bet · GI01LU23 · 1995-03-28 00:00:00 — Däremot utgår enligtgällande lagregler inte någon ränta vid betalningsdröjsmålavseende den kostnadsersättning som tillerkänns sökanden iutslag i betalningsföreläggandemål. Denna principiella skillnadhar, påpekas i motionen, motiverats med att kostnadsersättningeni varje enskilt mål om betalningsföreläggande är beloppsmässigtliten och därför ansågs ha mindre betydelse för fordringsägaren,som en ränteregel i dessa mål skulle föranledabetydande merarbete för domstolar och kronofogdemyndigheter. Motdessa argument talar enligt motionären flera omständigheter.Visserligen är de utdömda schabloniseradekostnadsersättningsbeloppen i varje mål relativt små, men förfordringsägare med många gäldenärer i dröjsmål blir densammanlagda kostnaden betydande. Vidare torde enligt motionärennumera tillgänglig datateknik för ränteberäkning innebära atträtt till dröjsmålsränta på kostnadsersättning knappast skullemedföra något större merarbete för domstolar ochkronofogdemyndigheter. Mot bakgrund av det anförda ansermotionären att hos regeringen bör begära förslag omsådan ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande ochhandräckning att ränta utgår på de kostnadsersättningar somsökanden tillerkänns i utslag.Utskottet vill inledningsvis framhålla att med summariskprocess avses mål om betalningsföreläggande och handräckning.Under våren 1990 beslutades omfattande ändringar i densummariska processen och en ny lag om betalningsföreläggande ochhandräckning antogs (prop. 1989/90:85, JuU31, rskr. 311,SFS 1990:746). Den nya lagen trädde i kraft den 1 januari 1992.Enligt 48 § i den nya lagen får regeringen meddela föreskrifterom ersättning för kostnader i dessa mål. Sådana föreskrifter harmeddelats i förordningen (1991:1340) om ersättning för kostnaderi mål om betalningsföreläggande och handräckning av vilken detframgår att kostnadsersättning får avse sökandens eget arbetemed anledning av målet samt arvode till ombud eller biträde.Vidare framgår att ersättningen skall bestämmas till skäligtbelopp och att den endast om det finns särskilda skäl fårbestämmas till högre belopp än tvåhundraåttiofem kronor i mål ombetalningsföreläggande och i mål omhandräckning.I linje med vad som förutskickades i den ovannämndapropositionen beslutade regeringen att göra enheltäckande utvärdering av den nya summariska processen. Detframhölls därvid att utvärderingen borde omfatta både prövningenhos kronofogdemyndigheten och den vidare handläggningen viddomstol som vissa fall vidtar därefter.Sålunda uppdrogs det åt och attför sina respektive myndigheters områden göra denna utvärderingefter vissa angivna riktlinjer. Som en specifik fråga uppdrogsåt att besvara huruvida regleringen avkostnadsfrågorna är ändamålsenlig.Utvärderingen är avslutad och har redovisats tillregeringen. För del har uppdraget redovisats ien rapport (RSV 1994:6), medan har redovisat sindel av uppdraget i en särskild skrivelse (Dnr 578-1994).Utvärderingen är nu föremål för beredning inomregeringskansliet.När det gäller den särskilda frågan om kostnadsersättning kanutskottet konstatera att det av rapportframgår att verket -- som berett ett flertal myndigheter ochorganisationer tillfälle att yttra sig -- anser att regleringenav kostnadsersättningen i stort sett är ändamålsenlig.Ersättning för ombudsarvode och inkassokostnader bör dock sättasi takt med den allmänna prisutvecklingen.Mot bakgrund av det anförda synes det enligt utskottets meninginte föreligga något behov av att införa en rätt till ränta påkostnadsersättning i mål om betalningsföreläggande.Att frångå de schabloniserade belopp som utgår för ersättning idessa mål ligger för övrigt inte heller i linje med syftet medden summariska processen, nämligen att den skall vara snabb,enkel och billig. Utskottet avstyrker således bifall till motionL315. beträffande upphävande av skuldsaneringslagenatt avslår motion 1994/95:L314 yrkande 1,res. 1 (m)2. beträffande anslag till kronofogdemyndigheterna m.m.att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1994/95:Sk804 yrkande 2, 1994/95:Ju221yrkande 10 och 1994/95:L314 yrkandena 2 och 3 tillKronofogdemyndigheterna för /96 under sjundehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på 1 ,res. 2 (m) - villk. 