bet · GI01KU41 · 1995-03-07 00:00:00 — Ett exempel på konsekvensernaav detta är att budgetpropositionen ännu efteravlämnandet till inte finns tillgänglig i Rixlex.Överläggningar mellan förvaltningskontoret ochStatsrådsberedningen har ännu inte gett något resultat. Enligtvad utskottet erfarit pågår ett arbete med dessa frågor iregeringskansliet. Regeringen har sålunda den 9 juni 1994uppdragit åt sitt förvaltningskontor "att vidta de åtgärder sombehövs för att utveckla väl fungerande ". I uppdraget ingår bl.a. att åstadkomma ettverksamhetsanpassat system för elektroniskinformationsförsörjning inom samt till och frånregeringskansliet. Enligt utskottets mening bör regeringenpåskynda detta arbete så att en bättre ordning därmed skapas förregeringskansliets kommunikation med och Rixlex.Vad utskottet nu anfört om ansvaret för uppdatering avSamhällsguiden och kommunikation medriksdagen och Rixlex bör som sin mening ge regeringentill känna.I tre motioner K312 (m), K316 (s) och K811 yrkande 2 (kds)yrkas att databaserna i Rixlex bör bli tillgängligakostnadsfritt. Det nuvarande abonnemangspriset är enligt deuppgifter utskottet fått satt i relation till abonnemangsprisetpå riksdagstrycket, och förvaltningskontorets ambition är attstyra över efterfrågan till Rixlex.Vid prissättningen bör enligt förvaltningskontoret hänsyn tastill kapacitet att hantera de aktuella datamängdernaoch kvaliteten i kontakterna med användarna; eventuell differentiering av priset med avseende på vilkaanvändarna är (enskilda, företag, skolor etc.); kostnaderna för kommunikationen -- dessa står föroch de uppgår till betydande belopp.Enligt vad utskottet erfarit kommer frågan om prissättningenatt tas upp i förvaltningsstyrelsen . En möjligdifferentiering är t.ex. att bibliotek och medborgarkontor fårta del av Rixlex innehåll kostnadsfritt. Utan avsikt attföregripa förvaltningsstyrelsens behandling ochställningstagande i denna fråga förordar utskottet principiellten differentiering enligt vad som sagts. Med hänvisningtill vad som här anförts föreslår utskottet att motionerna K312,K316 och K811 yrkande 2 avslås.3. Medborgarkontor, tillgängligheten av information imyndigheternas publika databaser m.m.3.1 Försöksverksamhet med medborgarkontorMed medborgarkontor menas en offentlig inrättning som gerservice till medborgarna. Medborgarkontor finns f.n. orter i landet. Vid några medborgarkontor finns inte barakommunal verksamhet representerad utan även statliga myndigheteroch allmänna försäkringskassor. Medborgarkontor betraktas främstsom ett kompletterande medel för att möta medborgarnas ökadekrav på service och lättillgängliga myndigheter.Sedan oktober 1992 har i funnits enarbetsgrupp (C 1992:B) med uppgift att följa och utvärderautvecklingsarbetet med medborgarkontor m.m. Arbetsgruppen har idecember 1993 ersatts av en samordningsgrupp (C 1993:C) meduppgift att samordna det fortsatta utvecklingsarbetet medmedborgarkontor.I proposition 1993/94:187 föreslogs att en femårigförsöksverksamhet med medborgarkontor skulle inledas med börjanden . Syftet med försöksverksamheten var enligtpropositionen att få ytterligare kunskaper och erfarenheter omhur ett organiserat samarbete över kommunala och statligamyndighetsgränser kan utformas. Enligt det framlagdalagförslaget skulle kommunerna ges befogenhet att för enbegränsad tid sluta samverkansavtal med statliga myndigheterm.fl. om att utföra sådana uppgifter som inte innebärmyndighetsutövning. De uppgifter som kunde komma i fråga varenligt propositionen service och rådgivning av enklare och merrutinbetonat slag. Frågan om myndighetsutövning vidmedborgarkontor föreslogs utredas vidare. Utvecklingen inominformationsteknologin kan enligt propositionen komma att göradet möjligt för medborgarna att själva söka information och göraansökningar via s.k. publika dataterminaler eller hembaseradepersondatorer.Utskottet (bet. 1993/94:KU39) delade regeringens bedömning atten