bet · GI01AU20 · 1995-02-23 00:00:00 — Övertidsuttaget måste omvandlas till reguljäraarbeten. Förutom insatser på andra politikområden -- främst inomden ekonomiska politiken -- är det viktigt att skapaförutsättningar för näringslivet att expandera och ökamöjligheterna att nyanställa.Åtgärder som syftar till att skapa arbetstillfällen vid sidanav den ordinarie arbetsmarknaden måste begränsas. I ställetmåste sysselsättningstillfällen på den reguljära arbetsmarknadenstå i centrum för arbetsmarknadspolitiken. Utskottet delarregeringens bedömning att kan komma att drabbas av sammahöga bestående arbetslöshet som många andra länder i omman inte vidtar aktiva insatser för att öka sysselsättningen ochunderlätta för de arbetslösa att komma in på den ordinariearbetsmarknaden.Bättre förutsättningar måste ges arbetsgivare att nyanställa.Ett tillfälligt anställningsstöd innebär sådana förbättrademöjligheter. Som framgått av den tidigare framställningen ärinte mindre än ca 200 000 personer inskrivna som långtidssökandevid arbetsförmedlingarna. Genom att stödet riktas tillregistrerat arbetslösa ges de långtidsarbetslösa godamöjligheter att få tillbaka fästet på arbetsmarknaden. Enytterligare stimulans att anställa långtidsarbetslösa liggerdäri att anställningsstödet kan kombineras medrekryteringsstödet. Härigenom minskar risken för permanentutslagning från arbetsmarknaden.Moderata samlingspartiet, , Folkpartietliberalerna och Kristdemokratiska samhällspartiet yrkar avslagpå propositionen.De förslag till åtgärder som förespråkas i motionerna A17 (m),A18 (fp), A19 (kds) och A22 (c) ser utskottet inte somalternativ till det nu föreslagna stödet. De bör därför enligtutskottets mening avvisas i nu aktuellt sammanhang liksommotionerna A215 (m), A244 (c), A270 (m), A271 (kds), A281 (m)och A286 (fp) i aktuella delar.De invändningar som kan riktas mot den föreslagna typen avstöd måste enligt utskottet vägas mot de fördelar som kan uppnåsgenom stödet. Det finns exempelvis mindre företag som inte harråd eller vågar att nyanställa även om framtidsutsikterna förföretaget verkar goda. Vidare kommer det att finnas stimulansför företagen att omvandla övertidsuttaget till reguljäraanställningar och att anställa arbetslösa i stället för attrekrytera redan anställda i andra företag.Det kan emellertid finnas skäl att begränsa möjligheterna attfå stödet när det gäller nyanställningar i stora företag,framför allt stora exportföretag. Sådana företag har oftabättre ekonomiska förutsättningar att anställa folk utan hjälpav särskilda stöd. Genom en sådan begränsning minskar ävenkostnaderna för stödet. Med hänsyn till det statsfinansiellaläget menar utskottet att det är viktigt att kunna hålla nerekostnaderna för åtgärden.Utskottet anser att arbetsgivare med 500 eller fler anställdabör undantas från möjligheten att få detta anställningsstöd. Ettyrkande med denna innebörd framförs även i motion A20 (mp), somdärmed tillstyrks. Denna ytterligare begränsning av vilkaarbetsgivare som kan ifrågakomma för stödet bör tas in iuppräkningen i lagens 1 §.Genom denna begränsning får kostnaderna för anställningsstödetuppgå till högst . Utskottet delar regeringensuppfattning att den faktiska kostnaden bör bli betydligt lägre.Den satsning som görs innebär att samhället får ökade inkomstergenom skatter och avgifter, som kostnaderna förarbetslöshetsersättning och olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder minskar. Utskottet utgår dock från att regeringensenast i kompletteringspropositionen återkommer med närmarebesked om finansieringen.Det är viktigt att stödet blir så enkelt som möjligt atthantera. Den föreslagna konstruktionen har denna enkelhet, anserutskottet. Därmed avvisas den av motionärerna i motion