bet · GI01KU30 · 1995-05-11 00:00:00 — Enligt anmälan bör utskottet granska hurbroschyrerna kommit till och med vilka medel de bekostats.Enligt anmälan bör utskottet även granska hur de av riksdagenanvisade medlen har använts.Från Statsrådsberedningen har inhämtats en promemoria,bilaga A 14.2, upprättad inom Utrikesdepartementetshandelsavdelning. Från har inhämtatsytterligare skriftliga uppgifter, bilaga A 14.3.I ärendet har också inhämtats en videokassett med inslag frånTV-programmet den 26 oktober 1994.I ärendet har hållits offentlig utfrågning med f.d. statsrådetUlf , bilaga B 14.BakgrundVid överläggningar enades företrädare förriksdagspartierna om att en rådgivande folkomröstning iEU-frågan skulle äga rum den 13 november 1994.Med utgångspunkt i denna överenskommelse uppdrog regeringenden åt () att vidta deförberedande åtgärder som behövdes inför folkomröstningen ochatt därvid utgå från följande förutsättningar enligtpartiöverenskommelsen:att folkomröstningen skulle äga rum ,att endast svenska medborgare som har rösträtt vid val tillriksdagen skulle ha rösträtt vid folkomröstningen,att svarsalternativen skulle vara ja eller nej och attförutom möjligheten att rösta blankt något tredje alternativinte skulle finnas,att röstsedlarna skulle vara försedda med en rubrik ochdärefter i två meningar återge dels att hadebeslutat att en folkomröstning skulle hållas den 13 november1994, dels den egentliga frågeställningen,att en röstsedel för varje förslag som omröstningen gälldegenom omröstningsmyndigheternas försorg sändes till varjeröstberättigad och att detta helst borde ske i samband med attröstkorten sändes ut,samt att till varje hushåll skulle sändaut en informationsbroschyr som beskrev röstningsförfarandet ochi vilken det skulle beredas plats för information på tillsammansca tolv sidor i A 4-format om det avtal regeringen träffat medEU:s medlemsstater om medlemskap i medgav vidare att de kostnader som uppstod medanledning av förevarande uppdrag förskottsvis belastade det istatsbudgeten för /94 under andra huvudtitelnuppförda förslagsanslaget A 1. Allmänna val, varvid kostnadernaskulle bokföras på särskilda konton för att möjliggöra enuppföljning av medelsanvändningen. De föreskrifter för anslagetsdisposition m.m. som meddelades i regleringsbrev för budgetåret1993/94 skulle härvid tillämpas. Regeringen skulle senare kommaatt meddela beslut om hur ifrågavarande kostnader slutligtskulle bestridas.Vid de fortsatta överläggningarna mellan företrädare förriksdagspartierna träffades sedan överenskommelser om vilkamedel som borde anslås till kampanjverksamhet införfolkomröstningen och om principer för hur medlen skullefördelas.Proposition 1993/94:245 om folkomröstning om EU-medlemskapI propositionen lade regeringen fram förslag rörande vissaanslag som hade samband med folkomröstningen. Inledningsvisuppgavs att de medel som tidigare anvisat förinformationsinsatser om europeisk integration (50 miljonerkronor under de två budgetåren 1992/93 och 1993/94) delshade fördelats till enskilda organisationer och studieförbund avDelegationen för informationsinsatser om europeisk integration,dels disponerats av sekretariat förEuropainformation. Detta sekretariat har samordnatregeringskansliets information om EES, EG och EU samttillhandahållit allmän information på detta område.Enligt propositionen skulle kostnader komma att uppstå försjälva genomförandet av omröstningen och för de statliga bidragsom borde utgå till kampanjverksamheten för de olikaalternativen inför omröstningen.Kostnaderna för folkomröstningens genomförande hade av RSVberäknats till , varvid kostnaden förinformationsmaterial om alternativen beräknades till totalt , varav för tryckning och 4 000 000 krför distribution. RSV förutsatte att innehållet i informationentogs fram av kampanjkommittéerna eller genom annans försorg.Kostnader för tryckning kunde enligt RSV inte beräknas exakteftersom layout, bilder m.m. inte var fastställda. RSV:sberäkningar avsåg en