försöksverksamhet borde inledas i enlighet med regeringensförslag och tillstyrkte lagförslaget. följdeutskottet.3.2 Gällande bestämmelser om handlingars offentlighet,pågående utredningar m.m.Regler om allmänna handlingars offentlighet finns i TF 2 kap.1--16 §§. I 2 § regleras rätten att ta del av allmännahandlingar. Denna rätt får begränsas endast om det är påkallatmed hänsyn till vissa där angivna intressen, bl.a. hänsyn tillrikets säkerhet och skyddet för enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden. I 3 § definieras handling som"framställning i skrift eller bild samt upptagning som kanläsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast medtekniskt hjälpmedel". Handling är allmän om den förvaras hos enmyndighet och är att anse som inkommen till eller upprättad hosmyndigheten.I 11 § anges vad som ej anses som allmän handling. Bl.a.gäller det tryckt skrift, ljud- eller bildupptagning eller annanhandling som ingår i bibliotek.Allmän handling som får lämnas ut skall enligt 12 §tillhandahållas den som önskar ta del av handlingen. Det skallske genast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift.En myndighet är inte skyldig att tillhandahålla en handling påstället, "om betydande hinder möter".Den som önskar ta del av en allmän handling har enligt 13 §rätt att mot avgift få avskrift eller kopia av handlingen. är dock inte skyldig att lämna ut upptagning förautomatisk databehandling i annan form än utskrift.Konstitutionsutskottet har i sitt betänkande 1989/90:KU2uttalat att frågan om reglering av elektroniska dokument iförvaltningsförfarandet måste få en generell lösning.I årets budgetproposition (prop. 1994/95:100 bilaga 3, s. 14)heter det att den snabba tekniska utvecklingen särskilt inominformationstekniken (IT) och den snabbt ökade användningen avIT har medfört behov av en lagstiftning som kan svara mot dekrav som denna process ställer. är det enligtpropositionen rättsordningens uppgift att se till attgrundläggande fri- och rättigheter värnas även i IT-samhället.Denna problematik illustreras enligt propositionen av att å enasidan t.ex. de tryckfrihetsrättsliga principer på vilka våragrundlagar bygger bör förbli vägledande för rättsutvecklingen pådet massmediala området och att å andra sidan skyddet för denenskildes integritet måste bevaras.Dessa frågor behandlas i två olika utredningar. Den ena gällerrättsliga överväganden kring informationsteknologi (Ju 1994:05,dir. Utredningens uppgift är att med beaktande avintegritetsintressena lösa de rättsliga problemen kring frågornaom elektroniska anslagstavlor och elektroniska dokument iförvaltningen. Elektroniska anslagstavlor (Bulletin BoardSystems -- BBS) är databaser med möjlighet för grupper avanvändare att tillföra basen egna meddelanden och läsa andrasmeddelanden. Ett exempel på elektroniska dokument är elektroniskpost, där allmänheten har möjlighet att t.ex. kommunicera medmyndigheter och företag genom datorer. Utredningsarbetet skallvara avslutat senast den 1 november 1995.Inom skatteförvaltningen har genomförts sådanalagändringar som krävs för att den pappersbaseradeärendehanteringen skall kunna ersättas med elektroniska dokumentoch elektroniska akter (prop. 1994/95:93, 1994/95:SkU15). Enligtden nya lagstiftningen innehåller en elektronisk akt allahandlingar i ett ärende, både handlingar som upprättats ielektronisk form och elektroniska avbildningar avpappersbaserade handlingar. Elektroniska dokument är rättsligtlikställda med pappersbaserade dokument. De nya bestämmelsernahar trätt i kraft den 1 januari 1995.Den andra utredningen gäller tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens tillämplighet på nya medier (Ju1994:13, dir. 1994:104). Utredningen skall bl.a. undersökafrågan om ett grundlagsskydd för moderna medier som inte harett sådant skydd. Som exempel på sådana nya medier nämns idirektiven CD-ROM-skivor (Compact Disc ),möjligheten att via telenätet ta emot vissa