsåtaganden.Utskottet har mot denna bakgrund inhämtat uppgifter omekonomin för utbyggnaden av trafiksystemet i Stockholmsområdetoch sökt bedöma den risk som statens garantiåtaganden innebär.Utskottet kan härvid konstatera att osäkerhet råder om såvälutgifts- som inkomstsidan liksom om tidsplanen föröverenskommelsens genomförande. Med hänsyn till attvägutbyggnaderna finansieras med lån som ges med statlig borgenmedan den slutliga betalningen avses ske med trafikavgifterfinns en risk att statsbudgeten belastas med utgifter föröverenskommelsen utöver vad som ursprungligen har beslutats.Enligt utskottets mening strider detta motgrundförutsättningarna för . Detstatsfinansiella läget förhindrar också ökade kostnadsåtagandenfrån statens sida för att genomföra trafikinvesteringar iStockholmsområdet. Enligt utskottets mening bör det inte hellerkomma i fråga att överföra redan avsatta investeringsmedel frånövriga landet till . Utskottet anser därför attregeringen bör redovisa för enhållbar modell för hur planerade trafik- och miljöinvesteringari kan genomföras i för statsfinansernakontrollerbara former. Regeringen bör därvid överväga att införaen övre gräns för skuldsättningen i Dennisöverenskommelsen.Vad utskottet nu anfört bör av ges regeringen tillkänna.I avvaktan på att en hållbar modell presenteras har utskottetinget att erinra mot vad regeringen anfört om att utbyggnaderinte bör tillåtas som omfattar större belopp än de somsammanlagt finns avsatta dels för kollektivtrafikens utbyggnadenligt och som ännu inte har utbetalatstill , dels för väginvesteringar iregionen. Garantierna bör således inte få tas i anspråk i störreomfattning än att upptagna lån kan återbetalas utan att övrigautbyggnader av trafikens infrastruktur i landet drabbas.Utskottet är med hänsyn till den ekonomiska utvecklingen ochkravet på en skärpt kostnadskontroll inte berett förorda attlånegarantier, som föreslås i motionerna T228 och T234 (båda m),får överföras mellan olika objekt inom överenskommelsen. Detbetyder således att om ett projekt blir dyrare än beräknat måstefrågan redovisas för riksdagen.När det gäller det motionsförslag som väckts om en statligsamordnare för vill utskottet erinra omatt (K 1994:03) i sittdelbetänkande Vägtullar i föreslagit att ensärskild styrgrupp bildas för det fortsatta arbetet, i vilkenäven regeringen bör vara representerad (SOU 1994:142). Gruppenshuvudsakliga uppgift föreslås vara att tillse attupplåningsbehovet inte skenar i väg genom att överväga såvälkostnads- som intäktssidan. Utskottet anser för sin del att detär önskvärt att regeringen tillsätter en styrgrupp, samordnareeller motsvarande för att underlätta en diskussion mellan statenoch regionen om olika frågor rörande Dennisöverenskommelsen.Något initiativ från sida är dock enligt utskottetsmening inte erforderligt med hänvisning till vad utskottetanfört om att regeringen för bör redovisa enekonomiskt hållbar modell för och tillberedningen av förslag.Utskottet vill vidare beträffande de motionsyrkanden somförordar att Öster- och Västerleden lyfts urDennisöverenskommelsen hänvisa till att de lånegarantier somriksdagen ställt ut är knutna till särskilda projekt och att deendast omfattar de delar av Dennisöverenskommelsensväginvesteringar som har byggstart . Detta betyderatt utbyggnaden av Öster- och Västerleden inte innefattas imedgivna garantiramar.