3 (m) - villk. 4 (v)3. beträffande förrättningskostnader m.m.att med bifall till regeringens förslag tillFörrättningskostnader m.m. för /96 undersjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på123 ,4. beträffande inriktningen av besparingsåtgärder inomexekutionsväsendetatt med avslag på motionerna 1994/95:L313,1994/95:L316 yrkande 1 och 1994/95:Sk349 yrkande 20 godkännerinriktningen av de besparingsåtgärder inom exekutionsväsendetför budgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordat,5. beträffande inkassoverksamhetatt avslår motion 1994/95:L305,res. 5 (v)6. beträffande ränta på kostnadsersättningaratt avslår motion 1994/95:L315.Stockholm den 28 mars 1995På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), BirgitHenriksson (m), (), (),(), (m), (), (), () och PerRosengren (v). Upphävande av skuldsaneringslagen (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Med anledning" och slutar med "yrkande 1." bort ha följandelydelse:Utskottet kan konstatera att skuldsaneringslagen trädde ikraft , och inkom 2801 ärenden rörande skuldsanering. Av dessa hade vid årsskiftetmer än hälften resulterat i avslag, avvisning eller avskrivning.Endast 12 beslut om skuldsanering togs under andra halvåret1994. Som framhålls i motion L314 uppgår kostnaderna förskattebetalarna med nuvarande skuldsaneringsbeslut till över 2miljoner kronor för varje person som befrias från skulder pågrund av skuldsaneringslagen. Även om det finns anledning atträkna med en kraftig ökning av antalet beslut om skuldsaneringdelar utskottet motionärernas uppfattning att det finns skäl attifrågasätta det rimliga i de kostnader som belastarskattebetalarna för att peroner som oftast misskött sin ekonomiskall befrias från sina skulder.Till bilden hör också att skuldsaneringslagen har fått alltförlångtgående konsekvenser för borgensmän. Om gäldenären blirföremål för skuldsanering befrias gäldenären frånbetalningsansvaret. Däremot inverkar inte skuldsaneringsbeslutetpå borgenärens rätt mot borgensmannen. Detta innebärsammanfattningsvis att den person som har beviljats ett lån --genom att exempelvis en släkting ställer upp som borgensman --kan befrias från betalningsansvaret för skulden medanborgensmannen blir betalningsskyldig. Detta är enligt utskottetsmening oacceptabelt.Skuldsanering måste enligt utskottet bygga på attfordringsägarna, oftast bankerna, känner sitt ansvar ochmedverkar till frivilliga uppgörelser mellan parterna.Mot bakgrund av det anförda finner utskottet att övervägandeskäl talar för att skuldsaneringslagen upphävs, ochutskottet tillstyrker således bifall till motion L314 yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande upphävande av skuldsaneringslagenatt med bifall till motion 1994/95:L314 yrkande 1antar följande lagförslagFörslag tillLag om upphävande av skuldsaneringslagen (1994:347)Härigenom föreskrivs att skuldsaneringslagen (1994:347)skall upphöra att gälla vid utgången av juni månad 1995.2. Anslag till kronofogdemyndigheterna m.m. (mom. 2)Under förutsättning av bifall till reservation 1Rolf , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet har" och på s. 8 slutar med "ytterligare medel. "bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är den verksamhet som bedrivs inomexekutionsväsendet synnerligen viktig inte minst förekobrottsbekämpningen. Det är helt nödvändigt -- också ipreventivt syfte -- att ha en väl fungerandeindrivningsverksamhet. Utskottet vill särskilt framhållabetydelsen av att finna förutsättningar för ett snabbt agerandefrån kronofogdemyndigheterna från det att en ansökan lämnas intill dess att verkställighet sker. Långa handläggningstiderriskerar nämligen möjligheterna till framgång i indrivningen.Det bör också framhållas att balanserna hoskronofogdemyndigheterna är betydande.Med hänsyn till att de resurser som anslås tillkronofogdemyndigheterna ger ett tydligt resultat genomindrivningen finner utskottet det anmärkningsvärt att regeringenföreslår kraftiga neddragningar av resurserna. Enligt utskottetsmening är det angeläget att kronofogdemyndigheterna gesmöjlighet såväl att påskynda arbetet med att minska balansernasom att effektivisera den indrivning som har samband medekonomisk brottslighet. Som framhålls i motion Ju221 är enpåtaglig ökning av anslaget till kronofogdemyndigheterna förnästkommande budgetår därför nödvändig.