bet · GJ01JoU8 · 1995-11-14 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande två motioner (c, mp) om PVC somväcktes under allmänna motionstiden . Utskottet föreslår ett till-kännagivande av innebörd att den negativa miljöpåverkan från klortill-verkning för PVC-tillverkning bör minska. Vidare föreslås tillkännagivan-de av att avvecklingen av bly och organiska tennföreningar som användssom stabilisatorer i PVC bör fullföljas . Utskottet delar till storadelar även i övrigt den syn på PVC som anläggs i motionerna. Övrigamotionsyrkanden föreslås dock i avvaktan på pågående utredningar lämnasutan någon ytterligare åtgärd.Till betänkandet har fogats två reservationer (m,mp) och två särskilda yttranden (m, mp). 1994/95:Jo624 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minskning av den negativa miljöpåverkan från klortillverk-ningen för PVC-tillverkning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avvecklingen av användningen av de ftalater som utnytt-jas för att mjukgöra PVC,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avvecklingen av bly och organiska tennföreningar som stabili-satorer i PVC,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konventionell deponi som en olämplig kvittblivningsmetod förPVC,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbränning som endast en kortsiktig kvittblivningsmetod förPVC-avfall,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att materialåtervinning av PVC med dagens teknik inte kanrekommenderas,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av PVC och andra klorerade plaster,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts 2000 av dagens mjukgjorda PVC samtstyv PVC med miljöskadliga additiv.1994/95:Jo687 av m.fl. (mp) vari yrkas21. att beslutar förbjuda all tillverkning och försäljning avPVC från ,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om problemen vid återvinning av PVC,34. att beslutar förbjuda användning av bly som plastadditivfrån ,35. att hos regeringen begär att ger förslagtill hur en avveckling av ftalater kan ske, i enlighet med vad i motionenanförts.YttrandeNäringsutskottet har avgett yttrande över motionerna, se bilaga 1.UtfrågningUtskottet anordnade en offentlig utfrågning angåendeanvändningen av PVC-plast. Deltagare var , , Kemikalieinspektionen, Kretsloppsdelegationen, , PVC-Forum, Industrifacket, , , , , i , , samt ICA-handlarna.En utskrift från utfrågningen bifogas betänkandet, se bilaga 2.UppvaktningUtskottet har uppvaktats av företrädare för Stenung-sunds kommun, Industrifacket och AB.Stenungsunds kommun och Plast- och kemibranscherna har kommit inmed skrivelser i ärendet. BakgrundPVC - polyvinylklorid - tillhör gruppen klorerade plaster, dvs. plaster somhar klor som en beståndsdel. Karakteristiskt för PVC är bl.a. dess bland-barhet med olika tillsatsämnen, vilket utnyttjas för att uppnå olika egen-skaper för de färdiga produkterna. Tillverkning av PVC kan delas upp i tredelmoment där framställning av klor utgör det första steget. Klor och etenutgör därefter basråvaror vid framställning av PVC-råvara.All PVC måste värmestabiliseras för att bearbetning skall vara möjlig.Stabilisatorerna skyddar materialet från nedbrytning vid bearbetningen. Deskyddar också produkterna när dessa utsätts för värme. Blyföreningar ärden största gruppen stabilisatorer, följda av barium/zink, organiska tenn-föreningar och kalcium/zink.En stor mängd tillsatsmedel (additiver) tillförs PVC-råvaran för att pro-dukterna skall få önskvärda materialegenskaper och för att råvaran skallkunna bearbetas. PVC-råvaran är styv och för att uppnå mjukare och sega-re egenskaper tillsätts mjukgörare. Tillsatt mängd avgör till stor del mjuk-ningsgraden på PVC-materialet.PVC har en mycket spridd användning. Produkten finns i allt från enklaförpackningsvaror till elektronik och byggvaror. av all PVCi används inom tre byggproduktområden, nämligen till rör (),golv () och kabelisolering ().Av alla PVC-produkter är något