bet · GI01TU18 · 1995-04-04 00:00:00 — Investeringsmedel avseddaför motorvägsbyggen bör i stället användas för satsningar påjärnvägstrafik, informationsteknologi och biobränsledrivna bussar m.m.I motion T225 (mp) framhålls att inom EU bör verka för attstoppa de infrastrukturinvesteringar som domineras av nya motorvägar.I motion A442 (mp) framhålls att alltför mycket resurser inriktas påstora motorvägar och alltför lite på det finmaskiga vägnätet pålandsbygden.I motion T334 (mp) framhålls att det är nödvändigt att man bygger såpass mycket att trafiksäkerheten inte äventyras, men även så pass litetatt natur inte skadas, pengar inte slösas och bilismen inte tillåtsexpandera. Motionärerna föreslår att ges tydliga direktiv att, ide fall då det finns flera byggalternativ, alltid välja det sparsammasteoch minsta så länge det sker på grund av miljöhänsyn. Bestämmelser omminimikrav skulle alltså -- säger motionärerna -- basera sig på enbedömning av miljöhänsyn, ekonomisk sparsamhet och utrymmeskrav, dvs. I motionen anges därefter vissa vägprojekt på vilka dennämnda regeln borde tillämpas. Slutligen framhålls att börkartlägga alla övriga vägsträckningar där regeln skulle kunna varatillämplig.I motion T307 (s) framhålls att nuvarande vägning av kriterier för attberäkna och fördela vägmedel inte ger hela landet en möjlighet att uppnåen godtagbar vägstandard. Det regionala kriteriet, regional balans, måstetillmätas större vikt. Vidare betonar motionärerna betydelsen avsatsningar som, förutom underhåll av länsvägarna, också skapar nätverk avriksvägar med året-runt-standard av hög klass.5.4.2 Stamvägnätets utbyggnadstaktI motion T232 (c) säger sig motionärerna kunna acceptera att regeringensenarelägger några av väginvesteringarna. Programmet bör dock i huvudsakfullföljas 1993 fastställda tioårsperioden.I motion T238 (fp) framhålls att regeringens förslag om att senareläggautbyggnaden av stamvägnätet kan godtas i nuvarande statsfinansiella läge.Planeringen måste emellertid fortsätta, och utbyggnaden i enlighet medriksdagens beslut säkerställas.I motion T221 (mp) framhålls att de planerade väginvesteringarna enligt1993 års beslut måste tillbakavisas. Beslutet är enligt motionärernastarkt undermåligt från miljösynpunkt, vartill kommer att de ekonomiskakalkylerna kan anses hållbara. Med den ansträngda situationsom statsfinanserna befinner sig i, är det givet att investeringarna intekan genomföras enligt beslutet. Investeringstakten bör därför sänkas tillnågot under den normala.I motion A468 (c) utgår motionären från att regeringens förslag om enmålstandard på 13 meters bredd för E 20 på sträckan --Örebrovinner bifall. Om så sker, är det enligt motionären angelägetatt den målstandarden uppnås inom ramen för tioårsprogrammet omstamvägnätets utbyggnadstakt.5.4.3 Vissa stamvägsavsnitts målstandardI motion T239 (kds) framhålls att beslut ommålstandard för de av regeringen nu aktualiserade vägsträckorna bör ståfast.I motionerna T301 (fp), T316 (m) och T337 (s) framhålls att E 6 påsträckan --norska gränsen möjligt bör byggas ut tillmotorväg.I motion T214 (m) och T532 (s) framhålls att E 4 på stäckanNorrala--(norr om ) bör ha motorvägsstandard.I motionerna T340 (m) och T341 (s) framhålls att E 22 på sträckanMalmö--bör ha motorvägsstandard.I motion T208 (m) framhålls vikten av att investeringsplanen för E 22,i dess sträckning genom , fullföljs.I motion T309 (mp) framhålls att bör begära en omprövning avVägverkets planer på att bygga en motorväg på sträckan Sunninge--påE 6, nära Uddevalla.I motion T334 (mp) framhålls att alternativet med en vägpå , på sträckan --, inte har blivit ordentligt utrett.Undersökningar av visar enligt motionären att enmotorväg på den sträckan inte kommer att behövas de närmaste 50 åren.I motion T336 (mp) framhålls att medel inte bör tas i anspråkför att bygga en motorväg på genom län.I motion T203 (mp) framhålls att målstandarden på , sträckanGöteborg--, inte bör vara vare sig motorväg eller 13 meters