bet · GI01UU16 · 1995-04-06 00:00:00 — Motionärerna ser det också som mycket angeläget attRyssland, så långt möjligt, kan integreras i de olikaorganisationer för europeisk samverkan, EU inberäknat, somfinns.Även EU:s roll för skapandet av en friare handel i Europaframhålls i flera motioner. En friare handel uppfattas somväsentlig för att påskynda den önskvärda utvecklingen i staternai . I motion U31 (kds) anförs att Sverigei EU bör verka för att de nuvarande Europaavtalen med öststaterutvecklas och ges en fastare form. Avtalen måste utvidgas medtiden bl.a. så att de utöver industrivaror även omfattarjordbruksvaror (yrkande 5). Samma yrkande återkommer i motionK224 (kds) yrkande 29.I motion om agerande i EU, U503, påpekasfaran för att staterna i skall bli förbiståndsberoende. Ländernas egna möjligheter att öka produktionoch sysselsättning för export är av avgörande betydelse för attde snabbt skall kunna utvecklas och skapa en stabil och hållbarekonomisk bas. De central- och östeuropeiska staterna bör därförges fritt tillträde till marknaderna i EU (yrkande 4).I motion U809 (v) yrkande 7 föreslås att handelsavtal somträffas mellan EU (även EFTA nämns) och central- ochösteuropeiska stater skall innehålla möjligheter tillasymmetriska arrangemang så att svagare länder skall hamöjlighet att under en övergångstid skydda uppbyggnaden av sinegen konkurrenskraft. Behovet av ökad handel mellan /EUoch framhålls även i Vänsterpartietsmotion i anledning av proposition 160, motion U33, dock utansärskilt yrkande härom.Med hänvisning till arbete i EU, syftande till attskyndsamt integrera de baltiska staterna i det europeiskasamarbetet, samt till hur andra nordiska länder, bl.a. Danmarkoch , agerat, yrkas i motion U803 (fp) att även Sverigeskall avskaffa visumtvånget för medborgare från de baltiskastaterna.Utskottets övervägandenSamarbetet med intar enligt utskottetsuppfattning en central plats i svensk utrikespolitik. Det är ettgrundläggande svenskt intresse att utvecklingen också i dessaeuropeiska stater leder till en fördjupad demokratisk kultur,ekonomiska och sociala framsteg, förbättrad miljö med bl.a.effektivare energisystem samt en ökad öppenhet mot omvärlden. Decentral- och östeuropeiska staternas integration i -- därockså ett framtida medlemskap i i de flesta fall utgör enkonkret målsättning -- kan enligt utskottets uppfattning bidratill ökad politisk och ekonomisk stabilitet på hela deneuropeiska kontinenten.Flera länder i har kommit långt i denpågående omvandlingsprocessen. Samarbetet syftar till att påolika sätt söka befästa denna och bidra till att staterna kanintegreras i ett säkert, demokratiskt samt miljömässigt ochsocialt bärkraftigt . En integrering i är intemöjlig, om det inte finns en grundläggande samstämmighet i frågaom den ekonomiska utvecklingens villkor. Kommandoekonomin i detforna och i de stater som var politiskt ochekonomiskt bundna till innebar i praktiken attreguljärt ekonomiskt samarbete med andra stater försvårades.Därmed skapades också isolering. Övergången till marknadsekonomifår mot denna bakgrund anses vara en nödvändig förutsättning förett vidgat alleuropeiskt samarbete.För att uppnå samarbetets övriga viktiga mål är emellertidsamtidigt en insikt nödvändig om att även marknadsekonomin somsystem innebär begränsningar. Enligt utskottets uppfattningframgår detta klart i föreliggande proposition. Det föreslagnasamarbetsprogrammet utgör inte ett stöd till en ohämmadekonomisk omvandling. Utvecklingen måste -- som framgår av tvåav de fyra uppställda målen för samarbetet -- vara såväl socialtsom miljömässigt hållbar. Utskottet noterar att propositionenockså i framställningen om samarbetet med Central- och Östeuropai EU betonar att , också som EU-medlem, avser verka fören balanserad utveckling, där också miljön och de sociala frågorständigt beaktas. Utskottet noterar vidare vikten av att Sverigelångsiktigt kan bidra till att stärka de institutioner och detregelverk, inom