bet · GI01KU30 · 1995-05-11 00:00:00 — I tabellerna har den 1januari 1995 räknats som ikraftträdandedatum för dessaförfattningar. Om dessa författningar räknas bort kom avförfattningarna ut för sent från trycket.I totalsiffran 2093 författningar är även lagar ochförordningar vars ikraftträdande bestäms av regeringen senaresamt tillkännagivanden och liknande medräknade. Om dessa 160författningar, vilka inte är riktigt jämförbara med övrigaförfattningar med avseende på ikraftträdandedatum, inte tas medi basen, blir andelen sena författningar . Bortses från desena författningar som var kopplade till EU-medlemskapetsikraftträdande, blir denna siffra 38 %.I bilaga A 6.1 tabell 1 redovisas de författningar somutkommit senare än före ikraftträdandet. 586författningar kom ut från trycket under den föreikraftträdandet och 33 efter eller för ikraftträdandet.Det motsvarar av samtliga författningar och innebär enökning i förhållande . År 1992var motsvarande siffra 36 %.I bilaga A 6.1 tabell 2 redovisas ävenförfattningsutgivningen departementsvis.Utskottet noterar att andelen sent utkomna författningar återökat . utkom ett ovanligt stort antalförfattningar. Detta faktum i sig förklarar en del av den högaandelen sena författningar. Även regeringsskiftet hösten 1994och inträdet i EU /95 kan ha bidragit tillantalet sena författningar.Utskottet har betonat vikten av attförfattningsarbetet bedrivs på ett sådant sätt att förseningarundviks. I förra årets granskning konstaterades en minskning avantalet sena författningar, men utskottet framhöll attantalet sent utkomna författningar fortfarande var alldeles förhögt.I en promemoria från (publicerad i förraårets granskningsbetänkande, 1993/94:KU30, bilaga A 4.3)föreslogs åtgärder för att komma till rätta med den senautgivningen. En åtgärd var övergång till heloriginal itryckproceduren. Utskottet har inhämtat att det nu pågårförsöksverksamhet med heloriginal inom . EnligtJustitiedepartementet bör tryckningen bli både billigare ochsnabbare med heloriginal.Utskottet förutsätter att arbetet med att komma till rätta medförseningarna i författningsutgivningen fortsätter.Vidare har utskottet noterat att det givits ut 20s.k. rättelseblad till tidigare utkomna författningar, vilketkan jämföras med 33 föregående år.Slutligen vill utskottet erinra om att sedan den 1januari 1995 är medlem i EU. Medlemskapet innebär attnormgivningsmakt överlämnats till Europeiska gemenskaperna (EG),den överstatliga delen av unionen. Normgivning som av EGbeslutas i form av förordning blir därmed direkt tillämplig rätti . EG-förordningar träder i kraft uteslutande genom attpubliceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT).I övrigt föranleder granskningen inget uttalande frånutskottets sida.8. skrivelserInledningRegeringens skrivelse 1994/95:15 Redogörelse för behandlingenav skrivelser till regeringen har hänvisats tillkonstitutionsutskottet. Redogörelsen omfattar regeringsbeslutunder tiden --. Regeringensskrivelse överlämnades till ochhar inte föranlett någon motion.En betydande omläggning av regeringens redogörelse gjordes i1990 års skrivelse mot bakgrund av konstitutionsutskottetsingående behandling i granskningsbetänkandet 1989/90:KU30.Omläggningen innebar bl.a. en ny redovisningsperiod, störreöverskådlighet och bättre läsbarhet, markering av ämnesord samtfylligare uppgifter om vidtagna åtgärder, särskilt i fråga om delitet äldre riksdagsskrivelserna där det även redovisas orsakertill att ärendena inte slutbehandlats och vidtagna och planeradeåtgärder.Årets redogörelseDen nu aktuella redogörelsen avser huvudsakligen sådanaåtgärder som vidtagits från tiden för föregående redogörelsefram till det senaste , dvs. den 1juli 1993--den 30 juni 1994.Skrivelsen tar upp 606 riksdagsskrivelser, varav 442 haravgetts under /94. 86 av skrivelserna avgavsunder /93 och 78 under tidigare budgetår. Endepartementsvis fördelning av skrivelserna redovisas i bilagaA 7.1.De inte slutbehandlade riksdagsskrivelser i redogörelsen somär äldre än var 45 stycken. 