bet · GI01SkU20 · 1995-03-28 00:00:00 — Motionen innehåller också uttalanden tillförmån för en ökad miljörelatering av den indirektabeskattningen, om att EU-anpassningen av beskattningen på långsikt bör leda till sänkt mervärdesskatt och avståndstagandenfrån planerna på en breddning av fastighetsskatten och ändringarav det särskilda grundavdraget för pensionärer. -- Även motionA215 av m.fl. (m) innehåller ett yrkande om atthöjningen av arbetsgivaravgiften skall slopas (yrkande 3).Motion Fi219 av m.fl. (c), som har hänvisatstill flera utskott och som också kommer att behandlas avskatteutskottet i olika sammanhang, innebär bl.a. att Centerntills vidare godtar merparten av de genomfördaskattehöjningarna. Motionen innehåller uttalanden om enskatteväxling i form av en sänkning av arbetsgivaravgifterna med7 miljarder kronor i utbyte mot de somavsatts för att förbättra småföretagens situation och 5miljarder kronor i form av höjd koldioxidskatt och uranskatt. Imotionen avvisas planerna på en breddad fastighetsskatt. Deriktlinjer som föreslås i motionen beträffande inriktningen avkapital-, inkomst- och företagsbeskattningen (yrkande 8)innebär, utöver vad som följer av det anförda, att den s.k.värnskatten skall begränsas med och alltså gälla endastt.o.m. 1997 och att grundavdraget vid den statligainkomstbeskattningen skall utgå endast så länge skattesatsenligger kvar vid . Yrkandena 9 och 10 innebär attindexuppräkningen i skattesystemet begränsas och attreallöneskyddet i skatteskalan slopas, också i enlighet medCenterns tidigare ställningstaganden i dessa frågor. Vidareyrkas (yrkande 15) att rätten till avdrag för underskott avnystartad verksamhet återinförs.Motion Fi211 av m.fl. (fp) har hänvisats tillflera utskott, och de delar som hör till skatteutskottet kommeratt behandlas i olika betänkanden. I motionen anförs att syftetmed de skatteförändringar som föreslås är att främja jobb,tillväxt och företagande. Motionen innehåller krav på att inågon form slopa dubbelbeskattningen av aktier, att sänkaarbetsgivaravgifterna med och att skärpamiljöbeskattningen med ytterligare . Deyrkanden som behandlas nu innebär att man skall återinföra enrätt till avdrag för underskott i nystartad verksamhet (yrkande25), införa ett system med riskkapitalavdrag (yrkande 27), slopaden höjning av arbetsgivaravgifterna som genomfördes (yrkande 24) och återgå till skattesatsen för statliginkomstskatt (yrkande 22). Vidare anförs i motionen att starkasysselsättningsskäl talar för en lägre tjänstebeskattning vilketbör beaktas inom ramen för utredningsarbetet om enskatteväxling. Yrkande 5 i motionen innebär att somsin mening bör ge denna uppfattning till känna för regeringen.Även motion Sk349 av m.fl. (kds) har hänvisatstill olika utskott och kommer att behandlas av skatteutskottet iolika sammanhang. De riktlinjer som föreslås i motion Sk349(yrkande 1) innebär att det totala skattetrycket långsiktigtskall sänkas och att skatten på arbete bör begränsas genom enväxling mot skatter på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliganaturresurser. bör reglerna ändras så att man skaparett gynnsamt klimat för småföretagare och nyföretagande, någotsom enligt motionen är av största vikt i kampen mot den högaarbetslösheten och för saneringen av statsfinanserna. För attavkastningen på riskvilligt kapital i företag inte skallbeskattas för hårt anser motionärerna att de ändringar avaktiebeskattningen som genomfördes under förra regeringsperiodenbör återinföras. I syfte att skapa fler jobb i den privatatjänstesektorn förordar motionärerna att arbetsgivaravgifternasänks (yrkande 9) och att en lägre skatt på tjänster inom dennasektor bör övervägas genom en s.k. ungdomsskattsedel förhushållstjänster (yrkande 7). Även höjningarna av egenavgifternabör begränsas. När det gäller inkomstskatten anser motionärernaatt den av höstriksdagen beslutade höjningen av skattesatsen förstatlig inkomstskatt bör återtas och att det statligagrundavdraget skall slopas (yrkande 