bet · GJ01UbU4 · 1995-11-09 00:00:00 — Staten reglerar centralt endastmålen för olika examina, t.ex. arkitektexamen och civilingenjörsexamen.För arkitektexamen anges i bilaga 3 till högskoleförordningen (1993:100)som mål bl.a. att studenten skall ha förvärvat kunskaper om och färdighe-ter i att planera och utforma bebyggelse och byggnader med hänsyn tillmänniskornas och samhällets behov och till de förutsättningar som ges avnatur och naturresurser. För civilingenjörsexamen anges som mål bl.a. attstudenten skall ha förvärvat kunskaper om och färdigheter i att utformaprodukter, processer och arbetsmiljö med hänsyn till människors förut-sättningar och behov samt till samhällets mål avseende sociala förhållan-den, resurshushållning, miljö och ekonomi.Vilka lärare som skall ha hand om olika utbildningar är likaså en frågaför varje högskola själv. Även inrättande av professurer är i nor-malfallet en sak som avgörs av det berörda lärosätet. En självklar förut-sättning för att grundutbildningen skall kunna genomföras så att målen förde avsedda examina uppnås är att det finns tillgång till forskarutbildadepersoner med adekvat inriktning.Utskottet noterar att både Kungl. Tekniska högskolan (KTH) och () i sina årsredovisningar har pekat på ekolo-giskt byggande och kretsloppsanpassning som viktiga områden för forsk-ning, som dessa högskolor avser att satsa på. Vid erbju-der arkitektursektionen inom () ett halvårs-projekt kallat , som kan ingå i både arkitektexamen och civilin-genjörsexamen (väg och vatten) och även är öppet för studenter vid i /. LTH har även, tillsammans med Kungl.Vetenskapsakademien, ett samarbete med några städer i omlångsiktigt hållbara utvecklingsstrategier. KTH, CTH, LTH och har gemensamt ingivit en ansökan tillden miljöstrategiska forskningsstiftelsen om medel för ett stort forsknings-program kallat Sustainable building.Mot bakgrund av de nu redovisade förhållandena kan enligtutskottets mening utgå från att högskolorna beaktar arkitekters och civilin-genjörers behov av kunskaper om ekologiskt byggande och kretsloppsan-passning. Utskottet föreslår att avslår motion 1994/95:Ub700.Utbildning för tekniska och administrativa yrken inom teaterområdet börenligt motion 1994/95:Ub724 (s) på nytt komma till stånd i södra få som huvudman. Vidareutbildningar på detta om-råde har tidigare anordnats av i samverkan med Arbets-förmedlingen Kultur, men har upphört i samband med omorganisation avteatern. Enligt motionärerna har staten ett ansvar för att de föreslagnautbildningarna kommer till stånd.Utskottet anser inte att bör göra något uttalande i denna fråga,som lämpligen kan prövas av . bör alltså avslåmotionen.Hävdandet av mänskliga rättigheter och etablerandet av demokrati ärberoende av ett fungerande rättsväsen, framhålls det i motion1994/95:Ub667 (s, fp, v). Motionärerna anser att regeringen bör låta utredahur behovet av systematisk kunskap inom detta område kan tillgodosesoch hur den kompetens - inhemsk och utländsk - som finns tillgänglig ivårt land skall kunna tas till vara.Utskottet noterar att det i landet endast finns en tjänstsom professor på området, benämnd Professur i folkrätt, särskilt mänskligarättigheter och humanitär rätt. Den tillhör och är knutentill för mänskliga rättigheter och humanitär rätt,med finansiering till hälften från juridiska fakulteten i och till hälftenfrån institutet. Vid bedrivs forskning, forskar-utbildning, en 10-poängskurs för juris studerande och ett internationelltMastersprogram omfattande tre terminer. Institutet har en omfattandekursverksamhet dels i , dels utomlands, för deltagare från tredje värl-den (främst ) och från . Denna verksamhet, liksom degästprofessurer som finns vid institutet, finansieras till stor del av SIDAsamt i viss mån Svenska institutet.I sammanhanget vill utskottet nämna att det tillskapadesen internationell organisation kallad International . Denna har förlagtsitt högkvarter till . Organisationens huvuduppgift är att främjademokrati i olika delar av