bredd.Motionärerna betonar också att vägen bör ha samma sträckning som i dag.5.5 Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning att inte minst trafiksäkerhetsskältalar för att det kan vara lönsamt att bygga ut flera av destamvägsavsnitt som regeringen aktualiserar till motorvägsstandard. Enutbyggnad nu skulle i vissa fall avsevärt försvåra ochfördyra en framtida förändring av målstandarden. Där sådana fallföreligger, förutsätter utskottet att regeringen noga prövar om enutbyggnad bör anstå till dess en högre målstandard bedömssamhällsekonomiskt och finansiellt möjlig. Vidare utgår utskottet från attregeringen kommer att låta pröva lämplig målstandard för vartoch ett av de aktuella stamvägsavsnitten med utgångspunkt isamhällsekonomiska bedömningar. Genom en sådan ordning kommer ,och i sista hand regeringen, att kunna fastställa den lämpligamålstandarden för vägavsnitten i fråga.Av det anförda framgår att enligt utskottets mening börgodkänna vad regeringen anfört om målstandard på ifrågavarande avsnitt avE 6, E 4, E 20 och E 22. Syftet med samtliga de motionsyrkanden somavser vissa stamvägsavsnitts målstandard torde genom utskottetsställningstagande få anses till väsentlig del tillgodosett. Yrkandena bördärför inte föranleda någon åtgärd.Den trafikpolitiska utredningen, med sitt uppdrag att utarbeta ennationell plan för kommunikationerna i , har -- som nämnts -- attta ställning till frågor om förändringar av planerna för investeringar itrafikens infrastruktur. Resultatet av utredningens arbete kommer attredovisas genom att regeringen förelägger förslagom en ny inriktning för infrastrukturplaneringen. I avvaktan på ett sådantförslagär utskottet inte berett att förorda någon sådan förändrad inriktning avväginvesteringarna som föreslås i de motioner som utskottet redovisatovan under . Dessamotionsyrkanden bär därför inte föranleda någon åtgärd.Som regeringen framhåller bör väginvesteringarna genomföras i enlighetmed den prioritering som beslutat och som också finns fastställdi investeringsplan för stamvägnätet. Takten i genomförandet bördock även enligt utskottets mening sänkas med hänsyn till detstatsfinansiella läget. Det innebär att investeringarna enligt planen kangenomföras , dvs. Utskottet delar sålundainte de motionsledes uttalade uppfattningarna att investeringarna skallgenomföras i en snabbare eller långsammare takt än den regeringen nuförordar.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag omvissa stamvägsavsnitts målstandard samt avstyrker alla motionsyrkandeni den frågan liksom i frågorna om väginvesteringarnas allmännainriktning och stamvägnätets utbyggnadstakt.6 Anslagsfrågor6.1 Anslaget A 1. : AdministrationskostnaderMed anslaget finansieras kostnaderna för ledning,ekonomiadministration, personaladministration och verkets gemensammakostnader.Regeringen föreslår en medelsanvisning på förnästa budgetår.I motion T220 (m) yrkas att under anslaget anvisar ett 150miljoner kronor lägre belopp än vad regeringen föreslagit.I motion Fi212 (mp) yrkas att under anslaget anvisar ett 160miljoner kronor lägre belopp än vad regeringen föreslagit.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandena.6.2 Anslaget A 2. Drift och underhåll av statliga vägarAv propositionen framgår att på regeringens uppdrag harredovisat ett underlag gällande drift- och underhållsverksamhet för tiden1994--2003. I redovisningen framhåller verket att det krävs ett drift- ochunderhållsanslag på under tio år.Regeringen betonar att de medel som erfordras för att nå upp till denav föreslagna anslagsnivån under den kommande tioårsperiodeninte kan rymmas inom statsbudgetens ramar. Det finns därför skäl förregeringen att överväga om den standard på vägnätet som harföreslagit är rimlig. Regeringen erinrar om att konkurrensutsättningen avproduktionsdivisionen har medfört att resurser frigjorts för ett ökatunderhåll av vägnätet. Långsiktigt kan denna rationalisering ge ettutrymme på ca . Regeringen säger sig inte se någonmöjlighet