relativt enkel broschyr. Distribution avförsändelsen skulle ske som s.k. hushållsbroschyr. Regeringenföreslog i propositionen att till Folkomröstning omsvenskt medlemskap i för /95 under andrahuvudtiteln () skulle anvisa ettförslagsanslag på 124 840 000 kr.Vad gällde kampanjkostnader angavs i propositionen attpartierna var överens om att skulle anslåsför kampanjverksamhet inför folkomröstningen. Regeringenföreslog att till Kampanjkostnader m.m förfolkomröstning om EU-medlemskap på tilläggsbudgeten /94 under andra huvudtiteln skulle anvisa ettreservationsanslag på . Eftersom det kunde bliaktuellt att betala ut medel till denna verksamhet redan underdet innevarande budgetåret borde anslaget enligt propositionenanvisas på tilläggsbudget.Enligt propositionen borde beloppet om 60 miljoner kronorprincipiellt fördelas lika på ja-sidan respektive nej-sidan.Enligt vad som hade överenskommits skulle fördelningen ske på såsätt att skulle utgå till de de partier somvar representerade i medan resterande medel skullefördelas på de kampanjorganisationer som bildats för att verkaför något av svarsalternativen.Fördelningen mellan partierna borde enligt propositionen skemed utgångspunkt i den procentuella röstfördelningen mellandessa partier 1991. Med hänsyn till attsamtliga partier skulle nå samma antal väljare bordefördelningen justeras något så att det större partierna ficknågot mindre utdelning och de små partierna något större.Fördelningen skulle då ske enligt följande:(s) (m) (fp) (c) (kds) (nyd) (v) 1 000 000 krEnligt propositionen borde medel som av riksdagspartiernaavsattes för ja- respektive nej-kampanjen beaktas vidfördelningen av resterande medel -- -- ochsåledes belasta respektive sida. Eftersom 2/3 av det belopp somtilldelades riksdagspartierna kunde förväntas komma atttillfalla kampanjverksamheten för ja-sidan borde av deresterande medlen tillfalla ja-sidan och 26miljoner kronor nej-sidan. Medlen skulle på vardera sidanfördelas av ett särskilt organ med ställning som juridiskperson, vilket företrädare för kampanjorganisationerna hadeförklarat sig beredda att bilda för fördelning av kampanjmedlen.Regeringen utgick från att inga av dessa för de särskildakampanjorganisationerna avsedda medlen ställdes tillriksdagspartiernas förfogande, eftersom deras medelsbehov jutäcktes i särskild ordning.Vad gällde frågan om Europainformation m.m., föreslogregeringen att under tredje huvudtiteln() skulle anvisa ett reservationsanslag på21 . I propositionen angavs attUtrikesdepartementets verksamhet med information, införfolkomröstningen, borde fortsätta ochatt ett belopp om därför borde ställas tillförfogande. Ett behov av dokumentation och publikationer frånregeringens sida om svensk EU-politik m.m. ansågs föreligga ävenefter folkomröstningen och för denna verksamhet borde enligtregeringen anslås 6 miljoner kronor.Riksdagens beslut om medelsanvisningKonstitutionsutskottet (bet. 1993/94:KU50) tillstyrkte den 26maj 1994 propositionens förslag till medelsanvisningar förfolkomröstningskostnader, kampanjkostnader och kostnader förEuropainformation. Utskottet avstyrkte en motion (v) med yrkandeom att 88 miljoner skulle anslås för kampanjkostnader och att de28 som gick utöver regeringens förslag skullefördelas lika på respektive kampanjorganisation. Vidareavstyrktes en motion (s) med yrkande om att skulle geregeringen till känna att det från demokratiska utgångspunktervar önskvärt med en öppen redovisning avkampanjorganisationernas finansiering. Utskottet anförde här attja- och nej-sidan genom propositionens förslag skulle komma attges medel i en sådan omfattning att båda sidorna borde kunna nåalla väljare med informations- och upplysningskampanjer.Utskottet såg därför inte någon risk för attfolkomröstningskampanjen blev snedvriden på grund av ojämnaekonomiska resurser.Beträffande den informationsbroschyr till hushållen som RSVhade fått i uppdrag att sända ut, ansågs i en motion (c) att ja-och nej-sidan borde få lika stort utrymme