världen och stärka demokratiska processer. Denskall ha fyra huvudsakliga verksamhetsområden, nämligen skapandet av enfaktabank med informationsservice, forskning, etablerande och stärkandeav riktlinjer för demokratiutveckling och valprocedurer samt assistans iform av rådgivande och kapacitetsuppbyggande verksamheter. En propo-sition om immunitet och privilegier för organisationen och dess personalbehandlas i (prop. 1995/96:41).Enligt utskottets mening bör ställningstaganden i fråga omavvägningen mellan olika forskningsområden göras samlat vid behand-lingen av regeringens forskningspolitiska propositioner. En sådan proposi-tion väntas, som redan nämnts, . Med hänvisning därtillföreslår utskottet att avslår motion 1994/95:Ub667.I motion 1994/95:Ub688 (s) begärs att ett nytt ämne, skuldsaneringsrätt,skall införas inom högskolan. Motionärerna anser att blivande socialsekre-terare i sin högskoleutbildning inte får ett samlat grepp om en skuldsattpersons mångfasetterade problem. Därför bör en rationell och enhetligutbildning i ämnet skuldsaneringsrätt enligt deras mening komma tillstånd.Utskottet har behandlat motioner med samma innehåll fyra gånger underde . De har på utskottets förslag avslagits med hänvisningtill att det ankommer på respektive universitet eller högskola att bestämmaom det närmare innehållet i och organisationen av olika utbildningar.Enligt bilaga 3 till högskoleförordningen (1993:100) skall studenten föratt få socionomexamen bl.a. ha uppnått kompetens att medverka i förebyg-gande socialt arbete och socialt förändringsarbete på olika nivåer och hautvecklat förmågan att analysera och förstå sociala processer och problemsamt kunna identifiera och strukturera behov av åtgärder och lösningar påolika nivåer. I skuldsaneringslagen (1994:334) sägs i 1 § bl.a. att kommu-nen skall inom ramen för eller på annat sätt lämna råd ochanvisningar till skuldsatta personer. Utskottet finner det för sin del natur-ligt att blivande socialsekreterare i sin utbildning, som vanligtvis avslutasmed socionomexamen, får kunskaper som gör dem skickade att i kommu-nerna fullgöra denna uppgift. Enligt en kartläggning som Konsumentverketgenomförde av socionomutbildningarna i landet behandlasfrågor rörande budgetrådgivning och skuldrådgivning nästan inte alls vidfyra av sju lärosäten. Det ankommer dock inte på att föreskrivaom införande av vissa ämnen eller kurser i högskoleutbildningen.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion1994/95:Ub688.Vikten av hushållsvetenskaplig forskning framhålls i motion 1994/95:Ub904 (m) yrkande 4. Motionärerna påpekar att det vid universiteten iGöteborg, och nu finns hushållsvetenskapliga institutionermed forskarkompetens. Det hushållsvetenskapliga området måste särskilt iett uppbyggnadsskede ha erforderliga resurser, sägs det i motionen.Utskottet har erfarit att de hushållsvetenskapliga institutionerna vid de imotionen nämnda universiteten i varierande utsträckning får medelur det samhällsvetenskapliga fakultetsanslaget, ur andra fakultetsanslagsamt från andra finansiärer. Liksom när behand-lade ett motsvarande yrkande från samma motionärer (bet. 1992/93:UbU15s. 76) erinrar utskottet om att det ankommer på resp. läroanstalt att fördelade resurser som statsmakterna tilldelat för forskning och forskarutbildningmellan olika ämnen och institutioner. Utskottet noterar vidare att regering-en har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att utarbeta ett förslag tillkonsumentpolitiskt forskningsprogram, som skall vara ett underlag för denforskningspolitiska proposition som regeringen avser att förelägga riksda-gen (dir. 1995:45).Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1994/95:Ub904 yrkande 4.Enligt motion 1994/95:Ub905 (mp) yrkande 18 bör en utredning tillsättasangående utbildning av miljökunnig personal inom olika sektorer (teknik,trafik, ekonomi, etc). Utredningen bör enligt motionärerna utvärdera exist-erande utbildningar på området och utarbeta ett förslag till ordnad utbild-ning i stor skala av de olika yrkesgrupper som behövs för att möjliggöra eneffektiv övergång till ett hållbart samhälle.Utskottet instämmer i vad motionärerna anför om vikten av miljökunnigpersonal med utbildning som kombinerar kunskaper i ekologi med kun-skaper i t.ex. teknik eller ekonomi. Som motionärerna själva anför finnsdet redan en del utbildningar av denna typ. Initiativ till sådana utbild-ningsprogram har i flertalet fall tagits av resp. universitet eller högskolasjälv. Detta är enligt utskottets mening positivt. Utskottet utgår från attsådana utbildningskombinationer kommer att efterfrågas i ökad utsträck-ning både av studenter och avnämare och att högskolor och universitetkommer att anstränga sig att svara mot denna efterfrågan.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1994/95:Ub905 yrkande 18.Utbildningstjänster med professur och institutioner i ortopedisk medicinbör inrättas, enligt motion 1994/95:So499 (mp) yrkande 1.Utskottet konstaterar att motionens huvudsyfte är att ge ortopedisk me-dicin status som egen specialitet. Yrkandet därom (yrkande 2) liksomåterstående yrkanden i motionen har remitterats till socialutskottet, somkommer att behandla dessa längre fram. Utbildningstjänster (läkartjänsterför specialiseringstjänstgöring) vid undervisningssjukhusen inrättas avrespektive sjukvårdshuvudman. Inrättande av institutioner och tjänster somprofessor beslutas numera av respektive universitet eller högskola. Medhänvisning härtill föreslår utskottet att avslår motion1994/95:So499 yrkande 1.Inrättande av dansutbildning på högskolenivå i föreslås i motion1994/95:Ub640 (fp). Den nuvarande koncentrationen av all dansutbildningpå högskolenivå till medverkar enligt motionärerna till attsvenska folket utanför sällan eller aldrig får se en"levande" dansföreställning. bör enligt deras mening göras tillett centrum för en nordisk högskoleutbildning på dansens område.Utskottet anser inte att bör ta initiativ i denna fråga. Enligt ut-skottets mening bör motionen avslås.Innehållet i vissa utbildningarUtskottet vill inledningsvis klargöra roll när det gäller innehål-let i högskoleutbildningen. Som nämnts i det föregående anger regeringenmålen för de olika examina som får avläggas inom högskolan. Detta sker iexamensordningen, som utgör bilaga 3 till högskoleförordningen(1993:100). I vidare mån än så reglerar inte statsmakterna innehållet i dengrundläggande högskoleutbildningen. kan, om den finner detpåkallat, som sin mening ge regeringen till känna att förordningsbestäm-melserna bör ändras i viss riktning.När regeringen lade fram förslaget om ny högskolelag anförde den dåva-rande utbildningsministern (prop. 1992/93:1 s. 37) att han ansåg det varaviktigt att principiellt hålla fast vid att olika studieorganisatoriska ochinnehållsliga uppläggningar av utbildningen kan leda till samma mål ochatt universitet och högskolor skall ha både frihet till och ansvar för valet avolika vägar till dessa mål. Utskottet instämde i detta (bet. 1992/93:UbU3).Utbildningens närmare innehåll skall således bestämmas lokalt vid varjeuniversitet och högskola. Likaså är utbildningens organisation och peda-gogiska uppläggning helt och hållet en fråga för varje lärosäte.Kristdemokraterna framför i motion 1994/95:Ub696 yrkande 11 synpunk-ter på behovet av vetenskaplig, teknisk och etisk orientering i olika hög-skoleutbildningar. Etik och kunskapsteori bör enligt deras mening ingå ialla utbildningar, men hur dessa studier organiseras är en fråga för denenskilda högskolan. I all vårdutbildning bör det ingå även undervisning ilivsåskådningsfrågor, och i ekonom- och teknikutbildningarna bör det ingåundervisning i miljöekonomi. Informationsteknik bör ingå som ett natur-ligt moment i de flesta utbildningar, även de humanistiska, anser motionä-rerna.Utskottet erinrar om vad som sägs i högskolelagen (1992:1434) om målenför den grundläggande högskoleutbildningen (1 kap. 9 §):Den grundläggande högskoleutbildningen skall, utöver kunskaper