35 skrivelser från riksmötet1992/93 kvarstår som inte slutbehandlade, och 101 av de 442skrivelserna /94 redovisas som inte slutbehandlade.Det äldsta inte slutbehandlade ärendet är fortfarande enskrivelse (bet. 1975:LU10, rskr. 66) och gällerersättning till yrkesfiskare för skada genom oljeutsläpp. Liksomi förra årets redogörelse hänvisas till attJustitiedepartementet aktivt deltar i ett internationellt arbetepå en konvention om skadeståndsansvar vid transport av farligtgods. De konventionsutkast som föreligger innehåller vissamöjligheter till ersättning för skador som vållats av okändaskadevållare. Utgången av detta arbete kan få betydelse för ensvensk reglering i frågan (Ju p. 1).Utskottets granskningUtskottet har berett övriga riksdagsutskott tillfälle attyttra sig över de delar av skrivelsen som har samband med resp.utskotts beredningsområde. , justitieutskottet,utrikesutskottet, trafikutskottet, jordbruksutskottet ochnäringsutskottet har yttrat sig, se bilagorna A 7.2--A 7.7.Skatteutskottet har anfört att regeringens redogörelse inteföranleder någon särskild kommentar från utskottets sida. har beslutat att avstå från att avge yttrande.Konstitutionsutskottet får inledningsvis för egen delanföra följande.Redogörelsen omfattar 47 riksdagsskrivelser om beslut pågrundval av betänkanden av . Tio av dessaskrivelser var inte slutbehandlade när redogörelsen avlämnades.Endast en av dessa är äldre än medan två härrör /93. Resterande sju inte slutbehandladeriksdagsskrivelser är från /94.Den äldsta inte slutbehandlade skrivelsen gäller betänkandet1991/92:KU12, mom. 2. hade ställt sig bakom utskottetsförslag om ett tillkännagivande om att regeringen borde prövaförutsättningarna att vidga möjligheten till muntlig förhandlingi rättsprövningsförfarande. Möjligheterna och effekterna av attlåta rättsprövningslagen också gälla beslut av arrendenämnd,hyresnämnd och övervakningsnämnd borde också prövas på nytt.Också frågan om fullföljdshänvisning i ärenden som kan bliföremål för rättsprövning borde övervägas. I regeringensskrivelse hänvisas bl.a. till att frågan omrättsprövningsinstitutet behandlats i betänkandetDomstolsprövning av förvaltningsärenden (SOU 1994:117), somremissbehandlats och bereds i regeringskansliet.Frågan om fullföljdshänvisning i beslut som kan bli föremål förrättsprövning kan komma att tas upp i beredningsarbetet.Riksdagsskrivelsen 1992/93:5 gäller skyldighet för kommuneroch landsting att publicera författningar (KU1, mom. 2). InomFinansdepartementet har utarbetats en promemoria (Kommunalaförfattningsfrågor, Ds 1995:7), som är föremålför remissbehandling.Riksdagsskrivelsen 1992/93:414 innebar ett tillkännagivandetill regeringen dels om myndigheternas uppdragsverksamhet ochoffentlighetsprincipen, dels om folkbokföringssekretessen (KU38). En promemoria håller på att utarbetas inomJustitiedepartementet.När det gäller skrivelser från /94har tre av de sju skrivelser som redovisats som inteslutbehandlade numera slutbehandlats.Riksdagens skrivelse 1993/94:17 med ett tillkännagivande tillregeringen om en kommission om utredningen av mordet på OlofPalme är slutbehandlad sedan en kommission har tillsatts.Skrivelsen 1993/94:379 om lokal demokrati och uppföljning ochutvärdering (KU40) har föranlett regeringen att i december 1994tillsätta en kommitté.Vidare har riksdagsskrivelsen 1993/94:450 om ytterligareåtgärder mot barnpornografi m.m. (KU28) slutbehandlats.Regeringen har meddelat komittédirektiv(dir. 1994:117) om åtgärder mot barnpornografi.Bland de skrivelser som redovisats som slutbehandlade finns enriksdagsskrivelse som på grund av förändrade omständigheter intelängre kan ses som slutbehandlad. Det gäller riksdagsskrivelsen1993/94:34 och betänkandet KU9 Lokal demokrati.Konstitutionsutskottet ansåg att det borde ges regeringen tillkänna att reglerna om rätt till ledighet för förtroendevaldaborde ses över på ett lämpligt sätt. Den 25 augusti 1994beslutade regeringen om ett bemyndigande att