bet · GI01BoU21 · 1995-05-18 00:00:00 — För att få underlag fördenna fördelning förordas att för ansökan ombidrag skall sättas till . Medel förverksamheten föreslås anvisas under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder.Förslaget om att införa ett tillfälligt investeringsbidrag förnyproduktion av bostäder avvisas i fem med anledning avpropositionen väckta motionsyrkanden.Även om stödet hade givit de av regeringen förutspåddaeffekterna på bl.a. sysselsättningen är det enligt Moderatasamlingspartiets partimotion A52 oklokt. Det finns enligtmotionen inte någon brist på bostäder i stort och allraminst i de områden där arbetslösheten är som mest besvärande.Bidraget riskerar därmed att motverka en nödvändigomstrukturering av byggbranschen. Förslaget bör enligt motionensyrkande 1 därför avvisas.Att införa nya subventioner till bostadsbyggandet är enligtmotion A53 (fp) yrkande 10 felaktigt. Vad som erfordras är istället en politik som sanerar statsfinanserna och därmed sänkerräntan. Enligt motionen är förslaget om ett investeringsbidragdessutom ojämlikt då det i huvudsak riktas mot en mansdomineradsektor.I motion A54 (kds) yrkande 4 avvisas förslaget med hänvisningtill att byggsektorn måste stabiliseras på en nivå där ennaturlig efterfrågan är styrande i stället för politiska beslutom bidrag och subventioner.Satsning på nyproduktion av bostäder ger enligtVänsterpartiets partimotion A55 inte den sysselsättningseffektsom regeringen väntar sig. Dessutom anges stödet komma attbegränsas till nyproduktion av bostadsrätter i attraktiva lägeni storstadsregionerna. Förslaget bör därför avvisas enligtmotionens yrkande 14 såvitt nu är i fråga. I stället föreslåsatt en satsning görs i de delar av miljonprogrammets områden somär mest segregerade och där boendemiljön är undermålig. Enligtmotionen bör ett investeringsstöd införas för att bl.a. upprustalägenheter och utemiljöer, skapa gemensamhetsutrymmen samtmiljöanpassa boendemiljöerna i dessa områden. Stödet skallenligt förslaget utformas som ett 30-procentigt bidrag inom entotal ram på 1,5 miljarder kronor.I partimotion A56 yrkande 5 avvisasregeringsförslaget med hänvisning till de i storabostadsytorna och till att det inte finns anledning attstimulera byggande för byggandets egen skull. Enligt motionenfinns det också en stor risk för att det framför allt blirstorstäderna som får del av bidraget. I motionen riktas dessutominvändningar mot att förslaget i första hand innebär en satsningpå manliga jobb inom byggbranschen som främst kvinnorkommer att avskedas till följd av besparingar inom kommuner ochlandsting.Förslaget till investerings- och byggstimulanser välkomnas imotion A50 (s). Däremot riktas i motionen invändningar mot attinvesteringsbidraget kommer att allokeras till orter med enexisterande eller förväntad bostadsbrist. Enligt motionen är detangeläget att reglerna för bidraget utformas så attsysselsättningseffekterna även kommer små orter i mindretättbefolkade områden till del. Även det arbete som utförs i denbyggmaterialindustri som tillverkar fönster, dörrar och trapporföreslås därför ingå i bidragsunderlaget.Med anledning av vad som i proposition och motionerföreslagits om ett investeringsbidrag för nyproduktion avbostäder vill utskottet anföra följande.Utgångspunkten för förslaget i propositionen är dels desvårigheter som kan förutses på bostadsmarknaden vid en fortsattlåg bostadsproduktion och en ökande efterfrågan på bostäder,dels den vikande byggsysselsättningen. Enligt regeringensuppfattning talar både bostadspolitiska ochsysselsättningspolitiska skäl för att åtgärder måste vidtas.Utskottet delar denna uppfattning. I enlighet med förslaget