vars ramar varje väl fungerande marknadsekonomimåste arbeta. Förvaltningsstöd och rådgivning på deekonomisk-politiska och juridiska områdena utgör väsentligainslag i östsamarbetet.Utskottet konstaterar att samarbetet med Central- ochÖsteuropa är ett mångfasetterat och ofta komplicerat arbetsfält.De nya förutsättningarna för relationer med dessastater innebär att kontakterna utvecklas på många olika plan ochi beaktande av ett stort antal aspekter. Enligt utskottetsuppfattning belyses detta förhållande väl i föreliggandeproposition. Ändå speglar denna -- som också framhålls ipropositionen -- inte på något fullständigt sätt mångfalden i deframväxande relationerna med Central- och Östeuropa.Propositionen anger endast de ramar och riktlinjer som föreslåsbli gällande för det samarbete som finansieras överUtrikesdepartementets littera G. samarbete med Central-och . Utskottet konstaterar att Utrikesdepartementetoch andra delar av härutöver bedriver ettomfattande östsamarbete som endast i begränsad utsträckningåterspeglas i propositionen.Utskottet noterar att den översyn som gjorts av dethittillsvarande östsamarbetet resulterat i bedömningen attprojekten och insatserna i stort sett varit effektiva ochändamålsenliga. Det finns dock utrymme för förbättringar. Iöversynen har bl.a. påtalats splittringen av verksamheten påmånga olika aktörer och den därav följande bristen på överblick.I översynen har också bl.a. framhållits behovet av långsiktighetoch av engagemang i östsamarbetet på lokal nivå. Särskiltdemokratistödet har bedömts vara underdimensionerat.Det i föreliggande proposition presenteradesamarbetsprogrammet utgör enligt utskottets uppfattning ettviktigt steg på vägen mot en mer samlad och överblickbarorganisation och hantering av östsamarbetet. Den nyasammanslagna myndigheten kommer, enligt vad som anges ipropositionen, att inrymma en särskild avdelning för samarbetetmed , vilket torde understryka strävan attsamordna verksamheten. Den tidigare splittringen -- på fleraolika biståndsmyndigheter -- av östsamarbetsfrågornakritiserades hårt från många håll, inte minst från aktörerna påfältet. Genom att handläggningen av det stora flertalet ärendengenom omorganisationen koncentreras till en och samma avdelning,torde såväl samordningen inåt som överskådligheten utåt kunnaförbättras.Värdefulla insatser i östsamarbetet görs av de svenskautlandsmyndigheterna i bl.a. de baltiska staterna och i S:tPetersburg. Utskottet vill framhålla vikten av att dessamyndigheter även fortsättningsvis står väl rustade inför deuppgifter som följer av det nya samarbetsprogrammet.Som påpekas av flera motionärer skiljer sig samarbetet medCentral- och väsentligt från utvecklingssamarbetet medstaterna i , och . I flertalet central-och östeuropeiska länder beror problemen -- som också framgåttav utskottets resonemang ovan -- inte på att de saknar ekonomiskpotential, utan på brister hos de förutvarande politiska ochekonomiska strukturerna. Insatserna i dessa länder får därförockså en speciell karaktär. Demokratiska och ekonomiska reformerbåde förutsätter och skapar behov av rådgivning, utbildning ochexpertutbyte. Insatser inriktade på kunskaps- ochkompetensutveckling har mot denna bakgrund och i ljuset av deresurser som står till förfogande bedömts ge den störstaeffekten. Enligt utskottets uppfattning bör samarbetet medCentral- och därför inte jämföras med eller utgöra endel av det utvecklingssamarbete som bedrivs med staterna iAfrika, och . Det är också mot denna bakgrundsom samarbetet budgetmässigt behandlas separat, under littera G,tredje huvudtiteln ().Samtidigt noterar utskottet att regeringen i propositionenframhåller att samarbetet inte skall uppfattas som ettarbetsfält enbart för centrala myndigheter. Vikten av enskildaoch lokala initiativ framhävs och stödet via bl.a. folkrörelseroch enskilda organisationer föreslås öka. Likaså noterarutskottet att insatser i regional och regi betonas ipropositionen.Med anledning