tjänster avmassmediekaraktär och de tidigare nämnda elektroniskaanslagstavlorna. Utredningsarbetet skall enligt direktiven varaavslutat senast vid utgången av 1996.Den dåvarande regeringen tillkallade en kommissionför att främja en bred användning av informationsteknologin. Enviktig del av kommissionens arbete avses handla omlagstiftningsfrågor. Målet för kommissionens arbete har iproposition 1993/94:177 angetts vara att senast år 2010skall tillhöra "den globala utvecklingens absoluta spjutspetsar"när det gäller utnyttjandet av informationsteknologin.I kommissionens första betänkande, SOU 1994:118Informationsteknologin -- Vingar åt människans förmåga, framförsen rad rekommendationer bl.a. i fråga om förändringar irättsordningen och den offentliga förvaltningen. Kommissionenrekommenderar beträffande rättsordningen bl.a. attlagstiftningen skall vara så utformad att användningen av ITinte onödigtvis hindras eller kompliceras och att allmänna kravpå rättssäkerhet, IT-säkerhet och skydd av den enskildesintegritet skall uppfyllas. Det rättsliga regelverket skallgöras mer överblickbart med stöd av IT, anser kommissionen.Beträffande förvaltningen anför kommissionen bl.a. att denoffentliga förvaltningen skall vara ett föredöme, att IT:smöjligheter att främja allmänhetens insyn i förvaltningen skalltillvaratas och att alla offentliga organ skall utnyttja demöjligheter som IT ger inkl. elektronisk post och möjligheteratt söka information i databaser.IT-kommissionen har efter regeringsskiftet ombildats. Blandförändringarna kan nämnas att samordningsminister ordförandeskapet efter dåvarande statsminister och att ett särskilt Ungdomens IT-råd med tre medlemmarinrättats. Den nya kommissionen skall enligt sina direktiv (dir.1995:1) bl.a. bidra till att de rättsliga frågor som är avbetydelse för att få till stånd en ökad användning avinformationstekniken skyndsamt kan lösas.Företrädare för statliga myndigheter samt för kommun- ochlandstingsförbunden har bildat en samverkansgrupp med namnetToppledarforum i syfte att bl.a. främja tillkomsten av en öppenelektronisk infrastruktur för informationsförsörjning ioffentlig förvaltning.3.3 MotionernaI motion K810 yrkande 5 anför m.fl. (fp) atten utveckling pågår av datasystem för stöd av verksamheten vidmedborgarkontor. Enligt motionärerna är det medborgarnasinformationsbehov som bör stå i centrum för verksamheten vidmedborgarkontor och inte myndigheternas behov av samordning.Motionärerna förordar en satsning eller utprovning av olikatyper av datoriserade system för att tillgodose medborgarnasbehov av samhällsinformation vid medborgarkontor.Informationstjänsterna bör enligt motionärerna bli åtkomligadels från offentliga terminaler, dels från persondatorer ihemmen. En gemensam sluss eller mottagningsfunktion bör kunnaringas upp. Denna bör medge direkt vidarekoppling till relevantasamhällsinstitutioner där sakinformation finns bl.a. i rättsligafrågor. I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen.I motion Kr264 yrkande 10 hemställer m.fl. (kds)att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medborgarkontor. I motionen anförs attinrättandet av medborgarkontor är en viktig åtgärd för atttillgodose den enskilda människans behov av lättillgängliginformation. I är det möjligt att knyta sammanolika myndigheters och institutioners utbud av information medhjälp av en allt mer utvecklad data- ochtelekommunikationsteknik. I skall enligtmotionärerna finns "allmänhetens terminal" där den enskildesjälv kan hämta information, vid behov med biträde av personalvid kontoret. Vid etablering av medborgarkontor bör enligtmotionärerna alltid en samlokalisering med bibliotek övervägas.Terminaler bör placeras ut på flera ställen i kommunen, ansermotionärerna.I motion K811 yrkandena 3--6 begär m.fl. (kds) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om 1. att propositioner, statliga utredningaretc. på samma sätt som offentliga