A21 (v)föreslagna utformningen av lagförslaget.Utskottet har under hand från erfarit attstödärendet har notifierats hos . Kommissionenkommer att slutbehandla ärendet . Redan nu haremellertid underhandskontakter med kommissionen gett vid handenatt stödet i allt väsentligt kommer att accepteras som en nystödform. Ett mindre ändringsförslag har därvid förts fram. Detgäller ytterligare ett villkor för att få göra avdraget. Den somanställs måste ha varit registrerad som arbetslös omedelbartföre anställningen.Utskottet anser att en sådan ändring bör göras. Denna ändringbör föras in i 2 § i lagförslaget.Med den ändring som föreslagits och som utskottet medanledning av motion A20 föreslagit tillstyrker utskottet att ettnytt anställningsstöd införs. Genom att stödet riktar sig tilllångtidsarbetslösa bland vilka en stor grupp är invandrare börmotion A285 (v) i här aktuell del inte påkalla någon riksdagensåtgärd.Motionerna A274 (mp) och A275 (mp) får med utskottetsställningstagande anses i viss utsträckning tillgodosedda iberörda delar.Utskottet kan inte ställa sig bakom de krav på motprestationfrån företagens sida som förespråkas i A416 (c).Motionerna A17 (m), A18 (fp), A19 (kds), A21 (v) och A22 (c),A215 (m), A244 (c), A270 (m), A271 (kds), A281 (m), A285 (v),A286 (fp) och A416 (c) avstyrks därmed i här aktuella delar.Beträffande det i motion A20 (mp) framförda förslaget om ettinvesteringsprogram till förmån för bättre inomhusklimat ochallergisanering av skolor, daghem och andra offentliga lokalersamt bostäder utgår utskottet från att ett sådant förslag beredsvidare i och att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag senast i samband medkompletteringspropositionen. Detta bör med anledning av motionenges regeringen till känna.IkraftträdandebestämmelsernaEuropakommissionen kommer att fatta det formella beslutet den15 . Av denna anledning bör bemyndigaregeringen att fatta beslut om dag för ikraftträdande avlagförslagen.Eftersom lagen inte träder i kraft den föreslagna dagen den 1mars 1995 bör den tid under vilken nyanställning påbörjasutsträckas t.o.m. . Bestämmelsen i den föreslagna3 § bör därför ändras i enlighet härmed. beträffande avslag på propositionen m.m.att avslår motionerna 1994/95:A17, 1994/95:A18,1994/95:A19, 1994/95:A22, 1994/95:A215 yrkande 2,1994/95:A244 yrkande 7, 1994/95:A270 yrkande 1, 1994/95:A271yrkande 7, 1994/95:A281 yrkande 1, 1994/95:A286 yrkande 7 och1994/95:A416 yrkande 3,res. 1 (m, c, fp, kds) - delvis2. beträffande utformningen av lagförslagenatt , med anledning av regeringens förslag,motionerna 1994/95:A20 yrkande 1, 1994/95:A274 yrkande 12 och1994/95:A275 yrkandena 1 och 2 och vad utskottet anfört samt medavslag på motionerna 1994/95:A21 och 1994/95:A285 yrkande 4antardels regeringens i bilaga 1 framlagda förslag till lagom anställningsstöd med den ändringen att bestämmelserna i 1, 2och 3 §§ samt ikraftträdandebestämmelsen erhåller i bilaga 2som Utskottets förslag betecknad lydelse,dels regeringens i bilaga 1 framlagda förslag till lagom ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter med denändringen att ikraftträdandebestämmelsen ändras enligt följandelydelse: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer,res. 2 (v)3. beträffande ett investeringsprogramatt med anledning av motion 1994/95:A20 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.res. 1 (m, c, fp, kds) - delvisStockholm den 23 februari 1995På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), ElverJonsson (fp), Per (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), KristinaZakrisson (s), (), () och IngridBurman (v). Avslag på propositionen m.m. och Ettinvesteringsprogram (mom. 1 och 3)(), Per (), (), ElvingAndersson (c), (), () ochDan () anserdels att utskottets överväganden om ett nyttanställningsstöd bort ha följande lydelse:Utskottet är utomordentligt kritiskt till den av regeringenframlagda propositionen och delar därvid de synpunkter somframförts av Moderata samlingspartiet, liberalerna,och Kristdemokratiska samhällspartiet i motionernaA17, A18, A19, A22, A215, A244, A270, A271, A281, A286 och A416.Propositionen utmärks av att vara ett alltigenom i all hasttillkommet förslag. Den utredning som ligger till grund förregeringens förslag är ett synnerligen torftigt dokument. Därfinns ingen analys av förslagets konsekvenser eller någonuppgift om hur detta stöd skall finansieras. Anmärkningsvärt ärockså att förslaget inte föregåtts av sedvanligremissbehandling.Inte heller regeringen gör någon seriös bedömning avförslagets effekter i olika avseenden. Utskottet anser attpropositionen helt enkelt är otjänlig som beslutsunderlag.Utskottet anser till att börja med att regeringen kraftigtöverskattat effekterna av förslaget. Den bedömningen görpraktiskt taget alla bedömare, inkl. de företrädare förmyndigheter och organisationer som deltog i ett remissmöte iArbetsmarknadsdepartementet innan propositionen föreladesriksdagen. Det finns t.o.m. bedömare som anser att effekternakan betraktas som försumbara.Även enligt utskottets uppfattning måste det starktifrågasättas om stödet har annat än marginella effekter. Det kannaturligtvis inte uteslutas att personer kommer att anställasmed bistånd av stödet. Mycket talar emellertid för att denyanställningar som man vill främja med stödet ändå skulle hakommit till stånd. Dessutom måste beaktas att företag i sinanställningspolitik gör långsiktiga bedömningar och knappast tarhänsyn till kortvariga stöd av det slag det här är fråga om.Än allvarligare är att stödet, som kommer att medföramiljardkostnader, inte är finansierat. I det ekonomiska läge somlandet befinner sig i är en ofinansierad utgift av denstorleksordningen det här är fråga om oförsvarlig.Enligt utskottets uppfattning bör i stället en politik somökar tillväxten främjas. En sådan politik skulle innebära enlångsiktigt hållbar utveckling mot fler arbeten. Företagen,särskilt de små och medelstora företagen, är mer betjänta avlångsiktiga och stabila spelregler. För att få fram fler arbetenkrävs enligt utskottets uppfattning starka företag och enekonomi i balans.Förslag förs fram i partimotioner från Moderatasamlingspartiet, liberalerna, ochKristdemokratiska samhällspartiet med denna inriktning. Detfinns inte anledning att i detta ärende närmare gå in på dessaförslag, utan utskottet kommer att behandla dem i annatsammanhang senare under våren.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet på det bestämdasteatt ett stöd som det nu aktuella införs.Utskottet kan inte heller ställa sig bakom förslaget i motionA20 om att regeringen skall återkomma med ettförslag om ett investeringsprogram för förallergisanering.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande avslag på propositionenatt med anledning av motionerna 1994/95:A17,1994/95:A18, 1994/95:A19, 1994/95:A22, 1994/95:A215 yrkande 2,1994/95:A244 yrkande 7, 1994/95:A270 yrkande 1, 1994/95:A271yrkande 7, 1994/95:A281 yrkande 1, 1994/95:A286 yrkande 7 och1994/95:A416 yrkande 3 avslår propositionen,dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande ett investeringsprogramatt avslår motion 1994/95:A20 yrkande 2.2. Utformningen av lagförslagen (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Bättre förutsättningar" och på s. 12 slutar med "iberörda delar" bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning att den kommandesysselsättningstillväxten bör ske inom näringslivet och attarbetsmarknadspolitiken mer måste inriktas mot den reguljäraarbetsmarknaden i form av bl.a. stöd till rekrytering avarbetslösa.Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att det ärviktigt att snabbt omvandla det rekordhöga övertidsuttaget inäringslivet till utökade nyanställningar. Däremot ärutskottet av en annan uppfattning när det gäller de åtgärder sombehövs för att minska övertidsuttaget. Utskottet anser attövertidstaket bör halveras och att en högre arbetsgivaravgiftbör införas för övertidstimmar. En sådan åtgärd skulle effektivtbidra till att omvandla övertid till anställningar. Utskottetåterkommer i annat sammanhang till denna fråga. Inte hellertorde regeringsförslaget få någon nämnvärd effekt på minskningenav långtidsarbetslösheten.Det förslag som regeringen lägger får med den konstruktionförslaget har föga effekt på nyanställningarna. I själva verketär regeringens förslag inte annat än en jättesubvention tillföretag som går bra ändå och är på väg att anställa. Till dettakommer att åtgärden är ofinansierad. Detta är utomordentligtanmärkningsvärt.Det ligger i sakens natur att olika stödformer ger olikaeffekter. Ju mer omfattande stöden är och ju mer avbruttokaraktär de har, desto dyrare är de för staten sett somstöd för att öka sysselsättningen. Det finns ävenkonkurrenssnedvridande moment och vissa undanträngningseffektermed i bilden.Enligt utskottets uppfattning är det märkligt att detföreliggande regeringsförslaget inte har några egentligabedömningar av effekterna eller annan analys av det stöd somföreslås. Förslaget grundas på en utredning som enligtutskottets mening måste betraktas som undermålig.Regeringsförslaget har inte kompletterats i detta hänseende. Detfinns trots allt en ganska betydande erfarenhet av liknandestöd. Undersökningar visar t.ex. att lönesubventioner intetycks ha någon större betydelse för tillkomsten av nyaanställningar. Inte någon sådan undersökning redovisas. Inteheller har regeringen tagit till sig den massiva kritik somriktats mot förslaget från olika håll. Såväl myndigheter somarbetsgivarorganisationer och fackliga organisationerifrågasätter starkt omfattningen av stödet. Bedömare, bl.a.AMS, menar att nettoeffekten ligger på mycket låga nivåer.Dessutom innebär konstruktionen av stödet att den offentligasektorns verksamhetsstruktur diskrimineras till förmån förprivata företagsformer på samma marknad.Utskottet menar att det går att åstadkomma ett mer riktatalternativ till väsentligt lägre kostnader genom att begränsastödet till mindre företag och långtidsarbetslösa. Ett sådantförslag läggs fram i motion A21 (v).Genom att stödet begränsas till mindre företag och tilllångtidsarbetslösa blir verkningsgraden hög utan att storaekonomiska resurser förslösas, anser utskottet.Utgångspunkten skall vara att stödformen konstrueras så enkelsom möjligt. Stödet bör lämnas till arbetsgivare med högst 50anställda. Det skall rikta sig till personer som varitarbetslösa . Utskottet anser dessutom att enperiod med korttidsanställning kan bli föremål för subvention såsnart den övergår i tillsvidareanställning.Rekryteringsperioden som berättigar till subvention bör inteomfatta tid som väsentligt föregår det formellariksdagsbeslutet.Avdragsperioden bör sättas . Stödnivån bör utgåmed det maximala beloppet i början av perioden för att sedansuccessivt sjunka till hälften i slutet av perioden.Utskottet har i den tidigare framställningen invänt motregeringsförslagets kostnadsnivå. Med det förslag som utskottetmed tillstyrkan till motion A21 föreslår skulle en totalkostnadpå ca kunna täcka 30 000--40 000nyanställningar av långtidsarbetslösa i små företag.Det förslag till konstruktion som framläggs i propositionenavstyrks därmed. Motion A21 (v) tillstyrks. Utskottet föreslåratt antar det i motionen framlagda förslaget till lagom anställningsstöd. Motionen A285 (v) tillstyrks i berörd del.Motionerna A20, A274 och A275 (mp) i berörda delar avstyrks iden mån de inte anses tillgodosedda med vad ovan anförts.