av att det i några motioner riktas kritik motdet sätt på vilket regeringen valt att organiserasamarbetsprogrammets handläggning inom fårutskottet konstatera att detta är en fråga för regeringen ochatt den inte bör bli föremål för överväganden.Statsministern ensam utser statsråden och fördelar departementoch ärenden dem emellan.Utskottet konstaterar att de många krav som tidigare rests(bl.a. i motion U809 (v) från allmänna motionstiden) på en mersammanhållen strategi för östsamarbetet får anses vältillgodosedda genom det föreslagna samarbetsprogrammet.Huvudmålsättningarna för samarbete med Central- ochÖsteuropa har enligt utskottets uppfattning nu getts klararekonturer och ett mera preciserat innehåll. återspeglarde även den kontinuitet som präglat det svenskaöstsamarbetet.Utskottet delar inte den syn på omvandlingsprocessensförutsättningar så som den kommer till uttryck i motionerna U30(m) och U808 (m). Det socialistiska enpartisystemet som sådantbehöver, till skillnad från vad som hävdas av motionärerna, inteavvecklas -- det är gjort i flertaletstater i . Den stora utmaningen som dessastater står inför är i stället att bygga upp fungerandesamhällen samt socialt och miljömässigt bärkraftiga ekonomiskasystem.Enligt utskottets synsätt var grundliga och snabbaförändringar i nödvändiga ireformprocessens inledningsskede, då det gällde att hindraföreträdare för det gamla systemet att stoppa och vrida tillbakaklockan. Även flertalet av de äldre politiker som återkommittill makten, som en följd av utslag i fria val, har insett attförändringsbehovet inte kan förnekas. Utskottet delar dengrundsyn som också återspeglas i propositionen, nämligen att vadsom nu krävs är genomgripande institutionella reformer. Det ärenligt utskottets uppfattning viktigt att inse att en sådangenomgripande omställning kan ta i anspråk. Som ocksåframhålls i propositionen måste de sociala problem som uppstårunder tiden lösas. I annat fall utsätts även reformprocessen iövrigt för stora påfrestningar. Utskottet vill i likhet medregeringen betona vikten av att den sociala dimensionen av denekonomiska omvandlingen ägnas ökad uppmärksamhet i detövergripande syftet att befästa de demokratiska ochmarknadsekonomiska landvinningarna.Utskottet instämmer inte heller i motionärernas (U30 (m) samtU808 (m)) resonemang om den gemensamma säkerheten. Den situationsom rådde kan inte likställas med dagens.Främjandet av gemensam säkerhet i och världen som helhetmåste ha som utgångspunkt den faktiska situationen . Hotet mot den gemensamma säkerheten under1970-talet och en stor del av utgjordes enligtutskottets uppfattning främst av den eskalerade kapprustningenmellan supermakterna. Uppgiften var då att bryta spiralen avständigt ökad misstro och inleda en dialog. Genom bl.a. deneuropeiska säkerhets- och samarbetskonferensen, ESK, öppnadeskanaler för påverkan på diktaturerna i och dessaförmåddes bl.a. att underteckna viktiga dokument omgrundläggande fri- och rättigheter. Det som i motion U30 (m) mednegativa förtecken kallas samexistens blev ingen acceptans avdiktaturerna eller av bristen på mänskliga rättigheter ochdemokrati.Utskottet konstaterar att det nu finnsreella möjligheter till en säkerhet grundad på en bredarevärdegemenskap. Begreppet gemensam säkerhet får därmed en heltny och mer genuin innebörd . Enligt utskottetsuppfattning återspeglas det nya säkerhetsbegreppet väl iföreliggande proposition.