11). Möjligheterna tillavdrag för underskott i nystartad verksamhet bör återinföras(yrkande 2). Fastighetsskatten bör delvis omvandlas till enkommunal serviceavgift för olika ändamål och i övrigt omformastill en schablonintäkt i inkomstslaget kapital. Riktlinjerna imotionen innehåller också ett förslag om avdragsrätt för gåvortill ideella föreningar.Motion Fi212 av m.fl. (mp) innehåller förslagtill långtgående förändringar av den indirekta beskattningen.Motionärerna anser att en skatteväxling bör genomföras i syfteatt skapa miljörelaterade inkomstförstärkningar som växlas motsänkningar av i första hand arbetsgivaravgifterna ochmervärdesskatten (yrkande 5). De konkreta yrkandena på energi-och miljöområdet behandlar utskottet i andra sammanhang. För attkompensera hushållen för de höjningar av energi- ochmiljöskatterna som föreslås i motionen yrkar motionärerna(yrkande 32) att grundavdraget vid inkomstbeskattningen höjs med2 fr.o.m. . -- I en annan motion frånsamma parti -- N202 av m.fl. (mp) yrkande 4 --föreslås ett riskkapitalavdrag för att underlätta för ägarna attsatsa eget kapital i sitt företag. En annan åtgärd som föreslåsi denna motion är att låta kommunerna ta ut kommunalaföretagsavgifter och skatter (yrkande 14).I motion Sk341 av m.fl. (v) yrkas bl.a.(yrkande 1) att ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om att skattereformen inte kanbedömas som fördelningspolitiskt balanserad och om attutredningsarbetet med en fördelningspolitisk analys börpåskyndas. De riktlinjer som läggs fram i motionen (yrkande 2)grundar sig på statsfinansiella och fördelningspolitiska skäloch ger enligt motionärernas egna beräkningar skattehöjningar pådrygt och skattesänkningar på 7 miljarderkronor. Syftet är bl.a. att ge skatteuttaget en bättrefördelningspolitisk profil och förstärka de miljöpolitiskainslagen. Motionärerna vill påskynda utredningsarbetet om enmiljörelaterad skatteväxling så att konkreta steg mot enskatteväxling kan tas redan under det kommande budgetåret.Beträffande inkomstbeskattningen begär motionärerna uttalandenom att värnskatten borde ha utformats som en permanent åtgärdunder överskådlig tid, med andra skatteskalor och ändringar ifråga om grundavdraget (yrkandena 3--7). Avdragsrätten förpensionsförsäkringar halveras (yrkande 14). De begär ocksåskatteskärpningar i fråga om kapital genom bättre kontroll ochminimiskatteregler inom EU, en avveckling av avdragsrätten förräntor och skärpningar av förmögenhetsskatten (yrkandena 13, 16,26 och 27). Kritik riktas också mot skattesänkningar iföretagssektorn och nedskärningar av anslaget tillRiksskatteverket och skattekontrollen. -- Krav på riktlinjer medsamma innebörd framställs också i motion Fi218 från samma håll(yrkande 5). -- kräver vidare i motion A272 avGudrun m.fl. (v) yrkandena 3--4 en progressivövertidsavgift i syfte att främja en övergång till 6 timmarsarbetsdag.Yrkande 1 i motion Sk342 av och om en utvärdering av skattesystemet (s) grundar sigpå en kritik av skattereformens fördelningspolitiska effekteroch mot teorierna om dynamiska effekter till följd avskattesänkningar.I motionerna Sk350 av och () yrkande 8och A270 av och () krävs atthöjningen av arbetsgivaravgiften slopas. Den sistnämnda motioneninnehåller också ett yrkande om att slopa förmögenhetsskatten(yrkande 5).Yrkanden om sänkt skatt på kapitalinkomster och sänktavkastningsskatt på pensionssparande återkommer i motion Sk350av och (), yrkandena 5 och 6. Blandandra yrkanden i denna motion ingår slopad dubbelbeskattning avbolagsvinster och möjligheter till riskkapitalavdrag (yrkande2). Yrkanden om riskkapitalavdrag framställs -- förutom i en delav de ovannämnda motionerna -- även i motionerna A270 av GullanLindblad och () yrkande 8, N220 av Per Westerbergm.fl. (m) yrkande 1, Sk333 av m.fl. (fp, m, c,kds), N301 av m.fl. (kds) yrkande 2, N202 av BirgerSchlaug m.fl. (mp) yrkande 4. Det förslag om personligainvesteringskonton som läggs fram i motion N300 av OlofJohansson m.fl. (c) yrkande 7 har en likartad