bet · GI01JoU14 · 1995-03-14 00:00:00 — I förhållande tillsektorsmyndigheterna, regionala och lokala myndigheter skallNaturvårdsverket vara pådrivande genom att aktivt arbeta medmål, vägledning, samordning och uppföljning som berörmiljöarbetet samt tillhandahålla underlag för tillämpning avlagar inom miljöområdet.Naturvårdsverket har lämnat in en fördjupadanslagsframställning för perioden /96--1997/98.Naturvårdsverkets bedömning är att områdena miljöövervakning,sanering och återställning av miljöskadade områden samtinvesteringar inom miljöområdet behöver resursförstärkningar.För den kommande planeringsperioden skall befintligaövergripande mål ligga fast. Regeringen föreslår ett ramanslagpå vilket innebär en nivåsänkning med ca 4 %.MotionernaI ett par motioner yrkas på höjt anslag i förhållande tillregeringens förslag. Enligt motion Jo664 (v) yrkande 7 böranslaget utgå med (en höjning med );enligt motion Jo668 (mp) yrkande 1 bör det utgå med636 361 000 kr.I motion Ju608 (v) yrkande 1 begärs att får iuppdrag och resurser att upprätta en enhet som arbetar medmiljöbrott. Enligt motion Jo664 (v) yrkande 19 bör ett nyttanslag på inrättas till en centralmiljöbrottsavdelning inom eller annan lämpliginstans.I motion Jo532 (c) framhålls att den moderna biotekniken, medgentekniken, i första hand handlar om etiska, miljömässiga ochsociala överväganden. Sådana kräver en bred diskussion ochdemokratiskt grundade beslut. Motionären föreslår att3 anslås från anslag tillstöd för debatt och informationsspridning om bioteknikensmiljöeffekter m.m. (yrkandena 1 och 2). Med motsvarandemotivering yrkas i motion Jo668 (mp) yrkande 7 att ett nyttanslag tas upp inom huvudtitel och att50 anvisas för bidrag till information omgenteknik.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot övervägandena i propositionenoch tillstyrker regeringens förslag om rambudget. MotionernaJo664 yrkande 7 och Jo668 yrkande 1 avstyrks.Utskottet är inte heller berett att förorda inrättandet av encentral miljöbrottsavdelning inom eller annanlämplig instans. Frågan har nära anknytning till deorganisationsfrågor som utreds i samband med arbetet på en nymiljöbalk. Mot den bakgrunden avstyrks motionerna Jo664 yrkande19 och Ju608 yrkande 1.Utskottet har ingen annan mening än den som framförs i motionJo532 om att den moderna biotekniken, med gentekniken, kräver enbred diskussion och demokratiskt grundade beslut. Utskottetförutsätter att våra opinionsbildande organ i politiska partieroch massmedia aktivt uppmärksammar de etiska, miljömässiga ochsociala överväganden som kommer att krävas i samband med denfortsatta utvecklingen av biotekniken. Även forskningssamhälletoch vederbörande statliga myndigheter har ansvar för att inomgivna ekonomiska ramar göra de prioriteringar inom detta områdesom kan krävas. Utskottet är dock inte berett att förorda någonextra medelstilldelning och avstyrker således motionerna Jo532och Jo668 yrkande 7.3. Bidrag till miljöarbete (A 2)PropositionenUnder detta anslag anvisas medel för miljöåtgärder som bedrivsav andra myndigheter än och till organisationerför arbete inom ansvarsområde. medel till länsstyrelserna för regional miljöövervakningsamt bidrag till ideella organisationer inom miljövårdensområde.För stöd till arbete med lokala för budgetåret1995/96 beräknas 10,5 miljoner kronor.Det internationella samarbetet med miljöövervakningen,särskilt inom FN och EU, bör även i fortsättningen prioriteras.Sverige rapporterar via sina nationella övervakningsprogramockså till andra internationella konventioner ochöverenskommelser. Enligt regeringens bedömning bör stödet /96 till den internationella miljöövervakningenfortsätta på samma sätt som . Arbetet med den regionalamiljöövervakningen befinner sig i ett viktigt uppbyggnadsskedeframför allt på länsstyrelsenivå. Regeringens bedömning är attdetta arbete i möjligaste mån skall fortsätta i sammautsträckning som hittills.Sammanfattningsvis föreslår regeringen ett reservationsanslagpå varav beräknat för