att höja anslaget. bör istället ompröva sin strategi för drift och underhåll av vägnätet till attomfatta ett effektiviserat underhåll inom oförändrade ramar.Regeringen föreslår en medelsanvisning på 5 förnästa budgetår. Vidare föreslår regeringen en låneram om 2 miljarderkronor för anläggningstillgångar m.m.I motion T232 (c) föreslås en medelsanvisning som med 1 miljard kronoröverstiger det belopp som regeringen föreslår. Vidare framhålls i motionenatt principen vid beräkning av anslaget måste vara att förvaltningen avvägkapitalet skall ske på sådant sätt att värdet av gjorda investeringarinte urholkas. I underlaget för en sådan strategi bör även ingåmöjligheten att skapa ekonomiskt utrymme genom att rationaliseraVägverkets verksamhet.I motion T206 (m) framhålls att det är ett kapitalslöseri av stora måttatt investera i nya infrastrukturanläggningar som gamlainvesteringar får förfalla. Det är därför nödvändigt att utveckla metoderför att i statsbudgeten säkerställa medel för vägunderhåll. En möjlig vägär -- betonar motionärerna -- att beslutar attunderhållsanslagen alltid skall vara relaterade till befintliga och nyainvesteringar. Detta kräver ett beslutsunderlag som är annorlunda utformatän . bör uppdra åt regeringen att förelägga ettsådant underlag i nästa budgetproposition.I motion T238 (fp) erinras om bedömning att det behövs enmedelsanvisning på . Om verkets beräkningar stämmer,bör det -- understryker motionärerna -- ankomma på den trafikpolitiskautredningen att föreslå lämpliga åtgärder.I motion T307 (s) framhålls att den trafikpolitiska utredningen börpröva behovet av ett särskilt program för reparation, ombyggnad ochtillbyggnad, ett ROT-program, av länsvägnätet.Utskottet erinrar om det vägpolitiska målet att vägkapitalet skallsäkras. Det målet ligger enligt utskottets mening fast. I nuvarandefinansiella läge ser utskottet i likhet med regeringen dock ingenmöjlighet att höja anslaget över den i propositionen föreslagna nivån.Därför måste söka effektivisera driften och underhållet avvägnätet inom den ram som är möjlig. I sammanhanget vill utskotteterinra om att anvisade tillunderhålls- och reinvesteringsåtgärder för vägar inom ramen för ett anslagpå för sysselsättningsskapande åtgärder inomKommunikationsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1994/95:25, bet.FiU1, rskr. 145--146).Med det sagda tillstyrker utskottet regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker yrkandet i motion T232 (c) om att dennaskall omfatta ett högre belopp.Till den trafikpolitiska utredningens uppgifter hör att -- medutgångspunkt trafikpolitiska beslut -- analysera hurinvesterings-, underhålls- och driftåtgärder i transportinfrastrukturensamt andra typer av åtgärder och styrmedel kan bidra till att uppfylla detrafik-, miljö- och regionalpolitiska målen.I avvaktan på resultatet av utredningens arbete avstyrker utskottetalla de övriga motionsyrkanden som är i fråga.Däremot tillstyrker utskottet det nämnda regeringsförslaget om enlåneram på för anläggningstillgångar m.m.6.3 Anslaget A 3. Byggande av vägarFrån anslaget betalas kostnaderna för investeringar i stamvägnätet,övriga riksvägar och särskilda bärighetshöjande åtgärder.Regeringen föreslår en medelsanvisning på förnästa budgetår.Vidare erinrar regeringen om att kapitalkostnaderna för en kredit iRiksgäldskontoret för finansiering av utbyggnaden av till motorvägmellan och belastar anslaget.I motion T220 (m) föreslås en medelsanvisning som med 750 miljonerkronor understiger det belopp som regeringen föreslår.I motion T232 (c) föreslås en medelsanvisning som med 1 miljard kronorunderstiger det belopp som regeringen föreslår.I motion T224 (v) föreslås en medelsanvisning som med2,understiger det belopp som regeringen föreslår.I motion Fi212 (mp) föreslås en medelsanvisning som med 5,5 miljarderkronor understiger det belopp som regeringen föreslår.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker motionsyrkandena.Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om användningen avanslaget för att täcka den angivna kapitalkostnaden för utbyggnaden avE 6.6.4 Anslaget A 4. Byggande av länstrafikanläggningarFrån anslaget betalas kostnader för byggande av länsvägar ochBanverkets kostnader för investeringar i länsjärnvägar. Vidare lämnas frånanslaget bidrag till fullföljande av pågående byggande avstatskommunvägar, till väg- och gatuanläggningar, till kajanläggningar ochfartyg för regional kollektiv person- och godstrafik, till kommunalaflygplatser samt till spåranläggningar för kollektiv persontrafik. Frånanslaget betalas även medel till kollektivtrafikinvesteringar enligtstorstadsöverenskommelserna i de fall någon annan än staten är huvudmanför genomförandet.Regeringen erinrar om att anslagen för byggande av vägar samtnyinvesteringar i stomjärnvägar höjdes kraftigt i samband med riksdagensbeslut om investeringar i trafikens infrastruktur. Däremotökade inte planeringsramen för investeringar i länstrafikanläggningar(LTA). Mot den bakgrunden föreslår regeringen nu inga besparingar underLTA-anslaget.Medelsanvisningen för nästa budgetår bör enligt regeringen omfatta 2,4miljarder kronor.I motion Fi212 (mp) föreslås en medelsanvisning som med 1 miljard kronoröverstiger det belopp som regeringen föreslår.I motion T224 (v) yrkas "att till kommunerna för byggande avgång- och cykelbanor för /96 anvisar utövervad regeringen föreslagit".I motion T221 (mp) framhålls att LTA-anslaget bör öka för att det skallbli möjligt att utvidga och underhålla cykelbanor,kollektivtrafikanläggningar, länsjärnvägar och länsvägar.I motion T307 (s) framhålls att "LTA-anslagen måste ges störretilldelning".Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker yrkandet i motion Fi212 (mp) om att skall anvisa ett 1miljard kronor högre belopp än vad regeringen föreslår.Utskottet erinrar om att anvisade1 för innevarande budgetår under anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt till särskilda insatserför upprustning och underhåll av länsvägar och länsjärnvägar (prop.1993/94:100 bilaga 7, bet. TU13, rskr. Vidare erinrar utskottet omdet nämnda riksdagsbeslutet att för innevarande budgetåranvisa för sysselsättningsskapande åtgärder inomKommunikationsdepartementets verksamhetsområde. Av det beloppet avsåg, somnämnts, underhålls- och reinvesteringsåtgärder på detstatliga vägnätet, dvs. Även återstoden av beloppet,, skulle enligt beslutet i stor utsträckninganvändas för ändamål till vilka medel anvisas från LTA-anslaget.LTA-anslaget upptog tidigare en delpost avseende ett statsbidrag tillkommunerna för byggande av cykelleder. beslutade emellertid år1992 att bidraget skulle upphöra per och inordnas i ettnytt generellt bidragssystem (prop. 1991/92:150, bet. FiU29, rskr. 345).Utskottet anser att det beslutet bör stå fast.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet även motionernaT221 (mp) yrkande 35, T224 (v) yrkande 12 och T307 (s) yrkande 2.I motionerna T201 (s) och T209 (c) framhålls vikten av ökat statligtstöd till kommunerna för att de skall kunna utveckla miljövänligkollektivtrafik av t.ex. det slag som spårvägen i utgör.Som framgår av vad utskottet anfört lämnas från LTA-anslaget bidragtill spåranläggningar för kollektiv persontrafik. Vidare kan nämnas attKommunikationsforskningsberedningen initierar och finansierar forskning avbetydelse för utvecklingen av miljövänlig kollektiv persontrafik på lokaloch regional nivå. Med det anförda finner utskottet syftet med motionernatill väsentlig del tillgodosett. De bör därför lämnas utan någonriksdagens åtgärd och avstyrks följaktligen.I motion T321 (s) betonas att cykling är hälsosamt och miljövänligt. Detfinns därför enligt motionärerna flera skäl för att samhället skallunderlätta en ökad användning av cyklar. Vidare framhållermotionärerna att nedlagda banvallar finns bevarade runt om i landet ochatt dessa är väl lämpade att tjäna som cykelleder. Fördelen med sådanacykelleder, i jämförelse med dem som följer befintliga