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna T217 (v), T221 (mp), T225 (mp), T228 (m), T232 (c),T233 (c), T234 (m) och Jo641 (c) i nu behandlad del omDennisöverenskommelsens genomförande.Utskottet övergår därefter till att behandla regeringensförslag om utökad garantiram för Dennisöverenskommelsen.Utskottet konstaterar att garantierna erfordras bl.a. för attinföra ett avgiftssystem med vägtullar. Till följd av riksdagensbeslut om inrättande av en nationalstadspark vidHaga-Brunnsviken har ökade krav ställts på en miljöanpassning avNorra länken, vilket beräknas leda till en kostnadsökning med ca300 . Utskottet har ingen erinran mot regeringensförslag om utökad garantiram med sammanlagt 882 miljoner kronor.Utskottet avstyrker följaktligen motionerna T221 (mp) och T233(c) i nu aktuell del.2.3.2 Spårkapaciteten i StockholmUtskottet kan konstatera, när det gäller de motionsyrkandensom tar upp tredje spåret, dvs. den planeradebansträckningen från till ,att kapacitetsproblemen redan är besvärande för tågtrafikengenom . Till detta kommer den utveckling av tågtrafikensom pågår genom utbyggnaden av (klar ), Nynäsbanan (klar ), (klar år1998) och (klar ). För att kunna dra nytta avden pågående utbyggnaden av regional- och fjärrtågstrafikenkrävs enligt utskottets mening att kapacitetsproblemen iStockholm undanröjs.Beträffande hur den nödvändiga spårutbyggnaden börgenomföras vill utskottet erinra om att det i sitt av riksdagengodkända betänkande 1992/93:TU35 (rskr. 446) har förutsatt attom en finansieringslösning kan åstadkommas för etttunnelalternativ, som inte inkräktar ekonomiskt ellerverksamhetsmässigt på det övriga järnvägsbyggandet, bör den nuförordade ytsträckningen kunna frångås. Utskottet framhöllvidare att det bör ankomma på berörda intressenter att ta sådanainitiativ. Utskottets uppfattning ligger fast.Enligt vad utskottet erfarit bereder regeringen förnärvarande två förvaltningsärenden som berör det tredje spåretöver . Det ena avser en överklagad detaljplan ochdet andra en ansökan om tillstånd till ingrepp i statligabyggnadsminnen.Med hänvisning till pågående beredning avstyrker utskottetmotionerna T228 (m), T230 (fp), T233 (c), T530 (mp) och Kr205(mp) i nu behandlad del.2.3.3 GöteborgsöverenskommelsenUtskottet konstaterar att syftet med Göteborgsöverenskommelsenär att stärka regionens utveckling genom att förbättratillgängligheten till regioncentrum samt säkerheten och miljön ihela regionen. Ett genomförande av överenskommelsen innebärockså enligt utskottets mening en angelägen utbyggnad avregionens kollektivtrafik och vägar.Vid behandling av Göteborgsöverenskommelsen våren1994 gav regeringen till känna att pågåendeutredningsarbete om utformning av vägtullar även bör omfatta enundersökning dels av omfattningen av de projekt somöverenskommelsen avser, dels av möjligheten att använda annanlokalt eller regionalt avgränsad finansiering än vägtullar(prop. 1993/94:169, bet. TU34, rskr. 435).Regeringen har gett tilläggsdirektiv tillVägtullsutredningen (K 1994:03) om utformning av alternativtill vägtullar i (dir. 1995:17). Enligt direktivenskall utredningen undersöka omfattningen av och tidsplanen förde vägprojekt som Göteborgsöverenskommelsen avser samt föreslåen samlad lokal eller regional finansiering av de redovisadevägprojekten. Om nya lösningar tas fram till följd avutredningsarbetet, förutsätts parterna nå enighet härom.Utredningens uppdrag skall redovisas senast den 15 augusti 1995.Utskottet förutsätter att även nya lösningar kommer attinnebära att syftet med Göteborgsöverenskommelsen nås i sinahuvuddrag och ställer sig därför bakom regeringens förslag omutökad garantiram med för det fortsattaförberedelsearbetet. Motionerna T221 och T225 (båda mp) avstyrksföljaktligen i nu behandlad del.3 Lokala trafikavgifter3.1 MotionsförslagFörslag om införande och utformning av trafikavgifterredovisas i fyra motioner.I motion T221 (mp) framhålls att tyckstrafikavgifter motiveras dels av finansieringsskäl, dels avmiljöskäl. Trafikavgifter kan dock inte tjäna båda dessa syften.Stora vägprojekt som ringleden kan inte försvaras medmiljöargument. Motionärerna föreslår därför att trafikavgifterklart och entydigt införs som miljöavgifter, för att minskaprivatbilismen in till storstädernas centrum men även för attdelfinansiera vägunderhåll och drift. Detta kan dock bara ske omkollektivtrafiken byggs ut så att den kan anpassastill behoven och blir ett fullgott alternativ. I motionenhänvisas vidare till