juli1995--juni 1996.MotionernaI flera parti- eller gruppmotioner yrkas på ökat anslagjämfört med regeringens förslag. Sålunda föreslås i motion Jo604(kds) yrkande 8 ett högre anslag tilllänsstyrelsernas miljöarbete, i motion Jo641 (c) yrkande 33 ett45 högre anslag till miljöövervakningen, imotion Jo664 (v) yrkande 8 ett högre anslagsamt i motion Jo668 (mp) yrkande 2 ett högreanslag än vad regeringen föreslår. Enligt motion Jo648 (m)yrkande 1 bör anslaget minskas med jämförtmed förslaget i propositionen.I motion Jo604 (kds) begärs att anvisas tillett "kretsloppspaket" till kommuner som lyckatskretsloppsanpassa skolor och daghem (yrkandena 5 och 6).Enligt motion Jo673 (c) är älgen är lämpligt indikatordjur förmiljöförändringar, bl.a. metallkoncentrationen, i miljön. Älgenbör enligt motionen utnyttjas som monitor inommiljöövervakningen. bör uttala sig för attåterkommande regelbundna och rikstäckande undersökningar görsvart femte år för att man skall kunna upptäckaförändringar (yrkande 1). bör anvisas frånanslaget för ändamålet (yrkande 2).Utskottets övervägandenUtskottet har i rådande budgetläge ingen erinran motregeringens förslag. bör således anvisa medel ienlighet med propositionen samt avslå motionerna Jo604 yrkande8, Jo641 yrkande 33, Jo648 yrkande 1, Jo664 yrkande 8 och Jo668(mp) yrkande 2.Utskottet avstyrker även förslaget om ett "kretsloppspaket" imotion Jo604 yrkandena 5 och 6.Med anledning av motion Jo673 om älgen som monitor imiljöövervakningen har utskottet från inhämtatbl.a. följande om det nationella programmet förmiljöövervakning.Syftet med miljöövervakning av levande organismer till landsär att följa den biologiskt tillgängliga förekomsten av hälso-och miljöfarliga metaller och organiska miljögifter ijordbrukslandskapets, skogslandskapets och fjällandskapetsfåglar och däggdjur över tiden. Som ett indikatordjur ingårälgen i viss mån i den nationella miljöövervakningen sedan år1980. Den anses vara en bra representant för skogsområden frånMellansverige och norrut. Trots att det enskilda djuret rör sigöver relativt stora ytor och därigenom stickprovsvis tar uppföroreningarna i den vegetation den betar kan det varaacceptabelt att använda älgen för miljöövervakningsändamål. diskuteras inledande pilotstudier för attavgöra i vilken utsträckning älgen bör utnyttjas inommiljöövervakningen.Utskottet konstaterar med hänvisning till det anförda att denfråga som tagits upp i motion Jo673 är föremål för beredninginom den ansvariga centrala myndigheten. Motionen påkallar motden bakgrunden ingen ytterligare åtgärd från sida.4. Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag(A 3)PropositionenAnslaget disponeras för statsbidrag för återställning avskador förorsakade av försurande luftföroreningar.Försurningen av mark och vatten är ett av våra allvarligasteoch tydligaste miljöproblem. Skadade vatten finns spridda övernästan hela , men skadorna är störst i Syd- ochVästsverige samt i södra kust- och fjälltrakter.Genom upprepade kalkningar av sjöar och vattendragupprätthålls en normal vattenkemisk situation, vilket harinneburit att försurningskänsliga växter och djur har kunnatöverleva. Kalkningsinsatserna har dessutom återskapatsportfiskemöjligheterna i tusentals vatten, gynnat yrkesfisketför laxfiskar och minskat halterna av kvicksilver i fisk.Under /96 bör omkalkning och biologiskåterställning prioriteras före nykalkningar.Utgiftsutvecklingen enligt prognos visaratt anslaget inte kommer att förbrukas under innevarandebudgetår. Regeringen beräknar mot den bakgrunden och med hänsyntagen till behovet av att minska statens utgifter att anslagetkan minskas med motsvarande under budgetåret1995/96. beräknas anslagen kunna minskas ytterligare.Regeringen har för avsikt att tillsätta en särskildutredare för att se över kalkningsverksamheten för sjöar ochvattendrag. Sammanfattningsvis föreslås att ettreservationsanslag på anvisas förändamålet, varav för tiden --juni1996.MotionernaEnligt motion Jo604 (kds) yrkande 16 bör anslaget