tillkalla enkommitté för att utreda vissa frågor om förtroendevaldasvillkor. återkallades bemyndigandet som inteutnyttjats.Finansutskottet har framhållit att endast två av deredovisade skrivelserna inom utskottets beredningsområde äräldre än . Utskottet uttrycker det tillfredsställande iatt beslut inom finansutskottets område i alltväsentligt genomförts utan onödig tidsutdräkt. Finansutskottetser positivt på de förbättringar som redogörelsen genomgåttunder senare år men framhåller -- liksom -- attkonstitutionsutskottet borde pröva om inte tillkännagivandentill regeringen borde redovisas särskilt i redogörelsen.Finansutskottet gör vissa påpekanden om fyra av de tiotillkännagivandena till regeringen under /94. Detgäller i två fall ofullständig redovisning iregeringsskrivelsen, ett fall där man tycks ha bortsett frånförekomsten av ett tillkännagivande samt ett fall där riksdagenstillkännagivande inte behandlats på ett tillfredsställande sätt.Justitieutskottet har tagit upp regeringens beslut idecember 1994 att lägga ned den polisutredning som tillsattssedan tagit ställning för att den centralapolisorganisationen och det pågående förändringsarbetet påregional och lokal nivå borde bli föremål för utvärdering av enbred parlamentarisk utredning. Utskottet konstaterar attregeringens åtgärd att lägga ned polisutredning i ochför sig inte är förenlig med riksdagsbeslutet, men ensammantagen bedömning av det fortsatta utredningsarbetet görenligt justitieutskottets mening att det saknas anledning attrikta kritik mot regeringen för dess beslut att lägga nedutredningen.Utrikesutskottet är i huvudsak till freds med denredogörelse som lämnats beträffande utskottets beredningsområde,men konstaterar att redovisningen skulle vinnaytterligare på att också innefatta viss information om t.ex.utredningsuppdrag som tillkommit på grundval av riksdagensuttalanden. Utskottet har vidare framhållit att i ett visst fallborde planerade åtgärder i möjligaste mån ha redovisats istället för bara information om att ärendet bereds.Kulturutskottet har överlämnat en promemoria upprättadinom utskottskansliet av vilken framgår bl.a. iakttagelser somgjorts beträffande vissa av de ärenden som redovisats somslutbehandlade, bl.a. vissa brister i redovisningen.Trafikutskottet kan konstatera att regeringens skrivelsekorrekt avspeglar beslut. Beträffande ett ärende somredovisats som slutbehandlat anmärker trafikutskottet att denredovisning som begärts i ett tillkännagivande från riksdageninte lämnats. Enligt trafikutskottets mening är det intetillfredsställande att regeringen ännu inte lämnat den begärdaredovisningen eller angett hur detta skall ske.Jordbruksutskottet har funnit anledning att särskiltkommentera redovisningen av en riksdagsskrivelse, som gäller etttillkännagivande till regeringen. Det gäller en fråga som iregeringens skrivelse redovisas som slutbehandlad sedan dentagits upp i en regeringsproposition om miljöbalk. Den nuvaranderegeringen har sedermera återkallat propositionen och frågankvarstår olöst. anser att situationen ärbesvärande och att det är önskvärt med ett klarläggande av denaktuella frågan utan tidsutdräkt.Näringsutskottet har framhållit att dess granskning skulleunderlättas om det i regeringens redogörelse markerades i vilkafall gjort tillkännagivanden. hargjort vissa påpekanden beträffande fem av de 20tillkännagivandena. I ett fall har frågan redovisats somslutbehandlad trots att begärd redovisning inte lämnats. I ettannat fall tillsattes en begärd utredning först efter tvåuttalanden av och från det förstauttalandet. Vidare har en skrivelse om ett tillkännagivande medbegäran om förslag från regeringen redovisats som slutbehandladendast med hänvisning till att ett utredningsuppdrag lämnats.Näringsutskottet har vidare framhållit att för en vissverksamhet avsatts mindre i regleringsbrevetän riksdagsbeslutet avsåg. Slutligen anmärks att etttillkännagivande inte redovisats i regeringens skrivelse.Motivuttalanden rörande verkan av beslut