ipropositionen bör därför ett tillfälligt investeringsbidrag föratt stimulera nyproduktionen av permanentbostäder införas.För att det nu förordade stödet skall ge den eftersträvadeeffekten bör det begränsas i tiden i enlighet med vad regeringenföreslagit. Det innebär att bidrag bör lämnas för projekt somutförs --den 31 december 1996.Dessutom bör gälla att projektet skall vara avslutat senast vidutgången av . För byggprojekt som inte i sin helhetutförs under den angivna bidragstiden bör stödet sättas ned.Endast projekt som både påbörjas och avslutas under bidragstidenbör sålunda komma i fråga för maximalt bidrag. Det bör ankommapå regeringen att närmare utforma de regler m.m. som erfordrasför att åstadkomma den nu förordade jämkningen av stödet.Den av regeringen föreslagna konstruktionen avinvesteringsbidraget innebär att bidraget skall baseras på dearbetskostnader som avser arbeten . Detinnebär bl.a. att bidraget ges en mera direkt koppling till densysselsättning som det genererar. Stödetssysselsättningspolitiska profil framstår därmed mycket tydligt.Samtidigt bör det framhållas att bidraget också syftar till attförbättra tillgången på bostäder i orter med bostadsbrist ellerdär en sådan brist hotar. Det kan enligt utskottets mening bl.a.mot bakgrund härav finnas anledning att närmare övervägabidragets utformning. En strävan i detta sammanhang bör vara attutforma stödet så att det blir lätt för den enskilde att beräknaoch administrativt enkelt att hantera. Enligt utskottets meningbör mot bakgrund härav en något annorlunda bidragskonstruktionän den av regeringen förordade väljas.En förutsättning för bidrag är att statligt nybyggnadsstödenligt regler utgår. Det innebär bl.a. att ettbidragsunderlag kommer att beräknas för de projekt som bliraktuella för investeringsstöd. Detta bidragsunderlag liggersedan till grund för det reguljära statliga nybyggnadsstödet.Det framstår enligt utskottets mening mot bakgrund härav somlämpligt att också basera det tillfälliga investeringsbidragetpå detta bidragsunderlag. Investeringsbidraget bör sålunda utgåsom en andel av bidragsunderlaget för nybyggnadsstödet. Enförutsättning för stöd bör dock vara att stödet förbehållsprojekt som genomförs utan att s.k. svart arbetskraft anlitas.Utskottet förutsätter därför att villkoren för stödet utformasså att denna målsättning förverkligas.I regeringsförslaget har investeringsstödet maximerats till av det schablonberäknade bidragsunderlaget enligt detreguljära statliga nybyggnadsstödet. För att den nu förordadebidragskonstruktionen inte i något fall skall ge ett sämreutfall bör enligt utskottets mening bidragsnivån generelltbestämmas till av bidragsunderlaget. I likhet med vadregeringen föreslagit bör dessutom underlaget förnybyggnadsstödet reduceras med bidragsbeloppet.Vad i propositionen i övrigt föreslagits beträffande sistatidpunkt för ansökan samt rambegränsning av bidragsgivningenm.m. tillstyrks av utskottet.Sammanfattningsvis innebär det ovan anförda att utskottetställer sig bakom förslaget om att införa ett tillfälligtinvesteringsbidrag för nyproduktion av bostäder. För attförenkla bidragshanteringen m.m. förordar dock utskottet attbidraget skall utgå av bidragsunderlaget för detreguljära nybyggnadsstödet. Enligt utskottets mening bördessutom stödet sättas ned för sådana projekt som inte i sinhelhet utförs under bidragsperioden.Vad utskottet nu med anledning av regeringens förslag anförtom ett investeringsbidrag för nyproduktion av bostäder börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetsställningstagande i denna del innebär att partimotionerna A52(m) yrkande 1, A55 (v) yrkande 14, såvitt nu är i fråga, ochA56 (mp) yrkande 5 samt motionerna A50 (s), A53 (fp) yrkande 10och A54 (kds) yrkande 4 avstyrks. beträffande miljöinvesteringsprogrammetatt riksdagena) godkänner vad regeringen i proposition 1994/95:218 förordatom miljöinvesteringar och avslår motionerna 1994/95:A52 yrkande2 samt 1994/95:A53 yrkandena 12, 13 och 14,b) med bifall till proposition 1994/95:150 bilaga 12 upphäverriksdagens beslut (bet. 1994/95:BoU18, rskr. 234) att /96 anvisa ett reservationsanslag till Bidragtill förbättring av inomhusklimatet,res. 1 (m)res. 2 (fp)2. beträffande en utvidgning avmiljöinvesteringsprogrammetatt avslår motion 1994/95:A55 yrkande 14 imotsvarande del,res. 3 (m) - motiv.res. 4 (v)3. beträffande investeringsbidrag för nyproduktion avbostäderatt med anledning av proposition 1994/95:218 och medavslag på motionerna 1994/95:A50, 1994/95:A52 yrkande 1,1994/95:A53 yrkande 10, 1994/95:A54 yrkande 4, 1994/95:A55yrkande 14, detta yrkande i motsvarande del, samt 1994/95:A56yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.res. 5 (m, fp, mp, kds)res. 6 (v)den 18 maj 1995På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), AndersYgeman (s), () och (). Miljöinvesteringsprogrammet (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet inleder" och på s. 9 slutar med "tillregeringsförslaget" bort ha följande lydelse:Det råder ingen tvekan om att det ökande antalet allergier ochandra effekter av osunda miljöer utgör ett stortsamhällsproblem. Åtgärder bör vidtas på flera områden för attminska riskerna för ohälsa till följd av skador och brister iden byggda miljön. Det lappverk av nya bidragsformer somföreslås i proposition 218 utgör dock knappast en lösning påproblemen. Ansvaret för att en bostad eller en lokal inte ärhälsovådlig vilar självklart i första hand på fastighetsägaren.Det finns lagar och bestämmelser som klart slår fastdetta ansvar. Det finns också statligt stöd till vissa typer avåtgärder som bedömts som särskilt angelägna. En utvidgning avstödfloran riskerar att leda till att vissafastighetsägare undandrar sig sitt ansvar och i stället avvaktarnya stöd i stället för att omgående åtgärda bristerna. Det börexempelvis inte accepteras att många kommuner ger sig självadispens från de krav som finns i bestämmelserna om denobligatoriska ventilationskontrollen.Utskottet förordar således att gällande lagar och förordningarpå området tillämpas i stället för att samhället inför nyatillfälliga subventioner. Att dessa sedan införs i ettsamhällsekonomiskt allvarligt läge gör inte saken bättre.Det är självklart även angeläget att fastighetsägarna gesrimliga förutsättningar för att ta ett långsiktigt ansvar förden egna fastigheten. Det finns således anledning för riksdagenatt i andra sammanhang återkomma till förslag om förändradevillkor i detta avseende. När frågor om allergier och ohälsaövervägs måste också de enskilda individernas ansvar beaktas.Olika rapporter tyder på att faktorer som har samband medhushållens levnadsmönster är starkt bidragande till det ökandeantalet allergier.Utskottet ställer sig sammanfattningsvis avvisande till attinföra ett nytt program för miljöinvesteringar och tillstyrkersåledes avslagsförslaget i Moderata samlingspartiets partimotionA52 yrkande 2. Det bör i sammanhanget också framhållas att denav regeringen angivna sysselsättningseffekten av programmetsannolikt är starkt överdriven. I Moderata samlingspartietspartimotion redovisas en rimligare bedömning av effekten avdenna typ av åtgärder.Vad utskottet nu förordat innebär att även förslagen i motionA53 (fp) om ett alternativt allergisaneringsprogram avstyrks.Utskottet tillstyrker däremot regeringens förslag ikompletteringspropositionen om att bör upphäva sitttidigare beslut om att anslå medel till ett nytt bidrag tillförbättring av inomhusmiljön i vissa lokaler. Förslag om attinföra ett sådant bidrag avvisades i en reservation frånModerata samlingspartiet redan i betänkandet BoU18 tidigare ivår.