mer än hälften mjukgjorda. Den störstamjukgörargruppen är ftalater. Övriga mjukgörargrupper är klorparaffiner,disyraestrar, trisyraestrar samt fosforsyraestrar.Stora användningsområden för mjukgjord PVC i produkter med en långbrukstid, , är golv, kablar, tapeter och färg (till belagd plåt). PVCi s.k. kortlivade PVC-produkter, t.ex. förpackningar, kontorsvaror, hus-hållsprodukter, svarar för av PVC-användningen. Merpar-ten av de kortlivade produkterna är mjukgjorda.MotionernaI motion Jo624 (c) framförs att den negativa miljöpåverkan från klortill-verkningen för PVC-tillverkning bör minska (yrkande 1). Vidare bör an-vändningen av de ftalater som utnyttjas för att mjukgöra PVC avvecklas(yrkande 2). I motionen anförs vidare att blyföreningarna är den störstagruppen av stabilisatorer till PVC följt av barium/zinkföreningar, organis-ka tennföreningar samt kalcium/zinkföreningar. Blyanvändningen böravvecklas enligt tidigare beslut, och de mest miljöskadliga organiska tenn-föreningarna bör avvecklas så snabbt som möjligt. Avvecklingen av deutpekade stabilisatorerna bör fullföljas (yrkande 3). Dagens mjuk-gjorda PVC samt styv PVC med miljöskadliga additiv bör avvecklas senasttill (yrkande 8). Enligt motion Jo687 (mp) bör all tillverkning ochförsäljning av PVC förbjudas från (yrkande 21). Allanvändning av bly som plastadditiv bör förbjudas från (yrkande 34). bör ges i uppdrag att föreslå en avvecklingav ftalater (yrkande 35).Vidare anförs i motion Jo624 (c) att konventionell deponi är en olämpligkvittblivningsmetod för PVC eftersom mjukgörare och stabilisatorer fri-görs (yrkande 4). Förbränning bör utgöra endast en kortsiktig kvittbliv-ningsmetod för PVC-avfall eftersom stabilisatorerna ansamlas i aska ochslagg och på grund av att klorinnehållet innebär risker för dioxinbildning(yrkande 5). Materialåtervinning av PVC kan inte rekommenderas meddagens teknik (yrkande 6). Det är inte lämpligt att initiera materialåtervin-ning innan det är utrett vilken miljöpåverkan som kan uppstå vid återvin-ning. I motion Jo687 (mp) påtalas att PVC förstör möjligheterna till åter-vinning av många andra material, t.ex. plåt och andra plaster (yrkande 22).I motion Jo624 (c) förordas vidare märkning av PVC och andra klorera-de plaster eftersom det underlättar sortering vid återvinning av andra ter-moplaster och i avfallshanteringen (yrkande 7).Näringsutskottets yttrandeDet kan enligt näringsutskottet inte uteslutas att vissa av de aktuella mo-tionsförslagen står i konflikt med de regler som gäller inom EU och enligtinternationella handelsavtal. Huvudprincipen inom EU är att en vara somlagligen får marknadsföras i ett EU-land också skall ha marknadstillträdetill övriga länder. kan emellertid enligt handels-hindrande åtgärder vidtas för att skydda miljön om vissa villkor är uppfyll-da.Under nästa år kommer två regeringsuppdrag rörande hanteringen avPVC att redovisas. Det innebär att det kommer att finnas ett bättre be-slutsunderlag i frågor om bl.a. PVC-användningens miljökonsekvenser ocheffekterna från närings- och handelspolitiska utgångspunkter av en över-gång till alternativa material. förordar ur näringspolitisksynvinkel att de aktuella motionsyrkandena inte skall föranleda någonåtgärd från sida.Utskottets övervägandenGenom beslut uppdrog regeringen till Kemikalieinspek-tionen att lämna förslag till åtgärder för att minimera hälso- och miljöris-ker med användningen av stabilisatorer, mjukgörare och blyinnehållandepigment i PVC. I beslutet anförs att det är viktigt att belysa alternativamaterials miljöegenskaper. I den mån nya kunskaper föreligger om riskerbör befintliga avvecklingsplaner revideras för ämnen som används somtillsatser i PVC. I förekommande fall bör nya förslag tas fram till precise-rade avvecklingsplaner för ämnen som används som tillsatser i PVC. För-slagen bör vara baserade på konsekvensbelysningar vad gäller miljö, inter-nationella handelsaspekter, effekter för näringsliv och sysselsättning. Bl.a.bör