i broschyren för enkortfattad plädering. Utskottet såg inga principiella hinder motatt ja-sidan och nej-sidan gavs plats i broschyren för var sinkortfattad plädering. Det borde enligt utskottet emellertidankomma på RSV att bedöma om utrymme fanns för en sådanutvidning av innehållet i broschyren. Utskottet avstyrktemotionen.Till betänkandet fogades bl.a. en reservation av Hans GöranFranck (s) beträffande frågan om en öppen redovisning avkampanjorganisationernas finansiering. I en meningsyttring ansågutskottsledamoten från bl.a. att 88 miljonerskulle anvisas till kampanjkostnader m.m. för folkomröstningenoch att föreslagen medelsanvisning till Europainformation m.m.skulle avslås. följde utskottet.Regeringens beslut om disposition av anvisade medelI regleringsbrev för /95 ,avseende vissa anslag inom Justitiedepartementetsverksamhetsområde, angavs vissa särskilda villkor under anslagetA 8. Folkomröstning om svenskt medlemskap i . Enligt dessaskulle medlen disponeras av för genomförande avfolkomröstningen om svenskt medlemskap i . Vidare angavs attRSV till skulleredovisa hur medlen på anslaget använts. innehålla en specifikation över anslagsbelastningen avvilken kunde utläsas hur kostnader fördelatspå olika aktiviteter i samband med folkomröstningen.Den 23 juni 1994 beslutade regeringen om ändring avregleringsbrev för /94 avseendevissa anslag inom verksamhetsområde.Under anslaget H 6. Kampanjkostnader m.m. för folkomröstningom EU-medlemskap, reservationsanslag , angavssom särskilda villkor att medlen disponerades avJustitiedepartementet för följande ändamål: Bidrag till politiska partier för information ochkampanjverksamhet inför folkomröstningen. Medlen betalades ut avJustitiedepartementet enligt den fördelning som riksdagenbeslutat om, se ovan. Bidrag till kampanjorganisationerna för information ochkampanjverksamhet inför folkomröstningen. Medlen om totalt 48miljoner kronor betalades ut av , varvid 22miljoner kronor skulle fördelas till ja-sidan och 26 miljonerkronor till nej-sidan.Regeringen beslutade atttill de grönas riksorganisation utbetala 500 000 kratt användas för information och kampanjverksamhet införfolkomröstningen. Medlen utbetalades från ett anslag föroförutsedda utgifter.BroschyrernaBroschyren från RSV har rubriken och omfattar 8 sidor. Den inleds med 4 sidorinformation från UDH med rubriken . På en sida beskrivs vad EU är, sedan följer ytterligareinformation. Under rubriken anges att det avtal med EU:s medlemmar somSverige förhandlat fram innebär att vi fått igenom våra krav ialla väsentliga frågor. Sedan följer ytterligare informationunder rubrikerna Regler för miljön, Jordbruk och fiske,Livsmedelskontroll och skydd mot djursjukdomar, Regionalstöd,Utrikespolitiskt samarbete, Svenska särdrag, Gränskontroll ochkamp mot narkotika, Frihandel och handelspolitik, Den ekonomiskaunionen, Medlemskap och inflytande samt Vad kostar medlemskapet?Ja-sidan och folkrörelsen mot EU informerar på var sin sida. Påbroschyrens sista sida ger RSV information omfolkomröstningsförfarandet och blanketternas utseende.Broschyrerna från UDH har rubriken "-- Sverigesavtal med Europeiska Unionen". Den första broschyren omfattar 33sidor. Broschyren inleds med ett förord av dåvarandeutrikeshandelsministern . Sedan följerinformation med följande huvudrubriker: av europeisktsamarbete -- EU växer fram, väg mot medlemskap --kraven i stort uppnådda, , behållermiljökraven, Vår alliansfrihet består, Gemensam handelspolitikinförs, Ekonomiskt samarbete och monetär union, Gemensamjordbrukspolitik, Skräddarsytt regionalstöd införs, fårinflytande i , Svenska särdrag och sedvänjor respekteras --snuset kvar, Inrikes- och rättssamarbete -- offensiv motnarkotika, bidrar till EU-budgeten samt Införfolkomröstningen:-- Många beslut avgör tidtabellen. Broschyrenavslutas med information om hur ytterligare information om EUkan inhämtas på bibliotek och via Europainformationstelefonpanel.Hushållsbroschyren omfattar 35 sidor. I denna broschyr