omtillkännagivanden till regeringen och om anslagGrundlagberedningen (SOU 1972:15) diskuterade formen förriksdagens beslut. Man kunde enligt beredningen tänka sig attlåta grundlagen beteckna varje riksdagsbeslut som en "lag".Varje beslut om utgiftsanslag eller utgiftsregleringen i sinhelhet, varje yttrande och varje hemställan av skulledå vara en lag. Grundlagberedningen fann dock att det inte fannstillräckliga skäl att välja en sådan terminologi. Lagformenborde förbehållas normbeslut, och beträffande anslagsbeslutenfanns ingen anledning att välja lagformen eftersom villkor ochandra föreskrifter kunde knytas till de särskilda anslagen.Något hinder för att fatta s.k. principbeslut elleratt över huvud taget fatta beslut i form av riktlinjer,uttalanden och dylikt fanns inte. En sådan mera obestämdbeslutsform kunde enligt Grundlagberedningen ofta varaändamålsenlig, bl.a. därigenom att den gör det möjligt förriksdagen att pröva större frågor på ett tidigt stadium innanmöjligheterna att variera ställningstagandenas innehåll harbegränsats genom omfattande förarbeten. Beslut av detta slagblir enligt Grundlagberedningen inte rättsligt bindande men kangivetvis alltefter omständigheterna medföra en "politisk"bundenhet.När det gäller anslagsbesluten kan nämnas att det igrundlagspropositionen (prop. 1973:90, s. 224) framhölls att detinte var aktuellt att tänka sig att regeringen skulle vägra attbedriva av beslutade verksamheter därför att dengjorde en annan avvägning beträffande resursanvändningen änriksdagen. Det underströks dock att regeringsformen borde intaden principiella ståndpunkten att det får ankomma på regeringenatt under parlamentariskt ansvar avgöra i vad mån de utgiftersom anslagen möjliggör skall verkställas. En prövningsrätt förregeringen har sin främsta praktiska betydelse i ett läge då detfrån stabiliseringspolitisk synpunkt blir önskvärt att utandröjsmål begränsa de statliga utgifterna. Också när det gälleratt tillvarata uppkommande besparingsmöjligheter är en sådanprövningsrätt av betydelse. Med hänsyn härtill ansågs attGrundlagberedningens uttalanden att utgiftsbeslut iprincip skall verkställas inte borde vara vägledande.Utskottets bedömningRegeringens årliga skrivelse med en redogörelse förbehandlingen av skrivelser till regeringen gerinformation om vilka åtgärder som regeringen vidtagit medanledning av beslut. Den fyller en viktig funktion iriksdagens uppföljnings- och utvärderingsarbete. För den somvill följa den politiska beslutsprocessen är den också av stortintresse. I redogörelsen lämnas uppgift om bl.a.medelsanvisningar, utfärdade författningar och tillsattautredningar.I utvärderings- och uppföljningsarbetet tilldrar sigredogörelsen för åtgärder med anledning av riksdagenstillkännagivanden till regeringen ett särskilt intresse. Det kandärför som finansutskottet och näringsutskottet framhållitfinnas skäl att överväga om inte tillkännagivandena borderedovisas -- eller markeras -- särskilt för att underlättauppföljningsarbetet.När det gäller regeringens åtgärder med anledning avtillkännagivandena vill utskottet understryka att utgångspunktenmåste vara att det önskemål som tillkännagivandet avser börtillgodoses. Om det visar sig föreligga omständigheter somhindrar ett genomförande eller om regeringen gör en annanbedömning än måste regeringen dock kunna underlåta attvidta de åtgärder tillkännagivandet avser. En förutsättning bördå vara att regeringens bedömningar i detta avseende redovisasför riksdagen.Konstitutionsutskottet anförde i förra åretsgranskningsbetänkande (bet. 1993/94:KU30, s. 41) att om mer änett år förflutit utan att regeringen vidtagit någon åtgärd ianledning av en riksdagsskrivelse borde orsakerna till dettaredovisas för med uppgift om när åtgärderna beräknasvidtas. I årets redogörelse redovisas 45 skrivelser frånriksmötet /93 eller tidigare som inte slutbehandlade, vilketinnebär en viss förbättring jämfört med då antaletinte slutbehandlade s.k. äldre skrivelser var 51. I många fallhar beträffande