konsekvenser för miljön av tillämnad användning av ersättningsmate-rial och ersättningsadditiver belysas. Även pågående arbete inom EU börbelysas. Förslag till riktlinjer för märkning av PVC-plaster bör redovisas isyfte att hos branschen initiera införandet av sådan märkning senast tillden 1 januari 1997.Uppdraget bör slutligt redovisas . En delredo-visning av uppdraget har gjorts den 15 september 1995.Utskottet har tidigare behandlat frågor som rör inver-kan av PVC på miljön. I enlighet med tidigare uttalanden ansluter sigutskottet i stor utsträckning till den syn som anläggs i motionerna Jo624och Jo687 om behovet av att minska den negativa miljöpåverkan av till-verkning och användning av PVC. Försiktighetsprincipen bör gälla förämnen beträffande vilka det finns grundad anledning att misstänka att demedför risker för hälsa och miljö. Utöver denna allmänna bedömning görutskottet i det följande några mer preciserade ställningstaganden i dessafrågor.Klor för PVC-tillverkningVid behandlingen av proposition 1989/90:100 bilaga 16 anförde utskottetatt avveckling av PVC-plast i förpackningar och andra engångsartiklar ären nödvändig åtgärd för att minska tillförseln av klor till hushållsavfall ochavfallsförbränning (1989/90:JoU16 s. 53, rskr. 241).Kretsloppsdelegationen anför i betänkandet (SOU 1994:194) PVC - enplan för att undvika miljöpåverkan att klorerade ämnen bildas eller an-vänds vid de olika tillverkningsstegen vid framställning av PVC-råvara.PVC består till av klor. Den svenska klortillverkningen sker med dens.k. amalgammetoden, som innebär att kvicksilver används i processen.Vid klortillverkning är det utsläpp av kvicksilver tillsammans med denhöga energiförbrukningen som är de för miljön mest belastande faktorerna.Även klororganiska föreningar släpps ut i samband med tillverkningen.Omkring 70 % av all klor som används i går till dikloretan-tillverkning, ett mellanled i PVC-tillverkningen.Sverige har förbundit sig att i överensstämmelse med Nordsjökonven-tionen avveckla användningen av kvicksilvermetoden vid klorframställ-ning senast till år 2010.Utskottet delar den syn som anläggs i motion Jo624 yrkande 1 om attmiljön vid klortillverkning för PVC-tillverkning belastas genom utsläpp avklororganiska föreningar, avgång av kvicksilver och genom energiför-brukningen. Flera av de lätta och tunga avfallsströmmarna vid själva PVC-tillverkningen är starkt förorenade med dioxiner och andra oönskadeklororganiska föreningar. Även diffusa utsläpp i form av klororganiskaföreningar sker från produktionsanläggningen. Regeringen och ansvarigamyndigheter bör mot denna bakgrund tillvarata alla möjligheter för attminska den negativa miljöpåverkan från klortillverkningen för PVC-framställning och från själva PVC-framställningen. Vad utskottet anförtbör med anledning av motion Jo624 yrkande 1 som sin meningge regeringen till känna.Bly och organiska tennföreningar som stabilisatorer i PVCBlyföreningar är den största gruppen av stabilisatorer till PVC följt avbarium/zinkföreningar, organiska tennföreningar samt kalcium/zinkföre-ningar.I proposition 1990/91:90 En god livsmiljö anfördes beträffande bly attdet bör vara möjligt att få ner de totala blyutsläppen med räknatfrån (s. 251). Det ankom på berörda myndigheter attnoga följa utvecklingen och att ta initiativ till de frivilliga åtgärder sombehövs för att uppnå en avveckling av blyanvändningen. Beträffande or-ganiska tennföreningar anfördes att de har en mycket spridd användning(a. prop. s. 262). De största mängderna av de organiska tennföreningarnaanvänds som stabilisatorer vid PVC-tillverkning. Vidare anfördes att deorganiska tennföreningarna har en hög toxicitet och flera negativa hälso-och miljöeffekter. Det är därför angeläget att den miljöskadliga använd-ningen av organiska tennföreningar avvecklas så snabbt som möjligt.Utskottet anförde vid riksdagsbehandlingen av propositionen att det ärangeläget att användningen av bly avvecklas och att förutsättning-arna