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande utformningen av lagförslagenatt med anledning av motionerna 1994/95:A21 och1994/95:A285 yrkande 4 samt med avslag på regeringens förslagtill lag om anställningsstöd och motionerna 1994/95:A20 yrkande1, 1994/95:A274 yrkande 12 och 1994/95:A275 yrkandena 1 och 2antardels följandeFörslag tillLag om anställningsstödV:s lagförslag in här /monteras/dels regeringens i bilaga 1 framlagda förslag till lagom ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter med denändringen att ikraftträdandebestämmelsen erhåller följandelydelse: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer,Särskilda yttranden1. Stöd för nyanställningarElver (), Per (), (), ElvingAndersson (c), (), () ochDag Ericsson () anför:Förslaget om ett riktat anställningsstöd (RAS) har en radsvagheter. Effekterna av förslaget är tveksamma, somkostnaderna är extremt höga.Vid riksdagsbehandlingen av förslaget den 22 februari 1995redovisades tillkommande oklarheter om RAS konsekvenser förstatsbudgeten, underskott och upplåning. Beredningen av dessafrågor pågick i finansutskottet då riksdagsbehandlingen av RASskedde.Det har efter utskottets justering av ärendet den 16 februari1995 under hand framkommit att finansutskottet den 23 februari1995 avser att justera betänkandet om Riktlinjer för denekonomiska politiken och budgetregleringen m.m.Frågan om ett eventuellt upplåningsbehov eller annan lösningpå finansieringen av de för det nubehandlade stödet kan därvid bli aktuell.Mot den bakgrunden återremitterade riksdagenarbetsmarknadsutskottets betänkande 1994/95:AU8 tillarbetsmarknadsutskottet för ytterligare beredning. AttSocialdemokraterna och utan att avvakta, prövaeller ens informera sig om de tveksamheter som redovisats vidfinansutskottets beredning av saken beslutar skicka förslaget omRAS tillbaka till kammaren för slutgiltig behandling finner viytterligt anmärkningsvärt. Ett sådant lättsinne medfinansieringen förstärker de svagheter med förslaget i övrigtsom framkommit vid arbetsmarknadsutskottets behandling avärendet.Av denna anledning anser vi att det till utskottetåterremitterade ärendet borde ha vilat i avvaktan på besked frånfinansutskottet.2. Ett investeringsprogram (mom. 3)() anför:Vänsterpartiet anser att ett investeringsprogram av miljöROT:s karaktär är både önskvärt och nödvändigt.Liksom flera andra partier har betonat viktenav insatser som särskilt prioriterar miljöförbättrande åtgärdersom klimatförbättringar och allergisanering i bostäder ochoffentliga lokaler.Regeringen har även aviserat i budgetpropositionen att manåterkommer i kompletteringspropositionen med ytterligare förslagtill investeringar.I flera motioner har också redovisat förslagtill att utveckla näringslivet, skapa flera jobb och förbättramiljön genom ett brett investeringsprogram. Detta omfattar såvälräntestöd till småföretagsinvesteringar som investeringsstödtill omställning av energi- och trafiksystem.Vänsterpartiet förutsätter att regeringen återkommer ochredovisar ett ambitiöst program med denna inriktning ikompletteringspropositionen. Det nu aviseradeinvesteringsprogrammet är inte tillräckligt.