de äldre skrivelserna redovisats tidpunkter dååtgärder beräknats vidtas. saknas dock i vissa fallen redovisning av planerade tidpunkter för åtgärder. mening kan en redovisning av planerade åtgärder fyllaett angeläget behov i utskottens uppföljnings- ochutvärderingsarbete, och utskottet vill därför på nyttunderstryka att uppgifter om när åtgärder beräknas vidtas börredovisas för de äldre skrivelserna.Frågan om när en skrivelse skall anses slutbehandlad hardiskuterats i betänkande 1990/91:KU43. Utskottet uttalade då (s.8) att riksdagsskrivelser som innehåller framställningar tillregeringen om att återkomma med förslag eller att genomföraåtgärder inte bör anses slutbehandlade förrän de begärdaåtgärderna vidtagits eller de avsedda resultaten kan redovisas.Beträffande utredningsuppdrag till regeringen ansåg utskottetatt dessa kan anses slutbehandlade när utredningen har tillsattseftersom dessa uppdrag i regel utan svårigheter kan följas uppvia regeringens kommittéberättelse. I förra åretsgranskningsbetänkande (1993/94:KU30, s. 40) underströks att omriksdagen uttryckt önskemål om utredning och förslag tillriksdagen i ett visst fall är skrivelsen inte slutbehandladförrän förslag lämnats till eller riksdagenunderrättats om att förslag inte kommer att lämnas.Finansutskottet, trafikutskottet och näringsutskottet harframhållit att vissa skrivelser redovisats som slutbehandladetrots att begärda åtgärder inte till fullo vidtagits.Konstitutionsutskottet vill mot den bakgrunden understrykavikten av att skrivelser inte felaktigt redovisas somslutbehandlade.Beträffande utskottens i övrigt framförda synpunkter finnerkonstitutionsutskottet inte skäl att göra en annan bedömning änden som resp. utskott gjort.Granskningen i denna del föranleder inte något annat uttalandefrån sida. Regeringens skrivelse1994/95:15 bör läggas till handlingarna.9. upphandling av konsulttjänster9.1 ÄrendetEn del av utskottets granskningsarbete under /93avsåg upphandlingar av konsultuppdrag för år1992. Från departementen och regeringskanslietsförvaltningskontor inkom sammanställningar över gjordakonsultupphandlingar. En redovisning gjordes i betänkandet1992/93:KU30 s. 8--10. Utskottet gjorde vissa uttalanden medanledning av en upphandling som gjorts av Näringsdepartementet.I samband härmed underströk utskottet bl.a. vikten av att alltsom förekommit av betydelse i ett upphandlingsärendedokumenteras väl. När upphandlingen gäller ett större belopp ochinte sker genom sluten upphandling var det enligt utskottetsärskilt angeläget att motiveringen till varför en vissupphandlingsform valts dokumenteras. Utskottet avsåg att ävenfortsättningsvis följa tillämpningen inom avupphandlingsreglerna.Konstitutionsutskottet påbörjade under föregående engranskning av konsultupphandlingar för år1993. Utskottet beslöt att bryta ut detta avsnitttill ett separat betänkande som skulle behandlas under våren1994. Vid utskottets granskning av privatiseringen av statligtägda företag (bet. 1993/94:KU30 s. 92) angav utskottet att detsärskilt uppmärksammat upphandling avkonsulttjänster som hade samband med privatiseringsprogrammet.Utskottet avsåg att återkomma till den frågan i det särskildagranskningsbetänkandet om upphandling avkonsulttjänster.Vid denna tidpunkt förekom uppgifter om att departementensredovisningar av upphandlade konsulttjänster för och1993 inte var kompletta. Efter utskottets kontakter medregeringskansliet -- och ett brev från utskottskansliet varigjordes en avgränsning av begreppet konsulttjänster -- fickdepartementen möjlighet att komplettera sina tidigare lämnaderedovisningar. Med utgångspunkt i de uppgifter som lämnats avdepartementen gjorde utskottskansliet en genomgång av dehandlingar som fanns i upphandlingsärendena avseende åren 1992och 1993. Denna genomgång redovisades för utskottet i skriftligapromemorior vari även togs in de ytterligare skriftliga ochmuntliga uppgifter som inhämtats från departementen.Redovisningen gjordes departementsvis och återfinns i bilaga