synes vara goda för att genomföra avvecklingen med frivilliga åtgär-der (1990/91:JoU30 s. 165, rskr. Vidare anfördes att arbete medbegränsningsplaner för organiska tennföreningar pågår hos berörda myn-digheter (a. bet. s. 168).Kemikalieinspektionen har till regeringen redovisatpågående avvecklingsarbeten för blyanvändningen och anfört att blystabi-lisatorer främst ersatts i mjukgjord plast genom övergång till kalcium/zink-baserade tillsatser. Det konstateras att det är svårt att ersätta bly som stabilisator i plast som har lång livslängd, t.ex. bygg- och anläggningsproduktersåsom rör, kabel och folier. Som anledning anges höga krav på värmesta-bilitet liksom höga krav på lång livslängd för den färdiga produkten.Kretsloppsdelegationen anförde i betänkandet PVC - en plan att undvi-ka miljöpåverkan att avvecklingen av bly och organiska tennföreningar iPVC har gått långsamt (SOU 1994:104 s. 126). Det är oklart ivilken utsträckning det är möjligt att ersätta dessa stabilisatorer med andraalternativ. Kunskapen om alternativens miljöpåverkan är dessutom brist-fällig.I Kemikalieinspektionens delredovisning avuppdraget att föreslå åtgärder för att minimera risker m.m. med olika till-satser i PVC anförs att för tennorganiska föreningar har försök till riskbe-dömningar gjorts. Dataunderlaget är sparsamt men indikerar att använd-ningen innebär en möjlig miljöfara. Bland de organiska stabilisatorerna ärspridningen i egenskaper stor, men det finns flera som har miljö- ellerhälsofarliga egenskaper.Kemikalieinspektionen anför i det slutrapporterade s.k. plas-tadditivprojektet att organiska metallföreningar i PVC kan migrera men attde största emissionerna av metaller från plast torde ske på lång sikt. Vidareanförs att tennorganiska föreningar inte bör användas som alternativ tillbly.Som framgår av det anförda har statsmakterna i olika sammanhang gjortflera uttalanden om att bly och organiska tennföreningar bör avvecklas.Utskottet delar motionärernas bedömning att dagens stabilisatorer till PVCär miljöpåverkande. Vilka tillsatser och vilka mängder som används berorpå de materialegenskaper som önskas i den färdiga produkten. PVC kräverdock alltid tillsatser av stabilisatorer. Utskottet delar motionärernas be-dömning att avvecklingen av bly och organiska tennföreningar i PVChittills gått långsamt. Avvecklingen av de utpekade stabilisatorerna börenligt utskottets mening fullföljas . Avvecklingen bör ske medhänsyn till alternativens miljöpåverkan. Detta bör med anledningav motionerna Jo624 yrkande 3 och Jo687 yrkande 34 som sin mening geregeringen till känna.Tillsatsämnen för mjukgjord PVCI proposition 1990/91:90 En god livsmiljö anfördes beträffande ftalater attde belastar miljön framför allt genom stora utsläpp i luften (s. 261).Spridningen till miljön kan ske vid framställning och distribution av ftala-ter, vid tillverkningen av plastvaror innehållande mjuk PVC, vid använd-ning av dessa varor samt slutligen vid omhändertagande av avfall sominnehåller dessa varor. Vidare anfördes att negativa miljöeffekter har do-kumenterats i fråga om ftalater. Regeringen anförde att målet skall vara atttillförseln av ftalater till miljön skall minska. Det finns andra mjuk-görare som kan utgöra komplement eller alternativ till ftalater.Beträffande klorparaffiner anfördes att de är stabila, svårnedbrytbara ochmotståndskraftiga mot oxidation (s. 261). Bioackumulering av kloreradeparaffiner har konstaterats. För många användningar av klorparaffinerfinns mindre miljöskadliga alternativ. Målsättningen bör vara att använd-ningen av klorparaffiner skall ha upphört . De kortkedjiga ochhögklorerade klorparaffinerna bör vara avvecklade till senast år 1994.Vidare anfördes att miljöriskerna med klorparaffiner även har uppmärk-sammats internationellt.Vid riksdagsbehandlingen anförde utskottet att att negativa miljöeffekterhar påvisats i fråga om klorparaffiner samt att arbete med begränsnings-planer för klorparaffiner och ftalater pågår