höjas med 38miljoner kronor utöver regeringens förslag. Regeringen börenligt yrkande 17 i motionen återkomma med en strategi föreffektiviserade och utökade kalkningsinsatser. I motion Jo641(c) yrkas en höjning med varav 3 miljonerkronor för Internationella försurningssekretariatet (yrkande34). Enligt motion Jo664 (v) yrkande 15 bör anslaget höjas med75 utöver propositionens förslag och enligtmotion Jo668 (mp) yrkande 3 med . Enligtmotion Jo677 (c) yrkande 2 bör avslå regeringensförslag om sänkning av statsbidragen till kalkning, och i motionJo631 (c) föreslås att statsbidrag skall utgå tillhalkbekämpning på landsvägarna i form av kalkning.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattning att kalkningsanslagetkan minskas under nästa budgetår mot bakgrund av att anslagetenligt prognosen inte kommer att förbrukas under innevarandebudgetår samt med hänsyn tagen till behovet att minska statensutgifter. bör anvisa medel i enlighet medpropositionen.För innevarande budgetår har till anvisats underanslaget A 2. Enligt vad utskottet inhämtat avses ingen ändringske härvidlag för nästkommande budgetår (12 månader).Utskottet avstyrker därmed motionerna Jo604 yrkande 16, Jo641yrkande 34, Jo664 yrkande 15, Jo668 yrkande 3 och Jo677 yrkande2, vilka samtliga innebär en höjning av anslaget utöverregeringens förslag.Utskottet avstyrker även yrkande 17 i motion Jo604 medhänvisning till vad som anförs i propositionen om tillsättandeav en särskild utredare för att se över kalkningsverksamhetenför sjöar och vattendrag.Utskottet avstyrker motion Jo631.5. Investeringar inom miljöområdet (A 4)PropositionenFrån anslaget betalas förvärv av värdefulla naturområden. Denaturvårdsobjekt i statens ägo som förvärvas med medel frånanslaget redovisas på , vilken förvaltas avNaturvårdsverket. Från anslaget betalas vidare ersättningar tillmarkägare för intrång i pågående markanvändning enligtnaturvårdslagen (1964:822) samt 86 och 122 §§ byggnadslagen(1947:385) i lydelse intill . Från anslagetkan lämnas bidrag till kommuner och kommunala stiftelser förskydd av värdefulla naturområden. Dessutom får anslaget användasför utrednings-, förhandlings- och värderingskostnader i sambandmed säkerställande av värdefulla naturområden.Utgiftsutveckling enligt RRV (budgetprognos 1) för innevarandebudgetår visar att hela anslaget kommer att förbrukas, men ejöverskridas.Investeringar inom miljöområdet bör följa den avNaturvårdsverket upplagda planen som presenterats i verketsaktionsprogram Miljö '93. Genom årets investeringar är en stordel av det planlagda skyddet av enskilt ägd fjällurskoggenomförd. Med hänsyn till de stora skyddsbehoven, särskilt vadgäller den produktiva skogsmarken nedanför de fjällnäraområdena, föreslår regeringen trots det ansträngda ekonomiskaläget ett oförändrat anslag för kommande budgetperiod. Enligtdet skogspolitiska beslutet kan det inte uteslutas attstorleksordningen av denna mark kan vara ett riktvärde förreservatsbildningen. Regeringen har för avsikt att analyseramöjligheten att införa en naturvårdsavgift eller skatt somskulle kunna bidra till att finansiera inköp av mark och övriganaturvårdsåtgärder inom skogsbruket. Skogsföretagenskonkurrenskraft skall därvid beaktas.Av de marker som vid bolagiseringen av skullekvarstå i statlig ägo kan områden med särskilt storanaturvårdsvärden komma att överföras till Naturvårdsfonden. Eninterdepartemental arbetsgrupp bör tillsättas för att närmareöverväga avgränsningen av sådana områden samt att behandla vissapraktiska frågor i samband med en sådan överföring, bl.a. vadgäller relationen till rennäringen, ersättning till Samefondenoch ansvarsfördelning mellan berörda myndigheter.Mot bakgrund härav och med hänsyn till behovet av att minskastatens utgifter beräknas anslaget kunna minskas år 1998.Med anledning av att nästa budgetperiod omfattar 18 månaderbör en utökning ske av det bemyndigande som regeringen har attikläda staten ekonomiska förpliktelser under innevarandebudgetperiod för utgifter som