att det finns en fulltutvecklad avancerad teknik för att införa smidigaavgiftsstationer som inte förorsakar trafikstockningar.Motionärerna föreslår att kommunerna ges tillstånd att undereget överinseende införa och sköta avgiftsstationerna.Kommunerna bör även beviljas statliga lån för att bygga utavgiftsstationer.I motion T231 (mp) anges att tätortstrafiken belastar miljöoch hälsa i betydligt högre grad än landsortstrafiken. Denekonomiska effektiviteten ökar därför med lokala trafikavgifter.För att få en bra styreffekt och ett rättvist system böravgifterna inte tas ut i form av en biltull utan zonindelas. Enzonindelning ger exempelvis föraren möjligheten att själv styrasin kostnad, vilket ökar effektiviteten i systemet. I motionenredovisas hur trafikavgifterna bör utformas och differentierasöver tiden och mellan olika fordonskategorier samt hur en smidigdebiteringsteknik kan utformas med hjälp av nyinformationsteknologi. Trafiken i innerstaden beräknas med detbeskrivna systemet kunna minska med , vilket gör attluftföroreningarna, trängseln och bullernivån kan reduceraskraftigt. Motionärerna bedömer att det beskrivna avgiftssystemetär av intresse för många kommuner som har stora problem medinnerstadstrafiken. För att åstadkomma nödvändiga förändringar istadstrafiksystemet föreslås vidare att kommunerna ges rätt attsjälva besluta om att införa lokala trafikavgifter.I motion Jo628 (fp) föreslås också att regeringen börförelägga ett förslag som ger möjlighet för kommuneratt införa bilavgifter i större tätorter. Som motiv anförs intebara behovet av medel till trafikinvesteringar utan ocksåmiljöskäl. Enligt motionen finns det ny teknik som gör detmöjligt att införa mycket smidiga avgiftssystem. Bilavgifter hardäremot ingen plats i glesbygd, där alternativa transportmedelsaknas.I motion A467 (fp) framhålls att det är uppenbart att ansvaretför trafikavgifternas utformning i inte börfråntas regionen. Denna utgångspunkt måste ligga till grund förregeringens kommande förslag om vägtullar i Stockholmsregionen.Regionens företrädare bör därför ges ett avgörande inflytandeöver avgifternas utformning. Enligt motionen kan vidarelångsiktiga krav på miljöanpassning av transportsystemet fordraytterligare och mer generella avgifter för att minskabiltrafikvolymen. Med hänsyn till olika landsändars skildaförutsättningar kan större pålagor behöva bli regionala.Utgångspunkten bör vara att avgifter beslutas regionalt, i dagföljaktligen av , och att de skall användas för atttillgodose regionala behov.3.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att regeringen hartillsatt en särskild utredare med uppdrag att göra övervägandenoch lämna förslag om vägtullar, (dir.1994:37). Utredaren har lämnat ett delbetänkandemed ställningstagande i vissa övergripande frågor samt lämnatförslag om utformning av vägtullar i (SOU1994:142 Vägtullar i ). Utredningensdelbetänkande har remissbehandlats. Regeringen, som förnärvarande bereder frågan, har för avsikt att under hösten 1995framlägga en proposition till medlagstiftningsförslag. Som redovisats harVägtullsutredningen getts tilläggsuppdrag attundersöka möjligheten att använda annan lokalt eller regionaltavgränsad finansiering än vägtullar i (dir.1995:17). Uppdraget skall redovisas i augusti 1995.Utskottet vill vidare hänvisa till att (1993:01), i sitt delbetänkande Miljözoner förtrafik i tätorter (SOU 1994:92), framhållit "att det vore enfördel om kommuner som kompletterande möjlighet till förbud hademöjlighet att införa system med avgifter för trafik i tätorter".Kommittén framlägger dock inget konkret förslag i sittdelbetänkande utan anger att man i sitt slutbetänkande avseråterkomma med förslag till lagstiftning som bemyndigar kommuneratt ta ut avgift för fordons tillträde till miljözon. Avgiftenskall kunna differentieras med hänsyn till fordonsmiljöklasstillhörighet. Kommittén avser att avge sittslutbetänkande senast den 31 