ochfärdigheter, ge studenterna förmåga till självständig och kritisk bedöm-ning, förmåga att självständigt lösa problem samt förmåga att följa kun-skapsutvecklingen, allt inom det område som utbildningen avser. Utbild-ningen bör också utveckla studenternas förmåga till informationsutbyte påvetenskaplig nivå.Utskottet noterar vidare att examensordningens målformuleringar för sågott som samtliga examina på vårdområdet tar upp begreppen helhetssynpå människan och etiskt förhållningssätt. I beskrivningen av målen förcivilingenjörsexamen, ingenjörsexamen, maskinteknikerexamen, sjöingen-jörsexamen, sjökaptensexamen, styrmansexamen och yrkesteknisk högsko-leexamen nämns hänsyn till människors förutsättningar och behov ochsamhällets mål avseende sociala förhållanden, resurshushållning, miljöoch ekonomi.Med hänvisning till detta och till vad som anförts i inledningen till dettaavsnitt föreslår utskottet att avslår motion 1994/95:Ub696 yr-kande 11.I motion 1994/95:Ub345 (kds, s, c, fp, v, mp) påtalas vikten av ANT-kunskap i den högre utbildningen av lärare, pedagoger, läkare och annanvårdpersonal. Motionärerna anser att det brister på denna punkt i bådegrundutbildningen och fortbildningen av lärare, att utbildningen i beroen-delära är undermålig i läkarutbildningen på vissa orter och att den vidvissa vårdhögskolor närmast är obefintlig. Enligt motionärerna skulleriksdagen kunna påverka ANT-utbildningen genom att sätta ANT-kursersom ett kriterium bland andra för hur utbildningen totalt lyckas.Utskottet hänvisar till sitt yttrande (bet. 1993/94:UbU16)över ett i stort sett likalydande motionsyrkande, som då enhälligtavslog. Därtill noterar utskottet att tillsatt enarbetsgrupp som skall göra en inventering av problem och frågeställningarsom har att göra med grundutbildningen av lärare för skolan, fortbildningoch vidareutbildning av lärare samt forskning och forskarutbildning påområdet. Arbetsgruppens rapport beräknas bli avlämnad vid utgången avår 1995. Vidare har påbörjat en utvärdering av utbildning-en vid samtliga vårdhögskolor. beslutade, kort innan detgick upp i , att en utvärdering av läkarutbildningen skallgenomföras. Det kommer att ske inom Högskoleverket.Utskottet föreslår att avslår motion 1994/95:Ub345.Den nuvarande utbildningen av arbetsterapeuter ger enligt motion1994/95:Ub644 (s) alltför begränsad erfarenhet av praktisk tillämpning. Enpraktiktjänstgöring vid inträdet i arbetslivet har diskuterats, anför motionä-rerna. De anvisar två möjliga sätt att lösa detta: antingen genom att införaett praktikår som arbetsgivarna ansvarar för, eller genom att tillskapa re-surser inom det reguljära utbildningssystemet, så att utbildningen förlängsmed ett år.Utskottet konstaterar att regeringen i examensordningen bestämmer po-ängtalet, och därmed utbildningens längd vid heltidsstudier, för olikaexamina i grundläggande högskoleutbildning. Enligt utskottets mening börriksdagen inte ta något initiativ i fråga om arbetsterapeututbildningenslängd, varför motion 1994/95:Ub644 bör avslås.Psykiatriämnet har för litet utrymme i läkarutbildningen och läkarnas AT-tjänstgöring, hävdas det i motion 1994/95:Ub652 (s). Motionärerna anseratt dagens utbildning har en snäv syn på den sjuka människan. De hänvisartill flera undersökningar som visat att personer med alkoholmissbruk,depression, trafikskador och ångestsjukdomar ofta inte får adekvat hjälp.Läkarutbildningen behöver därför ses över.Utskottet hänvisar till att - som utskottet i det föregåen-de har nämnt - kommer att genomföra en utvärdering av läkarutbildning-en. bör enligt utskottets mening avslå motionen.Tre motioner innehåller förslag om innehållet i förskollärarutbildningen.Motion 1994/95:Ub905 (mp) tar upp den annorlunda arbetssituationen iföräldraaktiva förskolor, jämfört med vanliga kommunala förskolor. Dettanya inslag i förskollärarnas verksamhet bör uppmärksammas i förskollä-rarutbildningen (yrkande 2). Vidare påtalar motionärerna att förskolannumera är målmedvetet förberedande för , speciellt