skall betalas under nästkommandebudgetperiod. Regeringen föreslår därför att detta bemyndigandeutökas från nuvarande till 90 miljonerkronor. bör under anslaget anvisa 285 668 000 krvarav beräknat för --juni 1996.MotionernaEnligt motion Jo603 (m) yrkande 5 bör inom ramen för anslagetstatligt bidrag utgå med högst för att finansieraanläggandet av våtmarker, dammar och skyddszoner (i ).Höjt anslag -- jämfört med budgetförslaget -- föreslås imotionerna Jo604 (kds) yrkande 13 med , iJo664 (v) yrkande 17 med samt i motionJo668 (mp) yrkande 4, i vilket föreslås ett anslag om500 miljoner kronor.Enligt motion Jo628 (fp) yrkandena 27 och 28 bör riksdagengöra ett uttalande till regeringen om bevarandearbetetbeträffande skogsmark respektive odlingsmark. Målet att avden produktiva skogsmarken nedanför det fjällnära området skallskyddas som reservat bör enligt motionen uppfyllas ,och 600 000 ha i odlingslandskapet bör bevaras före år 1998.De värdefullaste områdena i odlingslandskapet bör säkerställassom reservat.Enligt motion Jo648 (m) yrkande 2 bör anvisa ett iförhållande till regeringens förslag minskat anslag med 191miljoner kronor. Enligt motionen leder EU:s miljöstöd, om detutnyttjas i den omfattning motionärerna föreslår, till att hotetmot den biologiska mångfalden minskar totalt sett. Vidare börstaten, i samband med avvecklingen av Jordfonden ochprivatiseringen av de fastigheter som där ingår, användafrigjorda intäkter till att i första hand säkra skyddet avviktiga markområden där staten avser att ta ett långsiktigtansvar.Utskottets övervägandenUtskottet är inte berett att som föreslås i motion Jo648yrkande 2 betrakta EU:s miljöstöd som en ersättning förplanerade investeringar inom miljöområdet. Även förslaget imotionen om att för ändamålet utnyttja medel från Jordfonden istället för budgetmedel avstyrks.Utskottet biträder regeringens förslag att ett oförändratanslag bör utgå trots det ansträngda ekonomiska läget, medhänsyn till de stora skyddsbehoven, särskilt vad gäller denproduktiva skogsmarken nedanför de fjällnära områdena. Utskottetär emellertid inte berett att sträcka ambitionerna längre än såoch avstyrker således motionerna Jo604 yrkande 13, Jo664 yrkande17 och Jo668 yrkande 4. bör anvisa medel i enlighetmed propositionen.Utskottet anser inte att det finns underlag föratt precisera målsättningen för omfattningen och takten i detfortsatta bevarandearbetet. Motion Jo628 avstyrks därför iberörda delar (yrkandena 27 och 28).Utskottet har i olika sammanhang uttalat sigom värdet av att söka minska eutrofieringen av våra omgivandehav genom utnyttjande av befintliga och anläggning av nyavåtmarker, dammar och skyddszoner (senast i bet. 1994/95:JoU3).Utskottet får anledning återkomma i denna fråga i samband medbehandlingen av huvuddelen av motion Jo603. Det finns dockenligt utskottets mening inte anledning att i nuvarande lägebiträda yrkande 5 i motionen om öronmärkning av medel förändamålet.6. Miljöforskning (A 5)PropositionenMedlen disponeras av för forskning inommiljöområdet.Prioriteringarna inom miljöforskningen för perioden1994/95--1995/96 har lagts fast forskningspolitiskaproposition (prop. 1992/93:170, bet. UbU15, rskr. JoU18, rskr. I denna anges att miljöforskningen börfölja förslagen i betänkandeLångsiktig miljöforskning (SOU 1992:68). Här anges att forskningsom berör bl.a. biologisk mångfald, klimat och kretslopp skallprioriteras.Strukturen i den svenska miljöforskningen har förändrats underdet i samband med de nybildadeforskningsstiftelserna. Medlemskapet i EU kommer att leda tillytterligare förändringar både vad gäller finansiering ochinriktning på miljöforskningen. Finansieringen avforskningssamarbetet med EU sker via EU-avgiften. Medel fördelfinansiering kommer att behöva tas från befintliga medel.Miljöforskningen kring renare och effektivare industriellaprocesser och tillämpningar, kretsloppsanpassad forskning samtforskning om förnybara naturresurser kommer att få ökat utrymme,bl.a. i samverkan med ().Mot bakgrund