publikationer skallfinnas tillgängliga i publika databaser, 2. att upprätta enplan för att alla nya offentliga handlingar i stat, landstingoch kommun skall kunna nås elektroniskt senast den 31 december1997, 3. att inleda ett arbete som leder till att allahistoriska handlingar skall kunna nås elektroniskt senast den 31december 1999 och 4. tillsättande av en kommitté med uppgift attutarbeta ett förslag till en ny utformning av ochregeringens olika arbetsdokument som drar nytta av demöjligheter som ligger i det elektroniska mediet.I motion Ub903 yrkande 6 hemställer m.fl. (m) attriksdagen hos regeringen begär förslag till en ökad öppenhet hosmyndigheter (motsvarande) i enlighet med vad som anförts imotionen. Motionärerna anför bl.a. att de offentliga organen kantjäna som föredöme genom den egna informationsteknologiskaanvändningen. En effektiv och öppen förvaltning blir enligtmotionärerna lättare att uppnå med hjälp av den nya teknologin.Ett program syftande till att öka genomskinligheten iförvaltningarnas arbete bör enligt motionärerna innehålla attalla myndigheter skall kunna nås elektroniskt, att uppkopplinggenom datapost med daglig svarsskyldighet bör inrättas inommyndigheterna, att information om regeringens beslut skallfinnas tillgänglig , att offentliga utredningar skallkunna nås elektroniskt, att motioner, betänkanden, anförandenoch beslut i skall kunna nås på elektronisk väg ochatt regeringen bör sörja för att EU-informationen blir lätttillgänglig. I motionen anförs också att Patent- ochregistreringsverket bör spela en mer aktiv kunskapsförmedlanderoll med informationsteknologins hjälp.I motion K311 hemställer () attriksdagen beslutar öppna en 020-linje till riksdag.Enligt motionären är telefonen det snabba, enkla och naturligakommunikationsmedlet för de allra flesta, men det är dyrt fördem som måste ringa rikssamtal. Det är enligt motionärens meningdags att erbjuder medborgarna möjligheten attringa upp på ett 020-nummer, som begränsar kostnadenför den som ringer upp till en markering, medan mottagarenbetalar resten.3.4 Utskottets bedömningI motion K311 (fp) hemställs att inrättar en020-linje för inkommande samtal. har vid ett flertaltillfällen behandlat och avslagit motioner ominrättande av 020-nummer för samtal till , senast våren1994. 1993/94:KU35) vidhöll viddetta tillfälle, med hänvisning till kostnadsberäkningar utfördaav förvaltningskontoret och pågående utredningsarbete omanvändning av 020-nummer i statlig verksamhet, sin tidigareinställning att det sistnämnda arbetet bör avvaktas ochavstyrkte motionen.I sakfrågan har inget ändrats . Enligt den senastekommittéberättelsen beräknas den i sammanhanget aktuellaSTATTEL-delegationen (C 1991:03) avsluta sitt arbete först föreutgången av 1996. Med hänvisning till detta och den tidigareredovisade kostnadsberäkningen avstyrks motion K311.Motion Kr264 yrkande 10 (kds) tar upp olika idéer om hurmedborgarkontor bör etableras och utvecklas, bl.a. attmedborgarkontoren bör samlokaliseras med folkbibliotek och attdet bör finnas en allmänhetens terminal vid varjemedborgarkontor. Som framgått ovan finns det en samordningsgruppinom som arbetar med hithörande frågor.Utskottet finner mot denna bakgrund ingen anledning att ta någotinitiativ med anledning av motionen, vilken avstyrks.I motionen K810 yrkande 5 (fp) förordas bl.a. attinformationstjänsterna vid medborgarkontor bör bli åtkomligadels från offentliga terminaler, dels från persondatorer ihemmen. Inkommande frågor bör enligt motionärerna slussas tilldet ställe där informationen finns.Detta yrkande har visst samband med yrkandet 6 (delvis) imotion Ub903 (m), där bl.a. hemställs att alla myndigheter inkl.statliga utredningar skall kunna nås elektroniskt och attuppkoppling genom datapost bör inrättas inom myndigheterna.I motionerna K811 yrkandena 3--6 (kds) och Ub903 (m) yrkande 6(delvis) ställs förhållandevis långtgående krav på tillgången påallmänna handlingar på