i fem- ochsexårsverksamheten. Förskollärarutbildningen bör därför, anser de, gekunskaper exempelvis i förberedande språkträning för att minska proble-met med dyslexi i . Den bör också ge träning i effektiva ut-vecklingssamtal med föräldrar (yrkande 3). - I motion 1994/95:Ub356(mp) yrkande 1 anförs att teckenspråk bör ingå i förskollärarnas utbildning,för att de skall kunna lära ut teckenspråk till alla barn. Därmed skullehörande barn kunna bli likvärdiga med de hörselskadade. Det skulle ocksåunderlätta inlärningen för utvecklingsstörda. - Motion 1994/95:So616(kds) handlar om mat och hälsa, som enligt motionären är ett försummatområde i förskolan. Yrkande 2 i motionen gäller att grundläggande kun-skaper om mat och hälsa skall ges i all förskollärarutbildning. Yrkande 1 imotionen, som gäller det pedagogiska programmet för förskolan, har re-mitterats till socialutskottet.Utskottet, som har förståelse för de behov som påtalats i motionerna1994/95:Ub905 och 1994/95:So616, hänvisar till vad som anförts inled-ningsvis i detta avsnitt. De i motionerna framförda förslagen är av den artsom det inte ankommer på att fatta beslut om. I fråga om motion1994/95:Ub356 är det utskottets bedömning att tillgången på personer sombehärskar teckenspråk är så pass begränsad att det inte är realistiskt atträkna med att undervisning i teckenspråk inom överskådlig tid kan anord-nas för alla som utbildar sig till förskollärare, även om detta i och för sigskulle vara önskvärt.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1994/95:Ub356 yrkande 1, 1994/95:Ub905 yrkandena 2 och 3 samt1994/95:So616 yrkande 2.StudentfrågorFör att öka dyslektikernas möjlighet till högskolestudier bör högskolepro-vet anpassas för elever med läs- och skrivhandikapp, sägs det i motion1994/95:Ub357 (kds) yrkande 4.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.På grundval av ett uppdrag från regeringen har Verket för högskoleser-vice planerat att , med början , anordna ett högsko-leprov speciellt anpassat för dels dyslektiker, dels synskadade. , som inrättades , har numera övertagit ansvaret förhögskoleprovet. Medel för verksamheten med särskilt anpassade prov haranvisats av regeringen. Ett särskilt för synskadade anpassat högskoleprovgenomfördes första gången . När det gäller dyslektiker harverket funnit det värdefullt att utnyttja multimedia, vilket har medfört attdet första provet för dyslektiker kommer genomföras först ochdärefter en gång . De för dessa kategorier särskiltanpassade proven kommer att sekretessbeläggas. Kostnaderna är nämligenså stora, att ett nytt prov inte - som eljest sker med det vanliga högskole-provet - kan konstrueras för varje nytt provtillfälle.Utskottet finner att motionärernas önskemål får anses tillgodosett medde åtgärder som således nu förestår. bör därför avslå motion1994/95:Ub357 yrkande 4.Huvudmannaskap m.m. för studenthälsovården och motionsidrotten förstudenter tas upp i motion 1994/95:Ub685 (s). Enligt motionärerna är detviktigt att se över vilket ansvar universiteten och högskolorna har för stu-denthälsovården och motionsverksamheten. Motionärerna vill ha en för-fattningsreglering av ansvaret och även en översyn av möjligheten att förain en målbeskrivning av verksamheten i regleringsbreven. I motion1994/95:Ub687 (s) anförs att det är viktigt att någon får ett helhetsansvarför den studiesociala verksamheten, varför huvudmannaskapet för mo-tionsverksamheten bör flyttas över från studentkårerna till universitetenoch högskolorna. Motionärerna upplyser om att staten 1994/95 bidrar tillstudenternas motionsverksamhet med , som fördelas avRiksidrottsförbundet.Utskottet konstaterar liksom motionärerna att huvudmannaskapet förstudenthälsovården, men inte för motionsverksamheten, den 1 juli 1992överfördes till universiteten och högskolorna, som dessa tillför-des medel för studenthälsovården. /93 var medlen förstudenthälsovården öronmärkta. Vid omläggningen av /94 försvann öronmärkningen, som enligt utskottets be-dömning också