maj 1995.Utskottet kan konstatera att de frågor som väckts imotionerna om trafikavgifternas utformning liksom bl.a. omkommunal befogenhet att införa avgifter är föremål förberedning. I avvaktan på resultatet av detta arbete bör deaktuella motionerna T221 (mp), T231 (mp), Jo628 (fp) och A467(fp) inte bli föremål för någon åtgärd från sida.Motionsyrkandena avstyrks följaktligen. beträffande genomförandeatt med avslag på motionerna 1994/95:T217 yrkande 1i denna del, 1994/95:T221 yrkandena 6--9 i denna del,1994/95:T225 yrkandena 4--6 i denna del, 1994/95:T228 i dennadel, 1994/95:T232 yrkande 20, 1994/95:T233 yrkande 1,1994/95:T234 och 1994/95:Jo641 yrkande 17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 1 (c, v)res. 2 (mp)2. beträffande utökad garantiram förDennisöverenskommelsenatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1994/95:T221 yrkande 6 i denna del och1994/95:233 yrkande 2dels bemyndigar regeringen att låta Riksgäldskontoretteckna statlig borgen i prisnivå omfattande 272miljoner kronor för att påbörja utbyggnaden av vägtullstationer(), information (),ledningscentral () och föratt fortsätta förberedelsearbetet för övriga vägprojekt iStockholmsregionen samt för miljöanpassningav anslutning vid Värtan,dels bemyndigar regeringen att låta Riksgäldskontoretjustera de i propositionen angivna borgensåtagandena medtillkommande räntekostnader för upptagna lån samt beräknadebehov av justeringar för prisökningar i samhället,res. 3 (c, v, mp)3. beträffande tredje spåretatt avslår motionerna 1994/95:T228 i denna del,1994/95:T230, 1994/95:T233 yrkande 3, 1994/95:T530 och1994/95:Kr205 yrkande 2,res. 4 (v, mp)4. beträffande Göteborgsöverenskommelsenatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1994/95:T221 yrkandena 6--9 i denna del och1994/95:T225 yrkandena 4--6 i denna del bemyndigar regeringenatt låta teckna statlig borgen i prisnivåjanuari 1992 omfattande för det fortsattaförberedelsearbetet med Göteborgsöverenskommelsen,res. 5 (v, mp)5. beträffande lokala trafikavgifteratt avslår motionerna 1994/95:T221 yrkandena 10 och11, 1994/95:T231, 1994/95:Jo628 yrkande 10 och 1994/95:A467yrkandena 3 och 4.res. 6 (mp)den 4 maj 1995På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), UlricaMessing (s), (), Tom (), (), (), (), BirgittaWistrand (m), (), (),(), () och IngemarJosefsson (s). genomförande (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "I sitt" och på s. 13 slutar med"genomförande" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de trafiköverenskommelser som träffatsför Stockholms- och Göteborgsområdena vilar på miljöpolitisktfelaktiga förutsättningar. Som utskottet kunnat konstaterabefinner sig också i en allvarligekonomisk kris. Förutsedda intäkter från biltullarna förmår intetäcka kostnaderna. Genom att vägutbyggnaderna lånefinansierasuppstår därmed en växande skuldbörda som staten genomborgensåtaganden bär ansvaret för.Utskottet anser därför att grunderna förDennisöverenskommelsen måste omprövas. Regeringen börsåledes ta initiativ till en omförhandling av uppgörelsen isyfte att tillsammans med regionens olika aktörer få fram entrafikuppgörelse som skapar förutsättningar för god ekonomi ochgod miljö. En sådan omförhandling måste bl.a. leda till ökadesatsningar på kollektivtrafik och till att Österleden ochVästerleden inte byggs.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna T217(v), T232 (c), T233 (c) och Jo641 (c) tillstyrks i denna del,bör av ges regeringen till känna. Utskottetsställningstagande innebär vidare att syftet med motionerna T221och T225 (båda mp) delvis tillgodoses, medan motionerna T228 (m)och T234 (m) avstyrks i nu behandlad del.