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna U30 (m)yrkandena 1--4 och 6--7 samt U808 (m) yrkande 1.Utskottet delar den i propositionen uttryckta uppfattningenatt samarbetet med måste präglas av enhelhetsyn. Formuleringen av fyra mål för det fortsattasamarbetet med innebär inte -- som antydsi några motioner -- att det saknas ett inbördes samband mellandem. Det framgår av propositionens bakgrundsbeskrivning attomvandlingen i de central- och östeuropeiska staternaförutsätter såväl politiska som ekonomiska reformer. framgår även tydligt de nödvändiga kopplingarna tillutvecklingen på områden som social trygghet och miljöskydd.Som påpekas i propositionen -- och som också utskottettidigare noterat -- innebär den pågående omvandlingen i Central-och att många människor riskerar att få det sämreunder en övergångsperiod. Kan de sociala trygghetsproblemen intelösas , finns risk för att den politiska ochekonomiska omvandlingen inte erhåller det breda stöd frånbefolkningen som är en förutsättning för en framgångsrikreformprocess. Det är enligt utskottets uppfattning viktigt attdenna dimension -- så som görs i propositionen --uppmärksammas.I bl.a. motion U27 (fp) framhålls att respekten för derättsliga ramar, inom vilka marknadsekonomin måste verka, ärberoende av hur konsekvent de ekonomiska reformerna verkligengenomförs. Utskottet delar detta synsätt. Reglernas trovärdighetsätts ur spel om många företag och andra ekonomiska aktörersätter sig över dessa regler. Dylika problem löses emellertidinte enbart med hjälp av fler ekonomiska reformer. Denbakomliggande lagstiftningen är ofta bristfällig. Insatser föratt bistå de central- och östeuropeiska staterna på detjuridiska området är mot denna bakgrund väsentlig. Utskottetvälkomnar därför att sådana insatser ägnas betydandeuppmärksamhet i föreliggande proposition.Enligt propositionen bör samarbetsprogrammet bidra till attfrämja en säkerhetsgemenskap i . Det hittillsvarandestödet, främst det s.k. suveränitetsstödet, föreslås vidgas anslagspost för säkerhetsfrämjande insatser till vilkentotalt anslås för /96.Utskottet, som välkomnar regeringens förslag, anser att insatsersom kan bidra till bl.a. uppbyggnaden av demokratisktkontrollerade försvarsmakter är av central betydelse för denlångsiktiga stabiliteten i . Utskottet konstaterar attSverige redan lämnat viktiga sådana bidrag, framför allt i debaltiska staterna. Stödet har bl.a. omfattat ledarskapskurser iSverige för estniskt, lettiskt och litauiskt befäl. Som framgårav propositionen medverkar svensk militär personal även iutbildningen av den gemensamma baltiska bataljonen förfredsbevarande insatser (BALTBAT). Stödet till BALTBAT kommeräven i fortsättningen att utgöra ett centralt inslag i detsäkerhetsfrämjande samarbetet. stöder också omskolningenav ryska militära befattningshavare. En annan viktigsäkerhetsfrämjande insats utgörs av den regelbundnakursverksamhet som erbjuder de i Central- och Österuopanyetablerade utrikesministeriernas diplomatiska tjänstemän.I senare avsnitt i betänkandet behandlar utskottet utförligarepropositionens förslag om demokratistöd, sociala insatser,miljöstöd m.m.Med hänvisning till vad som ovan anförts om det föreslagnasamarbetsprogrammets allmänna karaktär och inriktning anserutskottet att någon vidare åtgärd inte synes påkalladmed anledning av motionerna U27 (fp) yrkande 2, U31 (kds)yrkande 2, U33 (v) yrkande 1 samt U809 (v) yrkande 1. Utskottetbetraktar därmed dessa yrkanden som besvarade. Motion U27 (fp)yrkande 1 avstyrks.Mot bakgrund av att det i några motioner görs framställningarom ökning av samarbetet med vissa stater noterar utskottet attdet i propositionen, trots avsaknaden av landramar -- vilkaenligt utskottet skulle minska flexibiliteten i samarbetet --ändå görs klara ställningstaganden när det gäller de geografiskaprioriteringarna. intar således en särställningi det svenska samarbetet med Central- och Östeuropa.Detta hindrar inte att insatser även skall kunna övervägas iandra regioner, där reformprocessen är av särskilt intresse.Detta torde särskilt gälla , som med hänsyn till landetsstorlek och struktur erbjuder särskilda problem. Utskottetnoterar att regeringen aviserar ökat samarbete med påskilda områden. Utskottet välkomnar denna ambition, menkonstaterar att möjligheterna att genomföra projekt äravhängiga också mottagarlandets kapacitet att administrera democh tillgodogöra sig resultatet. Vad avser främstsäkerhetsfrämjande insatser torde dessa även alltfort fåsamordnas på