finnsinget förord av och avsnittet Införfolkomröstningen: -- Många beslut avgör tidtabellen har tagitsbort. Ett avsnitt med rubriken : EUmöjligheternas union har förts in i hushållsbroschyren. Påbroschyrens sista sida finns information om valsedlarnasutseende och följande text. "Din röst avgör. Samtliga riksdagspartier är överens om attdet är folkomröstningen som avgör frågan om ett svensktmedlemskap i unionen. Det är därför viktigt att allasvenskar sätter sig in i vad medlemskapet innebär -- och vad detinnebär att stå utanför. "Broschyren EU-avtaletAv promemorian från Statsrådsberedningen framgår bl.a. att isamband med att ett avslut i förhandlingarna om avtalet ommedlemskap i började skönjas /94,inleddes inom UDH och SB överväganden om hur avtalsresultatetskulle presenteras och göras tillgängligt. Vid sidan av derelativt omfattande och förhållandevis svårtillgängligaprodukterna, departementspromemoriorna Ds 1994:48 och 1994:60samt propositionen 1994/95:19, bedömdes det lämpligt ochnödvändigt att regeringen också i en kortfattad trycksakpresenterade avtalets innehåll och innebörd för den intresseradeallmänheten. Med anledning härav beslutades producera enkortfattad trycksak som skulle ge en redogörelse för det avtalsom och EU:s medlemsstater kommit överens om. Skriftenavsågs som en sammanfattning av de uppnåddaförhandlingsresultaten, men den avsågs också söka ge en bild avvad ett EU-medlemskap skulle innebära för på olikaområden.Med anledning härav producerades under senvåren 1994broschyren i 50 000 exemplar. Denna broschyr varenligt UDH avsedd att distribueras till bibliotek, på förfrågan,i samband med informationsmöten etc. uppstoden mycket stor efterfrågan på broschyren och entilläggstryckning om 50 000 exemplar beställdes då upplaganriskerade helt ta slut. Med anledning av efterfrågan beslöt dåstatsrådet , i samråd med Statsrådsberedningen att geut broschyren i en hushållsupplaga. I denna andra upplagagjordes några smärre ändringar, bl.a. lyftes inledningen av UlfDinkelspiel ut ur själva broschyren. Hushållsupplagan sändesut tillsammans med ett brev av . Broschyrenproducerades /förhösten också i talboksversion ochpunktskriftsversion och distribuerades till landets samtligakommunala bibliotek.Vad gäller RSV:s broschyr anges i UDH:s promemoria bl.a. attdet, på begäran av RSV om att få ett underlag för broschyren,utarbetades en text inom UDH för detta ändamål. Denna text varen tjänstemannaprodukt och anges i RSV:s broschyr somInformation från , handelsavdelningen.Vad gäller ianspråktagna medel anges i UDH:s promemoria attkostnaderna för de två tryckningarna av den första upplagan avbroschyren belastade UD:s anslag E 10. Europainformation m.m.Vad avser hushållsupplagan anges att broschyren om EU-avtaletrörde flertalet departements verksamhetsområden och att en deladfinansiering mellan anslaget till departementen och av UDdisponerat anslag därför ansågs lämplig. I enlighet med enöverenskommelse mellan deladeskostnaderna mellan anslaget , anslagspostenGemensamma ändamål, och UD:s anslag E 10. Europainformation m.m.De sammantagna kostnaderna för de båda upplagorna avbroschyren "", inkl. talboks- ochpunktskriftsversionerna av hushållsbroschyren, som fallit påUD:s anslag E 10, uppges till exkl. moms.Från Statsrådsberedningen har inhämtats uppgift om att denkostnad som belastat anslaget , anslagspostenGemensamma ändamål, uppgått till ca . Av dettabelopp avsåg ca kostnader för distribution viaposten och kostnad för en "TV-blänkare".Riksskatteverkets hushållsbroschyrEnligt UDH:s uppgifter, se ovan, var det på begäran av RSV omatt få ett underlag för broschyren som det utarbetades en textinom UDH för detta ändamål. Utskottet har från RSV inhämtatkommentarer till dessa uppgifter och svar på följande frågor:vem tog initiativet till begäran, till vem riktades begäran, vadvar anledningen till begäran, i vilken form gjordes begäran ochomfattade begäran några riktlinjer för utformningen avunderlaget. Vidare har