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande miljöinvesteringsprogrammetatt riksdagena) med anledning av motion 1994/95:A52 yrkande 2 avslår vadregeringen i proposition 1994/95:218 förordat ommiljöinvesteringar samt motion 1994/95:A53 yrkandena 12--14,b) med bifall till proposition 1994/95:150 bilaga 12 upphäverriksdagens beslut (bet. 1994/95:BoU18, rskr. 234) att /96 anvisa ett reservationsanslag till Bidragtill förbättring av inomhusklimatet,2. Miljöinvesteringsprogrammet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet inleder" och på s. 9 slutar med "tillregeringsförslaget" bort ha följande lydelse:Under lång tid har det växande problemen med allergier,speciellt bland barn och ungdomar, diskuterats utan att man frånsamhällets sida vidtagit tillräckliga åtgärder. Allergier harutvecklats till något av en folksjukdom som uppemot tre miljonersvenskar lider av . Två av fem barn är drabbade av någonform av symtom. Utskottet är därför positivt inställt tillregeringens förslag om ett program för miljöinvesteringar ochallergisanering så till vida att förslaget visar att det numerafinns en bred insikt i allergiproblemens omfattning och allvar.Utskottet instämmer dock i den kritik som framförs i motionA53 (fp) mot den av regeringen valda inriktningen ochutformningen av programmet för miljöinvesteringar. Detföreslagna programmet har påtagliga brister speciellt vadgäller varaktigheten av stödet och stödnivån.Programmet är alltför begränsat i tiden för att kunna ge devaraktiga resultat som är nödvändiga på detta område. Orsakernatill en stor del av dagens problem med fukt och mögel i bostäderoch olika lokaler står att finna i ett alltför tidspressat ochforcerat byggande. Det föreligger därför en påtaglig risk attdet genomförs bristfälliga reparationsåtgärder och byggs in nyafel om tidsramen för stödet sätts så snäv som regeringenföreslår. Kommuner och andra fastighetsägare måste ges den tiddet behövs för att projektera och genomföra långsiktigt hållbaraåtgärder.Den stödnivå på högst som föreslås av regeringen kan ledatill att vissa fastighetsägare avstår från att genomföra ensanering. Genomförandet av allergisanering i bl.a. skolor ochdaghem får självklart inte bli beroende av den ekonomiskasituationen i olika kommuner. Stödnivån bör därför höjas ochbestämmas till av kostnaden.Vad utskottet ovan anfört innebär att bör avslåregeringens förslag om miljöinvesteringar samt motion A52 (m)yrkande 2 där tanken på ett statligt stöd helt avvisas.Utskottet anser att i stället bör ställa sig bakom ettallergisaneringsprogram med den omfattning som föreslagits imotion A53 (fp) yrkandena 12--14. Ett permanent program förallergisanering bör således inrättas och 400 miljoner kronoranslås för detta ändamål under /96. Det börankomma på regeringen att utforma de närmare villkoren för ettprogram i enlighet med vad utskottet nu förordat. Förslaget ikompletteringspropositionen om att samordna ettallergisaneringsprogram med det tidigare beslutade bidraget tillförbättring av inomhusmiljön i vissa lokaler bör bifallas.