av de nämnda strukturella förändringarna och medhänsyn till behovet av att minska de offentliga utgifternabedöms anslaget till miljöforskning kunna minskas med 20miljoner kronor på årsbasis. Regeringen föreslår att riksdagenanvisar ett reservationsanslag på varav141 beräknat för --juni 1996.MotionernaEnligt motion Jo604 (kds) yrkande 15 bör anvisa 16miljoner kronor till miljöforskning för /96utöver regeringens förslag. I motion Jo641 (c) föreslåsinrättandet av ett miljöforskningsråd (yrkande 22) samt enhöjning av det föreslagna anslaget med (yrkande 35). I motion Jo664 (v) yrkande 16 förordas en höjningav det föreslagna anslaget med och i motionJo668 (mp) yrkande 5 med . Enligt motion Jo648(m) yrkande 3 bör anslaget minskas med medhänsyn till ökade möjligheter att dra nytta av bl.a.EU:s forskningsinsatser.I motion Ub905 (mp) yrkande 30 påtalas behov av kraftigt ökadforskning inom miljöskydd, miljöbetingat hälsoskydd,miljövänlig produktion samt miljövänligare varuhantering.I tre motioner diskuteras forskningen om orsakerna till dens.k. älgsjukan som drabbat ett stort antal älgar, framför allt isödra . Enligt motion Jo677 (c) yrkande 1 börframför allt sambandet mellan surt foder och älgdödprioriteras vid fördelningen av forskningsresurser. I motionJo680 (s) yrkande 1 betonas vikten av undersökning avförsurningens effekter på viltet, och i motion Jo811 (m)föreslås överföring av medel från "älgvårdsfonden" tillforskningsprojekt rörande "Älvsborgssjukan".I motion 1993/94:Jo609 (fp) yrkas att uttalar attSverige bör ta initiativ till forskning och utveckling i Arktis.Det är hög tid för en sammanhållen och genomtänkt politik omArktis, anser motionärerna, och framhåller vidare attpolarforskningen kommer att bli central forskning.Efter fall har fått del av tidigare sovjetiskforskning. är inte bara natur utan också ett oerhörtresursstarkt område, ett av världens rikaste vad gäller olja ochgas, guld, diamanter, uran, fisk m.m.Utskottets övervägandenUtskottet finner regeringens förslag väl avvägt ochtillstyrker det. Det innebär att motionerna Jo604 yrkande 15,Jo641 yrkande 35, Jo648 yrkande 3, Jo664 yrkande 16 och Jo668yrkande 5 avstyrks. Utskottet är inte heller berett tillstyrkaförslaget i motion Jo641 yrkande 22 om inrättande av ettmiljöforskningsråd.Utskottet delar i stort sett de synpunkter som förs fram imotion Ub905 om vikten av stöd till forskning inom sektorernamiljöskydd, miljövänlig produktion och varuhantering samtmiljöbetingat hälsoskydd. Det finns enligt utskottets meningsärskild anledning att dessa områden uppmärksammas i samband medfördelningen av medel för sektorsforskning. I övrigt utgårutskottet från att frågor om miljöforskningens omfattning ochinriktning kommer att behandlas närmare i samband mednästkommande forskningspolitiska proposition. Något särskiltriksdagsuttalande med anledning av motionen såvitt nu är i fråga(yrkande 30) bedöms inte erforderligt.Utskottet erinrar om att vid flera tillfällenbehandlat motioner om forskning för att utröna orsaken till ochfinna botemedel för den s.k. älgsjukan vilken har sitt främstautbredningsområde i södra . sedanuttalade på förslag av utskottet att forskning kringälgsjukan och dess spridning bör ges hög prioritet vid t.ex.Naturvårdsverkets forskningsnämnds fördelning av forskningsmedelinom ramen för Jaktvårds- och Viltskaderegleringsfonderna (bet.1993/94:JoU15 s. 19, rskr. Med anledning av motionernaJo677 yrkande 1, Jo680 yrkande 1 och Jo811 har utskottet erfaritatt forskningsnämnden numera inrättat ett projektområde förforskning om orsakerna till älgsjukan. Projektområdet skallenligt planerna drivas i , under budgetåren 1995/96 t.o.m.1999. Ett forskningsprogram beräknas ha utarbetats till juni1995. Som underlag finns bl.a. en utredning av kunskapsläge ochforskningsbehov.Det anförda synes ägnat att i väsentlig utsträckningtillgodose syftet med motionerna såvitt nu är i fråga. Dessapåkallar ingen ytterligare åtgärd.Med anledning av motion 1993/94:Jo609 får utskottet