elektronisk väg. En del av yrkandenaavser sådana dokument som redan finns i databassystemRixlex, t.ex. motioner, utskottsbetänkanden, anföranden ochbeslut i . I andra fall, t.ex. propositioner ochstatliga utredningar, finns dokumenten ännu inte tillgängligaelektroniskt, dock att arbete pågår i när detgäller möjligheten att snabbare överföra propositionerna tillRixlex. Beträffande EU-informationen kan nämnas att bl.a.Sekretariatet för Europainformation fortsätter sitt arbete framtill nästa halvårsskifte och att denna funktion därefter av alltatt döma kommer att få en permanent lösning som ett resultat avpågående utredningsarbete.Kraven på att alla nya statliga, landstingskommunala ochkommunala handlingar samt alla historiska handlingar skall blitillgängliga före nästa sekelskifte enligt motion K811 innebärett mycket långtgående åtagande från det allmänna, liksomyrkandet i samma motion om en kommitté med uppgift att utarbetaförslag till ny utformning av och regeringensarbetsdokument. Detsamma gäller de olika förslagen till ökadöppenhet hos myndigheterna i motion Ub903.Motionerna K810, K811 och Ub903 aktualiserar en mängd olikaproblem med anknytning till informations- och yttrandefrihet,sekretess och integritet och andra rättsliga problem som rör nyinformationsteknologi. Till en del behandlas dessa i pågåendeutredningar, framför allt utredningen om rättsliga övervägandenkring informationsteknologi (Ju 1994:05) men även kommittén omnya medier och grundlagarna m.m. (Ju 1994:13). Härutöver finnsIT-kommissionen, som enligt de ursprungliga intentionerna skallarbeta med lagstiftningsfrågor.Utskottet vill, med hänvisning till ett tidigare uttalande omreglering av elektroniska dokument i förvaltningsförfarandet,för sin del framhålla vikten av att de här redovisade problemenuppmärksammas och löses . Detta bör enligtutskottets mening kunna ske inom ramen för det pågåendeutvecklings- och utredningsarbetet.Utskottet förutsätter att regeringen härvidlag spelar en aktivoch pådrivande roll och bl.a. avdelar nödvändiga resurser tillIT-kommissionen för de här aktuella frågornas fortsattaberedning.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionernaK810, K811 och Ub903. beträffande utskottets uppföljning och utvärdering avsamhällsinformationenatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om ansvaret för uppdateringen av Samhällsguidensamt om kommunikation med ochRixlex,2. beträffande databassystemet Rixlexatt avslår motionerna 1994/95:K312, K316 och K811yrkande 2,3. beträffande inrättande av 020-nummer till riksdagenatt avslår motion 1994/95:K311,4. beträffande etablerande och utvecklande avmedborgarkontoratt avslår motion 1994/95:Kr264 yrkande 10,5. beträffande tillgängligheten av information hosmyndigheterna i publika databaser m.m.att avslår motionerna K810 yrkande 5, K811 yrkandena3--6 och Ub903 yrkande 6.Stockholm den 7 mars 1995På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (m), ToneTingsgård (s), (), (),(), (), Pär-AxelSahlberg (s), (), (), HåkanHolmberg (fp) och (). Sammanfattning 1Motioner 1Utskottet 21. Inledning 22. Utskottets uppföljning och utvärdering avsamhällsinformationen 32.1 Inledning 32.2 och samhällsinformationen 32.3 Uppföljningens/utvärderingens uppläggning ochinriktning 42.4 Underlagsmaterialet 52.5 Samhällsinformation i ett övergripandeperspektiv 52.6 Samhällsinformationen i 72.6.1 Informationsenheten vid RFK 72.6.2 Databasen 82.6.3 Samhällsguiden 92.6.4 102.6.5 Tidningen 112.7 EU-information 122.7.1 Resurser och organisation 122.7.2 Arbetet vid Sekretariatet förEuropainformation 132.7.3 EU-information i 132.8 Sammanfattning 142.9 Motionerna 182.10 Utskottet 183. Medborgarkontor, tillgängligheten av information imyndigheternas publika databaser m.m. 213.1 Försöksverksamhet med medborgarkontor 213.2 Gällande bestämmelser om handlingars offentlighet,pågående utredningar m.m. 213.3 Motionerna 243.4 Utskottets bedömning 25Hemställan 27