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande genomförandeatt med bifall till motionerna 1994/95:T217 yrkande1 i denna del, 1994/95:T232 yrkande 20, 1994/95:T233 yrkande 1och 1994/95:Jo641 yrkande 17, med anledning av motionerna1994/95:T221 yrkandena 6--9 i denna del och 1994/95:T225yrkandena 4--6 i denna del samt med avslag på motionerna1994/95:T228 i denna del och 1994/95:T234 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. genomförande (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "I sitt" och på s. 13 slutar med"genomförande" bort ha följande lydelse:Utskottet bedömer att de trafiköverenskommelser som träffatsför Stockholms- och Göteborgsområdena vilar på miljöpolitisktfelaktiga förutsättningar. Som utskottet kunnat konstaterabefinner sig också i en allvarligekonomisk kris. Förutsedda intäkter från biltullarna förmår intetäcka kostnaderna. Genom att vägutbyggnaderna lånefinansierasuppstår därmed en växande skuldbörda som staten genomborgensåtaganden bär ansvaret för.Utskottet anser därför att grunderna förDennisöverenskommelsen måste omprövas. Regeringen ochberörda kommuner bör återkomma med ett nytt miljövänligare paketmed en klar dominans av kollektivtrafiksatsningar. Inga medelbör därför anvisas eller upplånas till de bådaöverenskommelserna innan ett nytt ekonomiskt och miljömässigthållbart förslag tagits fram. I avvaktan på nyakommunikationsplaner bör dock medel anvisas för att påbörja dekollektivtrafiksatsningar som redan är planerade och som inteförutsätter vägutbyggnader. En ekonomisk avvägning bör göras avsatsningen mellan vägar och kollektivtrafik, så att medlenfördelas efter antal meter som byggs. Varje meter planerad nymotorväg eller dylikt skall således motsvaras av minst en meterspårburen kollektivtrafik. För att de ekonomiska kalkylernaskall kunna hållas bör kollektivtrafiksatsningarna ges högstaprioritet, medan däremot väginvesteringarna bör skjutas påframtiden tills kan få garantier om att de planeradelederna inte kommer att leda till ökad biltrafik.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna T221och T225 (båda mp) tillstyrks i behandlad del, bör av riksdagenges regeringen till känna. Utskottets ställningstagande innebärvidare att syftet med motionerna T217 (v), T232 (c), T233 (c)och Jo641 (c) torde tillgodoses i behandlad del, medanmotionerna T228 (m) och T234 (m) avstyrks i behandlad del.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande genomförandeatt med bifall till motionerna 1994/95:T221yrkandena 6--9 i denna del, 1994/95:T225 yrkandena 4--6 i dennadel, med anledning av motionerna 1994/95:T217 yrkande 1 i dennadel, 1994/95:T232 yrkande 20, 1994/95:T233 yrkande 1 och1994/95:Jo641 yrkande 17 samt med avslag på motionerna1994/95:T228 i denna del och 1994/95:T234 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Utökad garantiram för (mom. 2)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet konstaterar" och på s. 14 slutar med"aktuell del" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att med den ekonomiska kris somDennisöverenskommelsen befinner sig i är det orimligt attytterligare utöka den statliga garantigivningen. Utskottetavstyrker därför regeringens förslag.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna T221(mp) och T233 (c) tillstyrks i behandlad del, bör av riksdagenges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande utökad garantiram förDennisöverenskommelsenatt med bifall till motionerna 1994/95:T221 yrkande6 i denna del och 1994/95:233 yrkande 2 avslår regeringensförslag om attdels bemyndiga regeringen att låta Riksgäldskontoretteckna statlig borgen i prisnivå omfattande 272miljoner kronor för att påbörja utbyggnaden av vägtullstationer(), information (),ledningscentral () och föratt fortsätta förberedelsearbetet för övriga vägprojekt iStockholmsregionen samt för miljöanpassningav anslutning vid Värtan,dels bemyndiga regeringen att låta Riksgäldskontoretjustera de i propositionen angivna borgensåtagandena medtillkommande räntekostnader för upptagna lån samt beräknadebehov av justeringar för prisökningar i samhället,4. Tredje spåret (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.