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande miljöinvesteringsprogrammetatt riksdagena) med anledning av motion 1994/95:A53 yrkandena 12--14,avslår vad regeringen i proposition 1994/95:218 förordat ommiljöinvesteringar samt motion 1994/95:A52 yrkande 2 och tillAllergisaneringsprogrammet för /96 anslår ettförslagsanslag på ,b) med bifall till proposition 1994/95:150 bilaga 12 upphäverriksdagens beslut (bet. 1994/95:BoU18, rskr. 234) att /96 anvisa ett reservationsanslag till Bidragtill förbättring av inomhusklimatet,3. En utvidgning av miljöinvesteringsprogrammet (mom. 2,motiveringen)Under förutsättning av bifall till reservation 1Knut , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "I partimotion" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse:Utskottet har ovan avstyrkt regeringens förslag om ett programför miljöinvesteringar. I partimotion A55 (v) yrkande 14 såvittnu är i fråga föreslås att det utöver regeringsförslagetinrättas ytterligare ett antal stödformer till en kostnad av 1miljard kronor. En utvidgning av miljöinvesteringsprogrammet (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "I partimotion" och slutar med "i fråga" bort ha följandelydelse:Det är synnerligen angeläget att de av regeringen föreslagnaoch av utskottet ovan tillstyrkta satsningarna påmiljöinvesteringar verkligen kommer till stånd i den omfattningsom förutsatts. För att säkerställa att kommunerna fullt ut kananvända stödet bör vissa kompletteringar göras vad avser vilkaåtgärder som skall vara stödberättigade, enligt vad som föreslåsi partimotion A55. Även förslaget i denna motionom ytterligare satsningar på olika miljöinvesteringar omsammanlagt under nästa budgetår bör vinnariksdagens bifall. I det rådande arbetsmarknadspolitiska lägetger satsningar på detta område såväl samhällsekonomisk sommiljömässig utdelning både på kort och lång sikt.Utskottet förordar således att även åtgärder bl.a. förförbättring av barns utemiljö, elsanering, förbättring avstädmöjligheter och utbildningsfrågor omfattas avinvesteringsbidraget.För att utveckla ett ekologiskt byggande med energiminimering,slutna system för avfall, förnyelsebara energisystem m.m. bör100 anslås. Energibehovet i bostäder ochservicelokaler bör minskas genom miljövänlig isolering, modernaisolerfönster, energieffektivare belysning, värmepannor med högverkningsgrad, energisnål apparatur m.m. För ettinvesteringsbidrag till denna typ av åtgärder bör 150 miljonerkronor anslås. Energieffektivisering inom kommunikationssektornkan uppnås genom bättre planering av gång- och cykelbanor. Fördetta ändamål bör anslås.Renoveringen av gamla va-system bör påskyndas, liksominvesteringar i mer kretsloppsbaserade anläggningar ochanläggningar i våtmarker. Stödet till denna typ av åtgärder börökas med . För att skydda och utveckla kultur-och naturmiljön kring det enskilda vägnätet bör 100 miljonerkronor anslås. Bullerskyddet kring vägar och järnvägar behöverförbättras. Ett anslag om bör bestämmas förändamålet. Möjligheten att ge stöd för sanering av förorenadindustrimark bör förbättras genom att ytterligare 50 miljonerkronor anslås.Flera former av statligt stöd inom kulturområdet behöverförstärkas. Anslagen bör höjas med föricke-statliga kulturlokaler, med förkulturmiljövård och med för kulturstödet vidombyggnad.Vad utskottet ovan anfört med anledning av partimotionen A55(v) yrkande 14 såvitt nu är i fråga, bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande en utvidgning avmiljöinvesteringsprogrammetatt med anledning av motion 1994/95:A55 yrkande 14 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Investeringsbidrag för nyproduktion av bostäder (mom. 3)(), (), (), ErlingBager (fp), (), () ochBodil () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utgångspunkten för" och på s. 12 slutar med "4avstyrks" bort ha följande lydelse:I genomsnitt disponerar varje svensk en bostadsyta somtorde vara bland de största internationellt sett. ståromkring 50 000 lägenheter tomma därför att de saknar boende.Det är