inriktning liksomförslaget i motion Fi213 av m.fl. (m) om ettstartsparande (yrkande 2). -- I motion A711 av ()yrkas att man i stället väljer andra generösa regler försmåföretagare och nyföretagande för att erbjuda bättremöjligheter att bygga upp eget rörelse- och trygghetskapital iföretagen. Även i motion N275 av m.fl. (v) riktaskritik mot tankarna på ett riskkapitalavdrag (yrkande 7).Yrkanden om avdrag för underskott i nystartad verksamhetåterkommer i flera motioner, Sk350 av och () yrkande 7, Sk634 av m.fl. (kds, m, c,fp), Sk348 av och (),N274 av m.fl. (fp) yrkande 3 och N300 av OlofJohansson m.fl. (c) yrkande 3.Krav på särskilda skattelättnader inom tjänstesektornåterkommer i motionerna Sk303 av och (), A270 av och ()yrkande 11 och A816 av Per m.fl. (m) yrkande 9.Motionerna Sk349 av m.fl. (kds) yrkande 7, A271 avAlf m.fl. (kds) yrkande 4, A288 av m.fl.(kds) yrkande 8 och A820 av m.fl. (kds) yrkande 3går i samma riktning som motion Sk349 av m.fl.(kds) och gäller alltså tjänster i hemmet som utförs avungdomar.Tre motioner -- Sk305 av och (m,kds), Sk317 av och () ochSk320 av () -- gäller, liksom Sk349 yrkande 1,skattelättnader för ideella ändamål i form av en avdragsrätt förgåvor och för ideellt frivilligarbete.Samtliga motionsyrkanden som utskottet nu har redovisat angårgrundläggande frågor inom skattepolitiken och omfattas i principav den omläggning till en samhällsekonomiskt ochfördelningspolitiskt acceptabel beskattning som riksdagengenomförde . De framställda yrkandena överensstämmer iallt väsentligt med de motionsyrkanden som då framställdes frånolika håll eller som prövats av vid upprepadetillfällen i samband med de skattepolitiskafrågorna. En del av frågorna har dessutom direkt samband medutredningsarbete som bedrivs inom särskilda kommittéer ellerinternt inom . Med hänsyn härtill kanutskottet begränsa sig till att hänvisa till innehållet i sitt idecember månad avgivna yttrande till finansutskottet i dessafrågor (SkU3y). Vad som anförts i motionerna utgör enligtutskottets mening inte något nytt som bör leda till andrabedömningar.Med anledning av vad som anförts i motionerna vill utskottetdock erinra om att skattereform, som genomfördes underbred enighet, inte bara gick ut på att begränsa de s.k.marginalskatterna. Avsikten var att skapa ett stabilt ochrättvist system som skulle tillgodose samhällets behov avskatteintäkter och bilda ett fast underlag för en god utvecklingav välfärden i vårt land. Som utskottet konstaterade i höstashar utvecklingen därefter inneburit allvarliga brott mot degrundläggande principerna för denna reform. Detta har medförtstora skattebortfall som har fått till följd att statensfinanser har försämrats dramatiskt och att angelägna utgifter påolika välfärdsområden har trängts ut. Den omfattandearbetslösheten har lett till en ökad utslagning och storaproblem som hotar att bli bestående. Den borgerliga regeringenspolitik har försämrat ekonomins funktionssätt ochundergrävt statsfinanserna genom en systematisk överföring avinkomster och förmögenhet till kapitalägare och till företagareoch andra med höga inkomster.Det program på skatteområdet som antog i höstasinnebär en återgång till grundtankarna i skattereformen och geren samhällsekonomiskt effektiv beskattning med välbehövligainkomstförstärkningar för den offentliga sektorn. En avutgångspunkterna har varit att bördorna av de ekonomiskaåtstramningarna måste fördelas rättvist och bäras av alla efterförmåga. Fördelningen måste också vara rättvis i ett längreperspektiv. Den fördelningspolitiska analys som läggs fram ifinansplanen (prop. 1994/95:100 bil. 1 s. 5 och 50--56)beträffande åtgärderna på skatteområdet och nedskärningarna avtransfereringar och offentlig service visar att förändringarnager en fördelningspolitiskt acceptabel profil. Utskottetinstämmer i uppfattningen att dessa analyser bör fördjupas ochinbegripa det material som kommer att redovisas av Kommittén förutvärdering av skattereformen (). Utskottet utgår från attregeringen även i