utskottet frågat RSV om huruvida detfanns något önskemål från RSV:s sida om att sekretariatet förEuropainformation skulle utforma underlaget och om det vid någottillfälle fanns planer inom RSV att verket självt skulleutarbeta texterna.Svaret från RSV återfinns i bilaga 14.3 RSV angeravslutningsvis i sitt svar, att verket anser sig aldrig ha hafti uppdrag att svara för något innehåll i de urspungligen tolvsidor som verket skulle bereda plats för. Verket har hela tidenvänt sig till sin uppdragsgivare som i det här fallet enligtverket måste anses vara och verket harhandlat efter de anvisningar som getts därifrån. Någon formellbegäran om att ta fram en text har RSV inte framfört. Någontanke på att verket självt eller någon annan, somJustitiedepartementet inte anvisat, skulle göra texten harenligt RSV aldrig funnits.I en skrivelse till har RSVredovisat hur anslaget A 8. Folkomröstning om svenskt medlemskapi EU använts. I en till RSV:s skrivelse fogad tabell angeskostnaderna för information till 5 089 397 kr.Interpellationer och frågor i riksdagenI har ställts ett flertal frågor ochinterpellationer om EU-folkomröstningen och informationen isamband härmed. Här kan nämnas interpellationerna 1991/92:53,1992/93:102, 1993/94:62 och 1994/95:1 samt frågorna 1991/92:236och 1991/92:310.Utfrågning med f.d. statsrådet utfrågning inför utskottet har bl.a.uppgett att broschyren innehåller en redovisning avregeringens bedömning och av förhandlingsresultaten. Mederfarenheten från förhandlingarna och med den avtalstext somsedermera togs fram gjordes en så god bedömning som det någonsinvar möjligt att göra av vad förhandlingsresultatet innebar. Iskriften finns också regeringens sammanfattande bedömning avförhandlingsresultatet. Regeringens sammanfattande bedömningutmynnar i ett klart ja. Enligt var det ensjälvklar skyldighet för den , som hade förtförhandlingarna, att informera om innehållet i avtalet.Det var mot bakgrund av den positiva reaktion som mötte denförsta upplagan av broschyren som beslutet togs omatt låta broschyren gå ut till hela svenska folket för att på såsätt se till att hela svenska folket fick en redovisning avavtalet. Avgörande för beslutet var också att det, enligt UlfDinkelspiel, vidtogs en rad olika åtgärder för att så långt sommöjligt försöka möta behovet av information och för atttillfredsställa den kritik om brist på information som riktadesmot regeringen. Beslutet om hushållsbroschyren fattades då UlfDinkelspiel räknade med att RSV:s broschyr skulle omfatta tolvsidor, varav åtta sidor skulle användas för redovisning avavtalets innehåll. har framhållit att UDH:shushållsbroschyr är tätskriven och omfattar 36 sidor, vilketskall jämföras med RSV:s broschyr som i den slutligautformningen omfattade fyra sidor. Enligt utgörUDH:s broschyr ett betydligt mera utförligt material om avtalet.Anledningen till att UDH skrev texten till var, enligt , att RSV självtinte ansåg sig ha kompetens att skriva den aktuella texten.Utskottets bedömningGranskningen föranleder inget uttalande från utskottets sida.12.4 Utlämnande av EU-handlingarÄrendetUtskottet har till granskning tagit upp regeringens ochjordbruksminister handläggning av frågan omutlämnande av EU-handlingar om herbicidresistent raps.Granskningen föranleds av en anmälan bilaga A 15.1. Ianmälan anförs att regeringen enligt tidningen har vägratatt lämna ut handlingarna.Det regeringsbeslut som avses med anmälan fattades den 15september 1994, bilaga A 15.2.Av beslutet framgår att en journalist på tidningen hosJordbruksdepartementet hade begärt att få ta del av vissaminnesanteckningar jämte de EU-handlingar som fogats till dem.