enligt utskottets mening mot denna bakgrund som förslagetatt stimulera nyproduktionen av bostäder bör ses. I sammanhangetmåste även det statsfinansiella läget vägas in. Sammantagetleder detta utskottet till slutsatsen att de av regeringenförordade stimulanserna av nyproduktionen av bostäder varken ärnödvändiga eller lämpliga. I enlighet med förslagen ipartimotionerna A52 (m) yrkande 1 och A56 (mp) yrkande 5 samtmotionerna A53 (fp) yrkande 10 och A54 (kds) yrkande 4 börförslaget därför avvisas. Utskottets ställningstagande i dennadel innebär att motion A50 (s) samt partimotionen A55 (v)yrkande 14, såvitt nu är i fråga, avstyrks.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande investeringsbidrag för nyproduktionav bostäderatt med bifall till motionerna 1994/95:A52 yrkande1, 1994/95:A53 yrkande 10, 1994/95:A54 yrkande 4 och1994/95:A56 yrkande 5 samt med avslag på motionerna1994/95:A50 och 1994/95:A55 yrkande 14, detta yrkande imotsvarande del, avslår proposition 1994/95:218.6. Investeringsbidrag för nyproduktion av bostäder (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utgångspunkten för" och på s. 12 slutar med "4avstyrks" bort ha följande lydelse:Det kan, som framhålls i partimotion A55,starkt ifrågasättas om den av regeringen förordade satsningen pånyproduktion av bostäder ger den förutsedda effekten påbyggsysselsättningen. Nybyggnadsprojekt fordrar långförberedelsetid. De är dessutom mindre sysselsättningsintensivaän t.ex. ROT-projekt. I en situation med stor byggarbetslöshetoch därmed ett stort behov av sysselsättningsskapande åtgärdertalar sålunda övervägande skäl för att erforderliga satsningarbör avse andra åtgärder än nyproduktion av bostäder. Redan avdetta skäl bör förslaget enligt utskottets mening avvisas. Medden utformning stödet föreslagits få är risken dessutom uppenbaratt det kommer att begränsas till nyproduktion av bostadsrätteri attraktiva lägen i storstadsregionerna. Stödet kommer därmedinte att ge någon eller endast liten stimulans i de delar avlandet där byggarbetslösheten är som störst.I stället för det av regeringen förordade stödet tillnyproduktion av bostäder bör enligt utskottets mening åtgärdervidtas som riktar sig mot det befintliga bostadsbeståndet.Förutom att åtgärder med denna inriktning är mersysselsättningsintensiva medverkar de till att bevara ochutveckla dagens bostadsområden. Inte minst viktigt är detta medavseende på problem som finns i många av de s.k.miljonprogramsområdena. I enlighet med förslaget iVänsterpartiets partimotion A55 bör därför en satsning göras påde delar av miljonprogrammets områden som är mest segregeradeoch där boendemiljön är undermålig. Även enligt utskottetsmening bör sålunda ett investeringsstöd införas för att bl.a.upprusta lägenheter och utemiljöer, skapa gemensamhetsutrymmensamt miljöanpassa boendemiljöerna i dessa områden. Stödet börutformas som ett 30-procentigt bidrag inom en total ram på 1,5miljarder kronor.Vad utskottet nu med bifall till partimotionA55 yrkande 14, såvitt nu är i fråga, anfört bör somsin mening ge regeringen till känna. Utskottetsställningstagande i denna del innebär att regeringens förslagsamt motionerna A50 (s), A52 (m) yrkande 1, A53 (fp) yrkande 10,A54 (kds) yrkande 4 och A56 (mp) yrkande 5 avstyrks.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse3. beträffande investeringsbidrag för nyproduktion avbostäderatt med bifall till motion 1994/95:A55 yrkande 14,detta yrkande i motsvarande del, och med avslag på proposition1994/95:218 samt motionerna 1994/95:A50, 1994/95:A52 yrkande 1,1994/95:A53 yrkande 10, 1994/95:A54 yrkande 4 och 1994/95:A56yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.