antog en rekommendation (nr31/1992) angående samarbete i det arktiska området. De nordiskasamarbetsministrarna har därefter föranstaltat om en rapport omdet nordiska samarbetet i , och denna rapport harförelagts rådet vid dess avhållna möte i imars 1995. Rådet beslöt därvid begära att Nordiska ministerrådetutarbetar ett ministerrådsförslag i form av ett program för detarktiska samarbetet. Arbetet bör ske i nära samarbete medNordiska rådets organ och den arktiska samarbetskommittén.Förslaget till program bör föreläggas så att detkan behandlas vid den 47:e sessionen.Av rapporten framgår att det finns en rad internationella,regionala och bilaterala konventioner och avtal,samarbetsgrupper och projekt som berör det arktiska området. Enomfattande verksamhet pågår, och ett stort antal organ arbetarmed anknytning till området. Verksamheten har såväl geografiskoch miljömässig anknytning som basering på ekonomiska intressen.Störst är engagemanget på miljö- och forskningsområdet samt närdet gäller förvaltningen och beskattningen av fiskresurserna iregionen.Enligt rapporten är den viktigaste uppgiften för regeringarnanu att finna fram en överordnad organisatorisk lösning påsamarbetet i . De arktiska aktiviteterna på det nordiskaplanet bör koordineras, och nordiska finansieringsmodeller börupprättas tillsammans med bl.a. EU. Aktiviteterna börkoncentreras till följande områden, nämligen miljöområdet,forskningsområdet, resursområdet, regionens infrastruktur,politiska och operativa samarbetsorgan samt urbefolkningensintressen.Kungl. polarforskningskommittépublicerade en programskrift med titeln i ett internationellt perspektiv -- Strategi från1980-talet till in . Kommittén ger där sin syn påsvensk polarforsknings uppbyggnad och utveckling under desenaste 10 åren samt anger vilka forskningsområden som kommer att prioriteras. Prioriteringenav svenska polarforskningsinsatser kommer enligt programmet attknytas till de internationella vetenskapliga trenderna ochprioriteringarna, och tyngdpunkten förskjuts från motArktis.I programskriften framhålls att det ökade stödet till svenskpolarforskning, i form av operationella resurser tillPolarforskningssekretariatet, framför allt varit motiveratutifrån behovet av ökade kunskaper om vår miljö i ett läge dåfortsatt exploatering av naturresurserna hotar att leda tillallvarliga och långsiktiga negativa konsekvenser. Strävan harvarit att bygga upp en grundläggande vetenskaplig kompetens inomcentrala ämnesområden för miljörelaterad forskning för attdärmed skapa en stabil och högkvalitativ bas för framtida svenskpolarforskning.I regeringens redan tidigare omnämnda proposition1994/95:160 samarbete med Central- och Östeuropaägnas ett avsnitt (10.2) åt . Därmed menas detarbete som bedrivs mellan de fem nordiska länderna, ochEG-kommissionen i enlighet med Kirkenesdeklarationen omsamarbetet i vad som kommit att kallas den arktiskaBarentsregionen.Av propositionen framgår att regeringen finnerBarentssamarbetet angeläget. Förutom att regeringen ser positivtpå insatser för den ryska delen i kommer Sverigegenom medlemskapet i EU att få möjlighet att påverkainriktningen av insatserna till nordvästra . --Finansieringen av aktuella projekt sker olika i de nordiskaländerna. I finansieras projekten via medel anvisade påtredje huvudtiteln under littera G. Samarbete med Central- ochÖsteuropa.Som framgår av den lämnade redogörelsen pågår ett framskridetarbete på att koordinera och ytterligare aktivera den verksamhetsom från svensk sida bedrivs kring , i internationelltsamarbete. Enligt utskottets mening får därmed motionens syfteanses vara tillgodosett, och något särskilt uttalande frånriksdagens sida är inte påkallat.7. Sanering och återställning av miljöskadade områden (A 6)PropositionenI enlighet med beslut (prop. 1990/91:90, bet.JoU30, rskr. 338) skall anslaget användas till genomförande avett femårigt program för sanering och återställning avmiljöskadade områden. Programmet skall utvärderas mot slutet avfemårsperioden.