A8.1. I denna bilaga görs hänvisningar till förteckningar ochsammanställningar som översänts till utskottet fråndepartementen. Dessa har fogats till bilagan somunderbilagor.Utskottet beslöt att till granskning ävenuppta konsultupphandlingar under åren 1990och 1991. Utskottets majoritet beslöt vidare att vidhållatidigare beslut om att granskningen avseende åren 1992 och 1993skulle redovisas i ett särskilt betänkande under det innevaranderiksmötet /94.Den 31 maj 1994 inkom till utskottet en skrivelse frånstatssekreteraren , Statsrådsberedningen. I dennaangavs att utskottet enligt uppgift avsåg att på motsvarandesätt som granska konsultupphandlingarunder . Enligt hade det fördepartementen varit rationellt att i ett sammanhang redovisa denupphandling som skulle granskas. Därför översändes enredovisning för upphandling av konsulttjänster m.m. under åren1990 och 1991 som uppgavs motsvara den redovisning som tidigarelämnats för åren 1992 och 1993.Utskottets majoritet beslöt att helagranskningsärendet om upphandling avkonsultuppdrag skulle behandlas i ett sammanhang, dvs. engemensam redovisning skulle göras av upphandlingarna --1993.Av tidsskäl kunde utskottet inte lämna någon sådan redovisningtill under föregående eftersom ytterligareutredning kvarstod.För att underlätta utskottets fortsatta granskning avdepartementens upphandlingar --1991 översändes härefter frånutskottet till Statsrådsberedningen en skrivelse med ett antalfrågeställningar, som skulle besvaras från respektivedepartement. Från utskottets sida önskades uppgift om huruvidadepartementens urval var baserat på samma förutsättningar somangavs vid utskottets granskning av upphandlingarna och1993. Ett antal frågor skulle besvaras av departementenbeträffande upphandlingsform m.m. Om summan av upphandlingarfrån en och samma uppdragstagare understeg under 1990resp. 1991 behövde dock dessa upphandlingar inte redovisas pådetta sätt. Inte heller gällde frågorna uppdrag till statligamyndigheter i de fall konkurrensupphandling inte inletts.Svar och ytterligare material inkom till utskottet . Utskottskansliet bearbetade och sammanställdematerialet och redovisade resultatet i en promemoria i september1994. Denna promemoria utgör bilaga A 8.2. Till bilagan harsom underbilaga fogats de redovisningar som departementenöverlämnade till utskottet.I oktober 1994 beslöt utskottet att granskningen avupphandlade konsulttjänster även skulle omfatta de upphandlingarsom gjorts av ochNäringsdepartementet. Från dessa två departement inhämtadesdärför uppgifter om gjorda upphandlingar . En redovisning avutskottskansliets genomgång av materialet finns i bilaga A8.3. Till denna bilaga har som underbilaga fogats desammanställningar och svar på utskottets frågor som översänts avde två departementen.Den 28 mars 1995 har utskottet hållit offentlig utfrågning medf.d. utbildningsministern , se bilaga B 12.9.2 Definition av begreppet konsulttjänsterVid utskottets granskning under /93 ingavs, somovan framgått, redovisningar till omvissa av regeringens och departementens upphandladekonsultuppdrag. Dessa redovisningar grundades på en begäran frånutskottet om redovisning av upphandling avkonsulttjänster . Redovisningen borde enligtutskottets begäran ske departementsvis och avse uppdragets artoch omfattning, uppdragstagare och kostnader.Den 1 mars 1993 redovisades konsultuppdragen från samtligadepartement. Vissa departement angav avgränsningar. Som ovanangetts redovisades utskottets granskning ibetänkandet 1992/93:KU30 (s. 8--10).Utskottet har vid den granskning som påbörjades , och somtill en början endast avsåg upphandling avkonsulttjänster, begärt motsvarande redovisning frånregeringskansliet. Som ovan framgått fick departementen i maj1994 möjlighet att komplettera sina tidigare lämnaderedovisningar . Utskottet hade därviddefinierat konsulttjänster som sådana tjänster som enligtkontoplanen för /94 skall bokföras påvissa särskilt angivna konton. De konton som utskottet angivitframgår av bilaga A 8.4.