huvudsakligen nationell nivå. Det innebär, enligtvad utskottet erfarit, som regel längre föreberedelsetid ochlängre tid för att förverkliga projekt. tar det ocksålängre tid innan effekterna av insatserna kan utläsas.Utskottet delar uppfattningen, som kommer till uttryck också ibl.a. motionerna U27 (fp) och U33 (v), att utvecklingen isärskilt och bör ägnas ökad uppmärksamhet.EU:s erfarenheter kan vara till stor nytta när det gäller attöka även de bilaterala kontakterna med stater som ochVitryssland. I särskilt , där EU har ett betydandesamarbetsprogram, kan insatser för att främja den ekonomiskautvecklingen och stärka demokratin vara motiverade. Insatserbehöver inte alltid uppgå till betydande belopp för att att varameningsfulla. Utskottet anser det lika viktigt att kontakternapå olika nivåer, inte minst via enskilda organisationer, stärks.Vidare kan det vara angeläget att utvidga kontaktytorna med deländer i främst som inom en inte alltför avlägsenframtid kan förväntas bli medlemmar i . Dessa inkluderar bl.a.Slovenien, som just inlett förhandlingar med EU om ettassociationsavtal. Utskottet skulle också välkomna ett närmaresamarbete med , som är utsatt för svåra ekonomiska ochsociala påfrestningar i samband med de pågående konflikterna if.d. Jugoslavien.Till andra stater i f.d. ges främstkatastrof- och flyktingbistånd via huvudsakligen multilateralakanaler. Betydande insatser planeras även för återuppbyggnadsamt för främjande av mänskliga rättigheter och demokrati.Insatserna har finansierats under littera C.Internationellt utvecklingssamarbete, tredje huvudtiteln(). Utskottet, som i sitt betänkande1994/95:UU15 behandlat regeringens förslag jämte motioner ifrågan, anser att den hittillsvarande finansieringsordningen förJugoslavieninsatser varit ändamålsenlig. Utskottet förutsätteratt regeringen noga följer utvecklingen i f.d. ochföreslår nya bistånds- och samarbetsinsatser näromständigheterna så medger.Utskottet anser -- i ljuset av ovanstående överväganden -- dengrundläggande prioritering riktig som innebär att de bilateralainsatserna koncentreras till vårt geografiska närområde medanhuvuddelen av samarbetet med länderna utanför detta närområdeäger rum genom medverkan i olika multilaterala organs insatser.Givetvis måste en regional helhetssyn prägla samarbetets alladelar.Med det anförda betraktar utskottet motionerna U27 (fp)yrkandena 5--8 samt U31 (kds) yrkande 1 som besvarade.Utrikesutskottet har tidigare i många sammanhang (senast ibet. 1994/95:UU5 om medlemskap i unionen)påpekat att utökad frihandel är av utomordentlig betydelse i decentral- och östeuropeiska staternas strävan att åstadkomma enhållbar ekonomisk utveckling. Handel och bistånd, miljö- ochutvecklingsfrämjande insatser måste gå hand i hand medansträngningarna att bygga en gemenskap för fred och säkerhet ihela . EU fyller i detta sammanhang en viktig funktion.Unionen har som uttrycklig målsättning att bygga broar i Europaför att därigenom främja fred, demokrati och stabilitet. De s.k.Europaavtalen, dvs. de associationsavtal som haringått med länder i , reglerar inte enbarthandel utan också samarbete, bistånd samt andra områden och harmedlemskap som slutligt mål. Utskottet noterar som särskiltviktigt i sammanhanget det Europaavtal som i praktiken redan medframgång färdigförhandlats mellan och samt att ävenliknande avtal med och beräknas kunnafärdigförhandlas . Avtalen bekräftarenligt utskottets uppfattning den centrala roll som EU spelarför utvecklingen av ett brett alleuropeiskt samarbete.Sveriges handelspolitiska agerande inom EU har vid ett flertaltillfällen behandlats av näringsutskottet, senast i utskottetsyttrande (1994/95:NU1y) till utrikesutskottet angående Sverigesmedlemskap i unionen samt i ett betänkande(1994/95:NU8) angående anslutning tillVärldshandelsorganisationen. anförde därvid attdet är angeläget att med kraft fortsätter att driva sintraditionellt frihandelsvänliga linje. Näringsutskottethänvisade