Även om det är bra att det tas ett initiativ när det gällerallergisanering lämnar den genomförda "beredningen"av det aviserade investeringsprogrammet en rad obesvaradefrågor.Det har exempevis inte framgått hur finanseringen avinvesteringsprogrammet skall ske. anser att detär utomordentligt viktigt att detta redovisas.Vad omfattas av förslaget: vilka bostäder och vilka offentligalokaler...? Vilken eller vilka subventionsnivåer skall gälla?Vilka åtgärder skall räknas med? Hur skall kommunerna klaramedfinansieringen?Det är viktigt att det blir en seriös beredning av sakkunnigainstanser så att stödet blir effektivt både ur miljö- ochsysselsättningssynpunkt. förutsätter attregeringen i kompletteringsbudgeten också tillskjuter medel såatt kommunerna ges reella ekonomiska möjligheter att genomförade åtgärder som investeringsprogrammet syftar till.Regeringens lagförslag Förslag till lag om anställningsstödFörslag till lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifterUtskottets lagförslagBilaga 2Förslag till lag om anställningsstödHärigenom föreskrivs att 1, 2, 3 §§ samtikraftträdandebestämmelsen i lagen om anställningsstöd skall haföljande lydelse.Regeringens förslag Utskottets förslag 1 §Arbetsgivare har enligt bestämmelserna i denna lag rätt tillett anställningsstöd.Lagen gäller inte följande arbetsgivare:1. och dess myndigheter,2. myndigheterna under regeringen, förutom affärsverken,3. kyrkomötet och dess myndigheter,4. de allmänna försäkringskassorna,5. kommuner, landsting, kommunalförbund, församlingar ochkyrkliga samfälligheter. 6. arbetsgivare som hade 500 eller fler anställda. 2 §En arbetsgivare får för En arbetsgivare får fören nyanställd person, om en nyanställd person, omnedanstående kriterier nedanstående kriterierär uppfyllda, göra ett är uppfyllda, göra ettavdrag enligt 4 § från avdrag enligt 4 § frånde arbetsgivaravgifter som de arbetsgivaravgifter somarbetsgivaren skall betala arbetsgivaren skall betalaenligt 2 kap. 1 § lagen enligt 2 kap. 1 § lagen(1981:691) om socialavgifter. (1981:691) om socialavgifter.Avdraget får göras om Avdraget får göras ompersonen enligt intyg från personen enligt intyg frånlänsarbetsnämnden under länsarbetsnämnden underminst underperioden november--december perioden november--december1994 antingen har varit 1994 samt föreregistrerad som arbetslös anställningen antingen harhos den offentliga varit registrerad somarbetsförmedlingen eller arbetslös hos denhar deltagit i offentligaarbetsmarknadspolitiska arbetsförmedlingen elleråtgärder som beslutats har deltagit iav länsarbetsnämnden. arbetsmarknadspolitiska åtgärder som beslutats av länsarbetsnämnden. 3 §Med nyanställd person avses Med nyanställd person avsesen arbetstagare som under en arbetstagare som underperioden --den 15 perioden --den 31maj påbörjat en påbörjat entillsvidareanställning som tillsvidareanställning somomfattar minst per omfattar minst pervecka. vecka.Regeringens förslag Utskottets förslag 4 §Avdrag får för göras med ett belopp som motsvararde arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. 1 § lagen (1981:691) omsocialavgifter som hänför sig till den nyanställda personen,dock högst . Avdrag för arbetsgivaravgifter får tidigastgöras för lönekostnader som avser mars månad 1995.Avdrag får göras för varje nyanställdperson och endast så länge denna anställning varar. 5 §Denna lag tillämpas inom ramen för förfarandet enligt lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare.I fråga om affärsverken gäller dock föreskrifter som meddelasav regeringen. 6 §Vid fördelningen av influtna arbetsgivaravgifter enligt 2 kap.6 § lagen (1981:691) om socialavgifter skall de avdrag som görsenligt denna lag minska det belopp som förs till staten enligt 4kap. 7 § lagen om socialavgifter.Denna lag träder i kraft Denna lag träder i kraftden och gäller den dag regeringentill utgången av . bestämmer och gällerLagen gäller dock även till utgången av juni 1996.därefter i fråga om Lagen gäller dock ävenavdrag från därefter i fråga omarbetsgivaravgifter som avser avdrag fråntid före . arbetsgivaravgifter som avser tid före .