fortsättningen kommer att ta vara på allamöjligheter till en allsidig bedömning av dessa frågor ochskyndsamt redovisa de resultat som framkommer.Många av de förslag som läggs fram i de aktuella motionernainnebär en fortsättning av den föregående regeringens politikoch svåra brott mot principerna för skattereformen. Flertalet avde framställda yrkandena skulle leda till betydandeskattebortfall och måste avvisas även av statsfinansiella skäl.Beskattningen av kapitalinkomster m.m., skattebelastningen påtjänsteinkomster och det totala skattetrycket har diskuterats såingående att utskottet saknar anledning att pånytt gå in på en närmare diskussion av dessa frågor. Desammanlagda effekterna skulle enligt utskottets mening leda tillförödande effekter men det anförda gäller flertalet förslag ävenom man bedömer dem var för sig. Så t.ex. står de föreslagnaskattelättnaderna för hushållstjänster m.m. i bjärt kontrasttill principerna om enhetliga och kontrollerbara regler. uppfattning har utredningen om denna fråga inteheller gjort troligt att positiva effekter på sysselsättningenpå något sätt kan uppväga de nackdelar som förslaget skullemedföra i form av ett oacceptabelt skattebortfall ochsnedvridningar även på arbetsmarknaden. När det gäller frågornaom riskkapitalavdrag m.m. instämmer utskottet i och för sig iuppfattningen att företagens behov av riskkapital börtillgodoses på ett bättre sätt än som sker . villutskottet framhålla att ett sådant avdrag faller utanförskattereformens principer och kan utnyttjas för ej avseddalättnader. Det finns andra åtgärder som kan tjäna samma syfte,t.ex. sådana förbättrade lånemöjligheter som förutskickas ifinansplanen (s. 43). Vad som lämpligen bör göras måste ocksåavvägas med hänsyn till önskemålen om andra skattelättnader försmåföretagen, inom ramen för de som finns attdisponera för åtgärder av detta slag. De slutligaställningstagandena bör anstå i avvaktan på regeringensredovisning av dessa frågor. Bland övriga frågor som tas upp imotionerna vill utskottet särskilt nämna anpassningen till EGsom är föremål för ett fortlöpande arbete inomregeringskansliet. Handlingsplanerna på detta område redovisaskortfattat i finansplanen (s. 22--25, 49). Utskottet nöjer sigmed att hänvisa till denna redogörelse och finner inte heller iövrigt skäl att förorda några nya riktlinjer för det arbete sompågår inom regeringen beträffande skattefrågorna. Riksdagensställningstaganden till de förslag på skatteområdet somregeringen har aviserat bör enligt utskottets mening anstå iavvaktan på de propositioner som väntas senare i vår.Under nästa rubrik behandlar utskottet frågan om enbegränsning av det särskilda grundavdraget för pensionärer elleren alternativ inkomstförstärkning genom en justering av detallmänna grundavdraget. I övrigt avstyrker utskottet de aktuellamotionsyrkandena.Det särskilda grundavdraget för pensionärer, m.m.Regeringens förslag om det särskilda grundavdraget förpensionärer innebär att avdraget skall trappas av inte bara förden som har pension som överstiger vissa belopp utan även förden som har inkomst av kapital. Enligt förslaget, som motiverasav statsfinansiella skäl, skall det särskilda grundavdragetminskas av kapitalinkomsten. föreslårregeringen att avtrappningen av bostadstillägget för pensionärersom har förmögenhet mildras i syfte att begränsa den totalamarginaleffekten av de olika avtrappningsreglerna. Förslaget isin helhet ger uppskattningsvis en budgetförstärkning på ca 800miljoner kronor.I motion Sk328 av m.fl. (m) yrkas avslag påpropositionen (yrkande 20) medan motionärerna i motion Sf266 avRune m.fl. (c) anser att avtrappningen av det särskildagrundavdraget i vart fall bör mildras genom ett fribelopp så attpensionärernas sparbelopp inte beskattas hårdare än för andragrupper.Utskottet har förståelse för syftet med förslaget attförstärka statsfinanserna med . Denkombination av åtgärder som föreslås i propositionen riskeraremellertid att i många fall leda till icke önskvärdakonsekvenser, bl.a. genom