hos berörda myndigheter(1990/91:JoU30 s. 168, rskr. 338).Kretsloppsdelegationen har i betänkandet (SOU 1994:104) PVC - enplan för att undvika miljöpåverkan föreslagit bl.a. att användningen av deftalater som nyttjas för att mjukgöra PVC skall avvecklas.I Kemikalieinspektionens delredovisning avuppdraget att föreslå åtgärder för att minimera risker m.m. med olika till-satser anförs bl.a. att mjukgörare kan läcka ut ur PVC-produkter underderas användningstid. De största ftalatförlusterna står, enligt beräkningar,utomhusprodukter som plastbelagd plåt och väv för. Störst betydelse förexponeringen av människor har läckaget av mjukgörare från medicinskutrustning, t.ex. blodpåsar. Exponeringsnivåerna kan därvid bli höga.I delredovisningen anförs vidare att i den yttre miljön fördelas dietyl-hexylftalat, DEHP, och andra mjukgörare främst till mark, sediment ochpartiklar i vattnet. I sedimenten kan DEHP och närbesläktade mjukgörarebli kvar mycket . I redovisningen anförs att om man gör en riskbe-dömning utifrån det underlag som finns kommer man fram till att deDEHP-halter som uppmätts nära PVC-bearbetande industrier och i vissastadsnära områden kan anses innebära en miljörisk. Därför måste läckagetav mjukgörare från PVC minskas.Inom EU bedrivs ett program för bedömning och kontrollav risker med existerande ämnen baserat på förordning (EEG) nr 793/93.Inom programmet görs utredningar av miljö- och hälsorisker för valdakemikalier. kommer arbete att påbörjas med ett trettio-tal nya ämnen, bland dem flera som används som tillsatser i PVC. Denmest använda ftalaten, DEHP, kommer att rapporteras av . Utred-ningarna beräknas vara klara tidigast under 1997.Kemikalieinspektionen anför i plastadditivprojektets slutrapport att denabsoluta merparten av den totala förbrukningen av mjukningsmedel i Sve-rige (ca ) används i PVC-plast. Emissioner av plastadditiv kanske vid produktionen och vid användning inom den plastbearbetande in-dustrin. Emissioner kan också ske diffust från färdiga plastprodukter underanvändstiden och i avfallsledet. Mjukgörare kan röra sig i plasten. Detårliga utläckaget av ftalater från PVC-produkter kan uppskattas till 100ton. Kemikalieinspektionen anför att det utredningsunderlag som i dagföreligger innebär att det finns skäl för den svenska industrin att redan nuarbeta för att minska de diffusa emissionerna av mjukningsmedel, främstDEHP.Utskottet delar motionärernas bedömning att dagens mjukgörare tillPVC är miljöpåverkande. Vilka tillsatser och vilka mängder som användsberor på de materialegenskaper som önskas i den färdiga produkten. Någotmer än hälften av alla PVC-produkter är mjukgjorda. Från mjukgjordaPVC-produkter vandrar mjukgörare successivt ut till miljön. Den störstamjukgörargruppen är ftalater, en annan är klorparaffiner. Utskottet hartidigare uttalat att användningen av ftalater och klorparaffiner bör minskarespektive avvecklas. Utskottet instämmer i Kemikalieinspektionens slut-sats att läckaget av mjukgörare från PVC måste minska.Mot bakgrund av det anförda delar utskottet motionärernas uppfattningatt användningen av de miljöskadliga ftalater som används för attmjukgöra PVC bör avvecklas. Utskottet konstaterar dock att frågan omåtgärder för att minimera risker m.m. med olika tillsatser till PVC är före-mål för utredning hos Kemikalieinspektionen. Utskottet är därför inteberett att i denna del föreslå något särskilt uttalande av medanledning av motionerna Jo624 yrkande 2 och Jo687 yrkande 35.Kvittblivning, förbränning, materialåtervinning och märkning av PVC-produkterKretsloppsdelegationen anför i betänkandet PVC - en plan för att undvikamiljöpåverkan att konventionell deponering är en olämplig kvittblivnings-metod för det äldre PVC-avfall som innehåller miljöskadliga komponenteroch tveksam också för uttjänta nyare PVC-produkter med skadliga kom-ponenter. Delegationen pekar på att återvinning av PVC-produkter är enrelativt outvecklad teknik där det återstår en rad frågor att