också till att regeringen understrukit betydelsen avfrihandel och att den betonat att det är en naturlig uppgift förSverige att verka för att EU:s handelspolitik på t.ex. teko- ochjordbruksområdena möjligt frigörs. Vidare hänvisadestill den svenska strävan att, tillsammans med andrafrihandelsinriktade länder, motverka protektionism i allaformer.I sitt yttrande med anledning av nu föreliggande proposition(1994/95:NU5y) markerar näringsutskottet på nytt den avgöranderoll som en fri handel har för främjandet av tillväxt ochvälfärd. anför bl.a. följande:De central- och östeuropeiska ländernas framåtskridande tordei hög grad gynnas av att de kan exportera varor från de sektorerinom näringslivet där de är konkurrenskraftiga. Strävan efter enöppnare handel, även när det gäller tekovaror ochjordbruksprodukter, måste därför ha en framträdande plats iSveriges politik i förhållande till dessa länder. Genom atthandelspolitiken nu utformas gemensamt inom EU är det angelägetatt inom unionen med kraft fortsätter att driva enfrihandelsvänlig linje. Vad som anförts ligger i linje medvad såväl i bred enighet som regeringen tidigarebetonat.Näringsutskottet anser därför att de berörda motionerna ihuvudsak är tillgodosedda och att något uttalande frånriksdagens sida inte är erforderligt.Som framgått ovan delar även utrikesutskottet den övergripandeuppfattning som kommer till uttryck i flertalet motioner,nämligen att EU och de högt industrialiserade länderna i Europasom helhet bör vara öppna mot omvärlden. har ocksåaktivt verkat för att få till stånd en sådan öppenhet bl.a. somtidigare medlem av EFTA. Som medlem i EU har lämnat defrihandelsavtal som EFTA-länderna haft med flera central- ochösteuropeiska stater och gått in i EG:s bredare och merambitiösa Europaavtal med samma länderkrets. Viktigaliberaliseringar av EU:s handelspolitik har skett inom ramen förEuropaavtalen. Avtalen är asymmetriska på så sätt att de ickeEU-anslutna staterna tillerkänts längre tullavvecklingsperioderän EU-staterna. Utskottet förutsätter att som medlem iEU fortsätter att verka för en liberalisering avhandelspolitiken och för att unionen skall vara öppen ochgenerös mot omvärlden.I förlängningen av den önskvärda utvecklingen i liggerde centraleuropeiska ländernas, inkl. de baltiska staternas,fulla Europaintegration med medlemskap i som slutgiltigt mål.Det är , som påpekas i flera motioner, viktigt att inteRyssland och övriga OSS-stater blir isolerade. måstemedverka till att också dessa staters anknytning till det övrigaEuropa blir så stark som möjligt. De bl.a. i propositionen merutförligt redovisade s.k. partnerskapsavtalen med EU är av storbetydelse i detta sammanhang.Med det anförda betraktar utskottet motionerna U27 (fp)yrkande 4, U31 (kds) yrkande 5, U32 (c) yrkande 1, U503 (fp)yrkande 4, U809 (v) yrkande 7 samt K224 (kds) yrkande 29 sombesvarade.Utskottet har i flera tidigare betänkanden (senast1994/95:UU3) konstaterat att avsikt har varit att verkaför viseringsfrihet för samtliga baltiska stater sedan dessaåter blev självständiga 1991. I princip råder, enligt vadutskottet erfarit, även nordisk enighet om denna strävan. Dethar likväl ansetts att beslut i detta avseende är avhängigt debaltiska staternas anpassning till Genèvekonventionensasylrättsliga regler, varigenom de även skulle få ställning soms.k. första asylländer.Den principiella nordiska samsynen hindrar inte att olikabedömningar gjorts av den lämpliga tidpunkten för införande avviseringsfrihet. Så har, som även framgår av motion U803 (fp),och redan slutit viseringsfrihetsavtal med Estlandoch . har inlett diskussioner med omviseringsfrihet. Enligt vad utskottet erfarit förväntar dockFinland att går med på ett avtal om återtagande avtredjelandsmedborgare och ett avtal om polissamarbete innanviseringsfrihet genomförs.De senaste årens flyktingströmmar över , där debaltiska staterna utgjort transitländer, har motiveraten försiktig svensk hållning i viseringsfrågan.