att de samlade marginaleffekterna blirorimligt höga. Utskottet har därför stannat för en annan lösningav problemet att uppnå den eftersträvade inkomstförstärkningen.Utskottets förslag, som dessutom ger bättre fördelningspolitiskaeffekter, innebär att det allmänna grundavdraget sätts ned från0,25 till 0,24 basbelopp, vilket ger en inkomstförstärkning isamma storleksordning som förslaget i propositionen. Åtgärdeninnebär att grundavdraget minskar för alla som har sådantavdrag. Jämfört med nuvarande regler blir nedsättningen 300eller , beroende på hur avrundningarna utfaller.Resultatet har enligt utskottets uppfattning så begränsadbetydelse för den enskilde att en ändring av detta slag är attföredra framför de åtgärder som föreslås i propositionen.Det anförda leder till att den av regeringen föreslagnaavtrappningen av det särskilda grundavdraget motkapitalinkomster enligt utskottets mening inte bör genomföras.Propositionen bör därför, med bifall till motion Sk328 av CarlBildt m.fl. (m) yrkande 20, avslås. Följdändringen i form avlättnader i avtrappningen av bostadstillägget blir alltså inteheller aktuell, och socialförsäkringsutskottet har i betänkandet1994/95:SfU10 avstyrkt propositionen i den delen. Utskottetsförslag innebär att motion Sf266 yrkande 3 i motsvarande del ärtillgodosett. Den förordade nedsättningen av grundavdragetinnebär också att yrkandena 9 och 10 i motion Fi219 angåendebegränsning av grundavdraget delvis får anses tillgodosett medandäremot kraven i motionerna Sk341 yrkande 6 och Fi212 yrkande 32om höjt grundavdrag avslås. Utskottets förslag går också imotsatt riktning mot andra motioner som tagits upp i föregåendeavsnitt. Utskottet redovisar sina närmare ställningstaganden imoment 2 i hemställan.Utskottets förslag föranleder ändringar i 48 §kommunalskattelagen och motsvarande ändringar i 4 § lagen omallmänna egenavgifter och 2 kap. 4 § lagen om självdeklarationoch kontrolluppgifter.BarnomsorgI motion Sk330 av m.fl. (mp) yrkar motionärernaatt rabatter på daghemsavgifter m.m. till föräldrar som aktivtdeltagit i förskolor i och annan regi skall behandlasenhetligt vid beskattningen. Enligt motionärerna beskattasföräldrar som har deltagit med sina barn i kommunala förskolorför de rabatter som då har kunnat utgå såsom för ersättning förutfört arbete, i motsats till vad som sker vid friståendeförskolor. Även i motion Ub905 av m.fl. (mp)framställs ett yrkande om ändringar i skattereglerna för attstimulera till föräldraaktivitet vid kommunala förskolor.Utskottet har vid sin behandling av likartade frågor våren1992 (1991/92:SkU20 s. 14) redogjort för olika avdragsproblemoch för de särskilda skattefrågor som hänger samman medbeskattningen av föräldrakooperativ och reglerna om ekonomiskaföreningar. Utskottet förutsatte då att ochregeringen ägnar fortsatt uppmärksamhet åt dessa skattefrågoroch vidtar åtgärder för att åstadkomma de förenklingar som kanvisa sig behövliga. De aktuella motionerna rör en annangränsdragningsfråga än som då var aktuell, nämligengränsdragningen mellan skattepliktiga tjänsteinkomster på grundav anställning eller anställningsliknande förhållanden och vadsom inte är skattepliktigt i andra fall. Utskottet kan inteförneka att gränsdragningsproblem av denna art uppkommer ipraktiken och att det behövs en närmare vägledning för denpraktiska tillämpningen även i dessa fall. Utskottet utgår frånatt uppmärksammar även denna fråga och attregeringen kommer att följa utvecklingen även beträffande dennafråga. Enligt utskottets mening fordras intehärutöver något särskilt uttalande från sida, ochutskottet avstyrker därför motionerna.En annan fråga om dagbarnvård tas upp i motion Sk806 av HenrikS Järrel m.fl. (m). Motionärerna anser att dagmammor bör få rättatt erhålla F-skattesedel även vid vård av mindre än 5 barn ochatt man bör ändra definitionen av privat dagmammeverksamhet.Som utskottet anförde vid sin behandling av motsvarande frågaförra året (1993/94:SkU20) torde det inte vara möjligt attavpassa reglerna om F-skattesedel för företagare till vad somkan anses lämpligt i fråga om dagmammor och olika kommunalaregler om barnpeng m.m. Enligt vad utskottet då anförde ärskattemyndigheternas tillämpning av reglerna om F-skattebevisändå en fråga som bör kunna tas upp inom ramen förSkattebetalningsutredningen. Utskottet har inhämtat attfrågan kommer att belysas i detta utredningsarbete. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionen.ResorI motionerna Sk308 av m.fl. (m), Sk631 av KarinPilsäter och () och Sk329 av m.fl.(fp) yrkas att resor till och från barndaghem skall inräknas vidbedömningen av frågan om rätt till avdrag för bilresor till ochfrån arbetsplatsen. Ett motsvarande yrkande framställs också imotion T210 av m.fl. (m) yrkande 5.Att resor till och från barndaghem inte är avdragsgilla berorpå att kostnader för barn i princip inte beaktas vidbeskattningen. Utskottet vidhåller uppfattningen att det intefinns skäl att tillskapa särskilda regler för bilresor i dettahänseende och avstyrker motionerna.Utskottet kan inte heller ansluta sig till uppfattningen attavdrag bör medges för kostnader för resor på grund av studieroch avstyrker således det yrkande i detta hänseende somframställs i motion Sk307 av och ().I motion Sk344 av m.fl. (s) yrkas att bilavdragetdifferentieras så att större hänsyn tas till kostnaderna för demsom bor i glesbygd. Ett likartat yrkande framställs i motionA442 av m.fl. (mp) yrkande 15. I motion Sk620 avJörgen m.fl. (s) begär motionärerna en utredning avkonsekvenserna av ett höjt bensinpris på landsbygden, specielltför arbetsresor.Inom pågår en översyn av beskattningen avbilförmåner och därmed sammanhängande frågor. Bilkostnaderna iolika delar av landet kartläggs också i en särskild utredning(dir. 1994:110). Utskottet ser med intresse fram mot resultatetav denna översyn. I avvaktan härpå saknas anledning attföranstalta om någon särskild åtgärd i dessa frågor, ochutskottet avstyrker alltså även dessa motioner.Förmögenhetsskatt m.m.I tre motioner behandlas vissa detaljfrågor beträffandeförmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten.I motion Sk318 av och ()återkommer motionärerna med krav på att sambeskattningen avförmögenhet skall avskaffas.Inom pågår en översyn av den närmareutformningen av förmögenhetsskatten. Arbetet omfattar ävensambeskattningsfrågan. I avvaktan på resultatet av denna översynavstyrker utskottet motionen.I motion Sk322 av m.fl. (m, c, fp, kds)framställs krav på att arvs- och gåvoskatten skall slopas förarbetande kapital i småföretag eller på förbättringar avmöjligheterna att amortera skatten. Även i motion Sk349 av AlfSvensson m.fl. (kds) yrkas en översyn av reglerna i syfte attunderlätta generationsskiften i familjeföretag (yrkande 13).Ett betänkande med en teknisk översyn av arvs- och gåvoskatten(SOU 1987:62) bereds fortfarande inom Finansdepartementet.Utskottet utgår från att regeringen kommer att redovisafrågan och anser att de närmare ställningstagandena tillmotionärernas förslag bör anstå i avvaktan på denna redovisning.Utskottet avstyrker således även dessa motioner.Ideella föreningarI motion Sk345 av () yrkas en översyn avskattereglerna för ideella föreningar i syfte att lösa olikaproblem som uppstår i samband med att kommunerna i allt störreutsträckning överlåter åt föreningar att skötaidrottsanläggningar m.m. Bland de frågor som motionärerna tarupp ingår gränsdragningen mellan vad som är att betrakta somideell föreningsverksamhet och som ren affärsverksamhet. MotionSk331 av och () rör frågan ombeskattningen av insamlade medel som utbetalats frånidrottsföreningar till klubbmedlemmar i form av bidrag tillresor, startavgifter, utrustning m.m.Reglerna om ideella föreningar och stiftelser har sedan längeingått i en särskild utredning som blivit fördröjd på grund avoklarheter beträffande grundläggande frågor rörande dencivilrättsliga lagstiftningen om stiftelser. Dessa frågor harnumera fått sin lösning, och kommer att lämna sitt förslag senare iår.