belysa. Vidareanförs att alla produkter av PVC och andra klorerade plaster bör märkas.Genom beslut uppdrog regeringen åt Naturvårdsverketatt föreslå kriterier för ett miljöriktigt omhändertagande av PVC-produktersom tjänat ut samt att bedöma förutsättningarna för återanvändning, mate-rialåtervinning, förbränning och deponering. I uppdraget ingår att lämnaförslag till åtgärder för att styra uttjänta varor och produkter av PVC tillbästa behandlingsmetod, och miljöeffekterna av konventionell deponeringav PVC-produkter bör bedömas, exempelvis med avseende på spridning avmjukgörare, stabilisatorer och eventuella nedbrytningsprodukter. Förslagenbör konsekvensbelysas med avseende på miljöeffekter, kostnadskon-sekvenser som t.ex. effekter för sysselsättning och näringsliv, internatio-nella handelsaspekter samt möjliga alternativa material till PVC. Uppdra-get bör redovisas senast den 30 juni 1996.Utskottet delar motionärernas bedömning att konventionell deponeringär en olämplig kvittblivningsmetod för det äldre PVC-avfall som innehål-ler miljöskadliga komponenter. Konventionell deponering är enligt utskot-tets mening inte heller acceptabel för uttjänta nyare PVC-produkter medskadliga komponenter. Mjukgörare och stabilisatorer kommer så småning-om att frigöras och kan spridas i miljön. Effekterna är inte kartlagda. Detär heller inte undersökt vilka nedbrytningsprodukter som kan bildasfrån PVC-polymeren i sig.Vid förbränning av PVC oskadliggörs det mesta av mjukgörarna i PVCmedan tungmetallerna från stabilisatorerna ansamlas i aska och slagg.Klorinnehållet i det avfall som förbränns innebär risker för dioxinbildning.På grund av klorinnehållet i avfallet krävs speciella reningssteg för rökga-serna och korrosionsbeständig utrustning i förbränningsanläggningarna.Utskottet anser att förbränning på grund av PVC-avfallets ringa energiin-nehåll endast bör betraktas som en kortsiktig kvittblivningsmetod ochdärför bör minska.Utskottet delar i huvudsak motionärernas synpunkter i fråga om materi-alåtervinning och märkning av PVC. Utskottet anser det inte uteslutet attåtervinning av PVC kan bli möjlig . Materialåtervinning avPVC kan med dagens teknik inte rekommenderas. Det bör enligt utskottetsmening ankomma på den som vill påbörja materialåtervinning att visa attåtervinning inte ger oacceptabla miljöeffekter. Därefter bör det ankommapå berörda myndigheter att värdera och godkänna en föreslagen material-återvinning.Alla nya produkter av PVC och andra klorerade plaster bör enligt utskot-tets mening märkas för att underlätta sortering vid återvinning av andratermoplaster och i avfallshanteringen. Märkning ger också viktig informa-tion för användare av plaster; det gäller för såväl företag som för konsu-menter. De berörda branschorganisationerna har en viktig roll.Utskottet har här ovan redovisat sin uppfattning, som i huvudsak över-ensstämmer med motionerna Jo624 yrkandena 4-7 och Jo687 yrkande 22.Med hänvisning till det uppdrag som och Kemikaliein-spektionen erhållit avstår utskottet i detta läge från att föreslå någon sär-skild åtgärd med anledning av dessa motionsyrkanden.Avveckling av PVCUtskottet anförde i betänkandet 1991/92:JoU17 Avfallsfrågor (s. 6) attförpackningar endast utgör en liten del av PVC-produkterna. Den heltövervägande delen PVC finns i framför allt byggnadsmaterial och kontors-och hushållsartiklar. PVC-produkternas starkt negativa påverkan på hälsaoch miljö gör en avveckling av PVC-användningen såväl i vårt land sominternationellt till en mycket angelägen uppgift. Utskottet förutsatte att detarbete som pågår på området kommer att resultera i åtgärder som leder snar avveckling av PVC-användningen.Vid behandlingen av proposition 1992/93:180 Om riktlinjer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling anförde jordbruksutskottet(1992/93:JoU14 s. 68) att den större delen, uppskattningsvis , av dentotala PVC-volymen återfinns i långlivade produkter inom konstruk-tionsområdet med en brukstid .