Ärendet överlämnades till regeringens prövning. Regeringenbiföll begäran såvitt avsåg EU-dokumenten men avslog den i frågaom minnesanteckningarna. Som skäl för beslutet anförderegeringen att själva minnesanteckningarna innehöll sådanauppgifter som avses i 2 kap. 1 § första stycket sekretesslagen.Det stod enligt regeringen inte klart att uppgifterna kunderöjas utan att detta störde mellanfolkligaförbindelser. Hinder mot utlämnande av minnesanteckningarnaangavs därför föreligga. Däremot ansåg regeringen attmotsvarande hinder inte förelåg beträffande de EU-dokument somhade fogats till minnesanteckningarna.Tillämpliga bestämmelserBestämmelser om allmänna handlingars offentlighet finns i 2kap. Varje svensk medborgare harenligt 1 § rätt att ta del av allmänna handlingar "tillfrämjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidigupplysning". Denna rätt får enligt 2 § begränsas endast om detär påkallat med hänsyn till vissa där angivna intressen. Ettsådant intresse är rikets säkerhet eller dess förhållande tillannan stat eller mellanfolklig organisation. Begränsningen skallanges noga i bestämmelse i en särskild lag eller, om så i visstfall befinns lämpligare, i annan lag vartill den särskilda lagenhänvisar. Den särskilda lag som avses är sekretesslagen(1980:100).Man måste alltså först avgöra om en handling är allmän.Därefter uppkommer frågan om handlingen är offentlig. Svaret påden senare frågan ger sekretesslagen som 2 § alltså hänvisartill.Enligt 3 § är en handling allmän, om den förvaras hosmyndighet och enligt 6 § är att anse som inkommen tillmyndighet. En handling anses enligt 6 § inkommen tillmyndigheten om den kommit behörig befattningshavare till handa.Enligt 9 § skall en minnesanteckning som har gjorts hosmyndigheten och som ej har expedierats eller arkiverats intebetraktas som allmän handling.Fram till utgången av var bestämmelsen omutrikessekretess i 2 kap. 1 § sekretesslagen utformad på ettsätt för regeringen och utrikesrepresentationen och på ett annatsätt för andra myndigheter. Paragrafen hade följande lydelse.Sekretess gäller hos regeringen och inomutrikesrepresentationen för uppgift som angår Sverigesförbindelser med annan stat eller i övrigt rör annan stat,mellanfolklig organisation, myndighet, medborgare eller juridiskperson i annan stat eller statslös, om det inte står klart attuppgiften kan röjas utan att detta stör mellanfolkligaförbindelser eller på annat sätt skadar landet.Sekretess gäller hos annan myndighet som avses i förstastycket för uppgift som anges där, om det kan antas att det störSveriges mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadarlandet om uppgiften röjs.I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst fyrtio år.Paragrafen har således varit utformad så att det för uppgifterhos regeringen och inom utrikesrepresentationen skulle gälla ettomvänt skaderekvisit, dvs. presumtion för sekretess. Föruppgifter som förekom hos andra myndigheter gällde däremot ettrakt rekvisit, vilket innebär presumtion för offentlighet. Ifråga om den närmare innebörden av skadebegreppet anfördeföredragande statsrådet följande.Det skadebegrepp som förekommer i paragrafen bör inte ges enalltför vid innebörd. Det måste röra sig om någon olägenhet förlandet för att skada skall kunna anses föreligga. Motsvarandegäller i fråga om störningar av de mellanfolkligaförbindelserna. Att mindre och tillfälliga störningar ellerirritationer inom ett annat lands ledning inte kan uteslutas omuppgifter lämnas ut bör således inte alltid leda till sekretess(prop. 1979/80:2 s. 131).Promemoria från Statsrådsberedningen om EU-handlingar ochoffentlighet m.m.Den 23 september 1994 upprättades inom Statsrådsberedningen enpromemoria om EU-handlingar och offentlighet. Av enmissivskrivelse framgår att den översändes till samtligaexpeditionschefer i departementen. I skrivelsen ombeds varjeexpeditionschef att ge spridning åt promemorian till sådanamyndigheter inom departementets ansvarsområde som arbetar medEU-frågor. Promemorian och missivskrivelsen finns i bilaga A15.3.Riksdagen har beslutat en omläggning av utrikessekretessenstillämpning. Ett enhetligt, rakt skaderekvisit har nämligeninförts i bestämmelsen om utrikessekretess (prop. 1994/95:112,bet. 1994/95:KU18, rskr. 1994/95:128, SFS 1994:1695). Ändringenträdde i kraft den 1 januari 1995.Bl.a.