vägar, är attcyklisten färdas på en bilfri väg.Utskottet erinrar om vad det anfört ovan om statsbidraget tillkommunerna för byggande av cykelleder. Vidare vill utskottet fästauppmärksamheten på det nationella trafiksäkerhetsprogram för perioden1995--2000 som fastställts av , och . Programmet har utarbetats med utgångspunkt bl.a. i den avriksdagen fastställda målsättningen att de oskyddade trafikanternassituation skall göras säkrare. Med det anförda finner utskottet syftet medmotionen i huvudsak tillgodosett. Denna bör sålunda inte föranleda någonriksdagens åtgärd och avstyrks därför.6.5 Anslaget A 5. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar6.5.1 BakgrundFrån anslaget betalas bidrag till drift och byggande av enskilda vägarsom tillgodoser ett kommunikationsbehov för fast boende, näringsliveteller det rörliga friluftslivet. Bidrag lämnas också för vägar som är avväsentlig betydelse som genomfartsvägar eller som uppsamlingsvägar förfritidsbebyggelse. Till enskilda vägar räknas även färjleder som drivs avenskilda. Bidragen betalas ut av Vägverket.Bidrag till enskild väghållning lämnas också av många kommuner. Enligtvad utskottet erfarit omfattade de kommunala bidragen ettsammanlagt belopp på ca . Vissa kommuner sköter ocksåsjälva väghållningen på enskilda vägar. Kostnaden härför uppgick undersamma år till ca . Det kommunala ekonomiskaengagemanget i den enskilda väghållningen omfattar sålunda totalt ca 320miljoner kronor per år.6.5.2 Regeringens överväganden och förslag till medelsanvisningRegeringen föreslår en medelsanvisning på förnästa budgetår. Det innebär en halvering av anslaget jämfört med vad somgäller för innevarande budgetår. Regeringen framhåller också att den ämnarta upp förhandlingar med om en överföring avmedlen till kommunerna.6.5.3 Motionsförslag m.m.I motion T232 (c) yrkas att under anslaget anvisar ett 500miljoner kronor högre belopp än vad regeringen föreslår.I motion T333 (c) yrkas att beslutar att anslaget skall varakvar på nuvarande nivå. Det innebär -- framhåller motionären -- enmedelsanvisning på för det /96.I motion T310 (c) framhålls att regeringen bör göra en omprioritering avväganslagen till motorvägar till förmån för ett bibehållet anslag till detenskilda vägnätet.I motion T330 (c) yrkas att avslår regeringens förslag om enminskning av anslaget till enskilda vägar.I motionerna T232 (c), T237 (m), T238 (fp), T324 (c), T325 (c), T339(fp) och T346 (c) uttalas farhågor för att en kommunalisering avbidragsgivningen skall försämra de enskilda vägarnas tillgänglighet tillskada för skogs- och jordbrukets transporter samt det rörligafriluftslivet. Det skulle vara mycket olyckligt -- betonas det i en avdessa motioner -- om enskilda väghållare tvingas sätta upp bommar på grundav uteblivna väganslag.I motion T347 (c) yrkas att beslutar att statsbidrag tillfärjeleden mellan och skall utgå avdriftskostnaderna under nästa budgetår och att finansiering skall ske inomramen för anvisade medel under ifrågavarande anslag. Vidare framhållermotionären att regeringen, inom ramen för de aviserade förhandlingarna medSvenska , bör ta upp särskilda förhandlingar med Jönköpingskommun om en långsiktig finansiering av färjeleden mellan ochVisingsö.I motion T324 (c) framhålls att en översyn av principerna förbidragsgivningen i fråga bör göras så att den svarar mot dagens krav.Under beredningsarbetet har utskottet mottagit opinionsyttringar ochsynpunkter i form av namnlistor och skrivelser från såväl enskildapersoner som olika organisationer.6.5.4 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den oro som framförs i flera motioner för att enförändring av stödet till det enskilda vägnätet skulle kunna leda tillförsämring i framkomlighet och tillgänglighet. Med hänsyn till detlågtrafikerade vägnätets betydelse för landsbygden är det utskottetsuppfattning att de samlade medel som anslås från olika håll till enskildavägar måste användas så effektivt som möjligt. Mot den bakgrunden bör enanalys