torde vara svår att förena med det nya ansvars- och an-slagssystemet. Förslag om att skriva in universitetens och högskolornasansvar för studenthälsovården och motionsidrotten i högskoleförordningenlades fram av av kårobligatoriet i dess betän-kande SOU 1994:47. Utskottet har erfarit att förslagen från nämndakommitté inte har blivit föremål för ställningstagande av den nya rege-ringen, eftersom denna föreslog att beslutet om attavveckla kårobligatoriet skulle återtas, vilket också skedde (prop.1994/95:96, bet. UbU5, rskr. 135).Utskottet utgår från att varje universitet och högskola löser sin uppgiftatt svara för studenthälsovård på bästa sätt utifrån de olika lokala förhål-landena. Enligt utskottets mening har inte tillräckligt underlagför att avgöra om de förändringar som motionärerna föreslår bör kommatill stånd. Regeringen kan, om den finner det lämpligt, återkomma tillriksdagen med förslag om en annan ordning för medelstilldelning till stu-denternas motionsidrott. Utskottet förslår att avslår motionerna1994/95:Ub685 och 1994/95:Ub687.Studenternas rättssäkerhet bör ökas bl.a. genom att de ges rätt att överkla-ga beslut om deltagande i obligatoriska utbildningsmoment, hävdas det imotion 1994/95:Ub696 (kds) yrkande 13. Förslag om detta lades framförra året i betänkandet av Utredningen om en samvetsklausul i högskole-utbildningen (SOU 1994:84) och det kan genomföras utan vidare utred-ning, anser motionärerna.Utskottet konstaterar att det ingår i uppdraget till Utredningen om upp-följning av universitets- och högskolereform (93) att ägnasärskild uppmärksamhet åt studenternas rättssäkerhet i antagningsproces-sen. Utredningen skall lämna sitt slutbetänkande . Utskottetutgår från att regeringen därefter kommer att överväga vilka ändringarsom, bl.a. för att stärka rättssäkerheten, bör göras i högskoleförordningen,och att därvid förslaget från Utredningen om en samvetsklausul i högsko-leutbildningen kommer att beaktas.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion1994/95:Ub696 yrkande l3.Lärarna i högskolanMiljöpartiet anför i motion 1994/95:Ub905 yrkande 24 att forskar- ochlärartjänsterna vid universiteten på bör ses över med målet att fåen större rörlighet i anställningsförhållanden, institutions- och kursansvaretc. Unga forskare måste ha bra möjligheter att komma in i såväl den ut-bildande som den forskande delen av verksamheten. Adjunktstjänsterna,som har blivit rena lärartjänster med så mycket undervisning att innehava-ren saknar alla praktiska möjligheter att bedriva egen vetenskaplig verk-samhet, bör bort eller ändras, anser motionärerna.Utskottet delar motionärernas oro för att tjänstesystemet vid universitetoch högskolor fungerar alltför stelt. Att det är för liten rörlighet mellanolika lärosäten inom och utom landet har påtalats som ett kvalitetsproblemi flera internationella utvärderingar som i regi av vissa forskningsråd hargenomförts av verksamheten inom olika ämnesområden.Vid sin behandling av forskningsproposition (prop.1989/90:25) anförde utskottet att det för tjänst som lärare i högskolan iprincip bör krävas avlagd doktorsexamen. Undantag från detta måste dockgöras för det konstnärliga området. Utskottet påpekade att tjänster somhögskoleadjunkt kan ha betydelse för rekryteringen av lärare med framstå-ende kvalifikationer inom praktikgrundade kunskapsområden och att dessalärare inte har kvalificerat sig genom forskarutbildning, ofta därför attderas skicklighet inte lämpligen kan uttryckas i de krav som ställs i endoktorsexamen. Utvecklingen mot en högskola där alla lärare i princip hardoktorsexamen måste, ansåg utskottet, ses på lång sikt (bet. 1989/90:UbU25 s. 69). som gått sedan utskottet gjorde dennabedömning har läget i viss mån förändrats. har betydanderesurser avsatts centralt för stöd till forskarutbildning av lärare utan dok-torsexamen. Nya forskarutbildningsämnen har inrättats som svarar motgrundutbildningar som har haft en svag forskningsanknytning,såsom omvårdnad och hushållsvetenskap.