göras av stödets användning bl.a. vad avser fördelningen mellanunderhåll och nybyggnad av det statliga stödet, samt av omfattningen ochfördelningen av det kommunala stödet till enskilda vägar. Därvid skallmöjligheten att säkerställa att de enskilda vägarna hålls öppna för alla ioförändrad utsträckning särskilt beaktas. Det bör också ingå att tasärskild hänsyn till den färjtrafik som omfattas av anslaget. Analysen börvara färdig . Utskottet förutsätter att de i propositionenaviserade förhandlingarna med inte sker förränanalysen är genomförd.Vad utskottet nu anfört -- och som synes ägnat att tillgodose syftetmed samtliga motionsyrkanden, utom dem som avser medelsanvisningen -- börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Med hänvisning till det statsfinansiella läget och till vad utskottetjust anfört tillstyrks dock regeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrks motionsyrkandena om att denna bör omfatta ett högre belopp än vadregeringen föreslår.6.6 Anslaget A 6. : FörsvarsuppgifterFrån anslaget betalas kostnader för planering m.m. ochinvesteringar inom totalförsvarets civila delar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. Detinnebär att under anslaget för nästa budgetår anvisar 43,8miljoner kronor. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag attriksdagen godkänner att ges ett beställningsbemyndigande på10 för att anskaffa reservbromateriel som avser år1997.6.7 Anslaget A 8. Uppdragsverksamhet m.m.Vägverket får utföra uppdrag åt utomstående samt utföra vissa uppgiftersom finansieras med avgifter, under förutsättning att fullkostnadstäckning uppnås. Denna verksamhet redovisas under detta anslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en medelsanvisning på1 för nästa budgetår.7 Vissa vägtrafikfrågorI motion T205 (s) framhålls att åtgärder bör vidtas för att minskaantalet vägtrafikdödade renar. Motionären vill att fler stängsel sättsupp längs vägarna, att vägsaltningen stoppas, att renägarna tar ett ökatansvar för att minska antalet olyckor och att informationen genom bl.a.media förbättras.Enligt uppgifter från Region , som utskottet under handinhämtat, inträffar ca 4 000 vägtrafikolyckor med ren eller annatstörre vilt i regionen. Dessa olyckor utgör därmed av det totalaantalet vägtrafikolyckor. Omfattande siktröjningar har genomförts pådelsträckor av och ytterligare sådana planeras. Vägsaltningen -- somutskottet nedan återkommer till -- kommer att minska. Viltstängselförekommer i betydande omfattning, särskilt i , där antaletolyckor med älg är större än i . också helikopterspaning efter renanhopningar och varningar tillbilisterna genom meddelanden i lokalradion och tillfälliga vägmärken.Samerna kan även själva -- utan myndighetsmedverkan -- sätta uppvarningstecken på tillfälligt särskilt riskfyllda vägavsnitt.Utskottet ser självfallet i likhet med motionären mycket allvarligt pådet problem hon aktualiserar. Med beaktande av det övergripandeväghållnings- och trafiksäkerhetsansvar som lagt på Vägverketkan dock utskottet inte för sin del finna något uttalande medanledning av motionen erforderligt. Denna avstyrks följaktligen.Saltning av vägar är en fråga som särskilt behandlas i motionernaT312 (mp) och T335 (kds).I den förstnämnda motionen framhålls att saltet bör bytas ut motuppvärmt grus eller kalkföreningar och att sådan ersättning endast bör fåanvändas vid underkylt regn. Motionärerna hänvisar till en bestämmelse ilagen (1985:426) om kemiska produkter och framhåller att ilagens anda bör fatta ett för bindande beslut om användningen avvägsalt.I den andra motionen, T335 (kds), framhålls att användningen avvägsalt är förenad med en rad olägenheter och att den därför bör minskasså långt det är möjligt. Vidare framhåller motionären att det skulle varavärdefullt om en heltäckande bild av miljökonsekvenserna av fortsattvägsaltanvändning kunde utarbetas.Enligt vad utskottet erfarit ökade saltningen av vägarna under de tvåvintrar som föregick årets från till .