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Med det" och slutar med "2 och 3." bort ha följandelydelse:Som ovan framgått har utskottet tillstyrkt attskuldsaneringslagen upphävs vid utgången av juni månad 1995.Därigenom uppnås en besparing hos kronofogdemyndigheternamed för det kommande budgetåret.Det sagda innebär sammantaget att med bifall tillmotionerna Ju221 yrkande 10 och L314 yrkande 2 och med anledningav propositionen och motion Sk804 yrkande 2 tillkronofogdemyndigheterna för /96 bör anvisa44 utöver regeringens förslag.Avslutningsvis vill utskottet framhålla attskuldsaneringslagens upphävande också innebär att anslaget D 2Domstolarna m.m. under huvudtitel börminska med . Utskottet föreslår att så sker ochtillstyrker därmed bifall även till yrkande 3 i motion L314.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande anslag till kronofogdemyndigheterna m.m.att riksdagendels med bifall till motionerna 1994/95:Ju221 yrkande 10och 1994/95:L314 yrkande 2 samt med anledning av regeringensförslag och motion 1994/95:Sk804 yrkande 2 tillKronofogdemyndigheterna för /96 under sjundehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på 1 ,dels med bifall till motion 1994/95:L314 yrkande 3 och medändring av sitt tidigare fattade beslut med anledning avjustitieutskottets betänkande 1994/95:JuU15 (mom. 4) under andrahuvudtiteln till Domstolarna m.m. för /96anvisar ett i förhållande till nämnda beslut med 4 000 000 krminskat ramanslag,3. Anslag till kronofogdemyndigheterna m.m. (mom. 2)Under förutsättning av avslag på reservation 1Rolf , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet har" och på s. 8 slutar med "ytterligare medel. "bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är den verksamhet som bedrivs inomexekutionsväsendet synnerligen viktig inte minst förekobrottsbekämpningen. Det är helt nödvändigt -- också ipreventivt syfte -- att ha en väl fungerandeindrivningsverksamhet. Utskottet vill särskilt framhållabetydelsen av att finna förutsättningar för ett snabbt agerandefrån kronofogdemyndigheterna från det att en ansökan lämnas intill dess att verkställighet sker. Långa handläggningstiderriskerar nämligen möjligheterna till framgång i indrivningen.Det bör också framhållas att balanserna hoskronofogdemyndigheterna är betydande.Med hänsyn till att de resurser som anslås tillkronofogdemyndigheterna ger ett tydligt resultat genomindrivningen finner utskottet det anmärkningsvärt att regeringenföreslår kraftiga neddragningar av resurserna. Enligt utskottetsmening är det angeläget att kronofogdemyndigheterna gesmöjlighet såväl att påskynda arbetet med att minska balansernasom att effektivisera den indrivning som har samband medekonomisk brottslighet.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Med det" och slutar med "2 och 3." bort ha följandelydelse:Sammanfattningsvis innebär utskottets ställningstagandeatt med bifall till motion Ju221 yrkande 10 och medanledning av propositionen och motion Sk804 yrkande 2 tillKronofogdemyndigheterna för /96 bör anvisa 80miljoner kronor utöver regeringens förslag. Motion L314yrkandena 2 och 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande anslag till kronofogdemyndigheterna m.m.att med bifall till motion 1994/95:Ju221 yrkande 10och med anledning av regeringens förslag och motion1994/95:Sk804 yrkande 2 samt med avslag på motion 1994/95:L314yrkandena 2 och 3 till Kronofogdemyndigheterna /96 under sjunde huvudtiteln anvisar ettramanslag på 1 ,4. Anslag till kronofogdemyndigheterna m.m. (mom. 2)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet har" och på s. 8 slutar med "ytterligare medel. "bort ha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av kraftfullaåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. En mycketbetydelsefull roll i kampen mot denna brottslighet harkronofogdemyndigheterna. Mot denna bakgrund är det synnerligenanmärkningsvärt att regeringen nu föreslår en avsevärd minskningav anslaget till kronofogdemyndigheterna.Som framhålls i motion Sk804 innebär varje indragning av medelfrån exekutionsväsendet att staten går miste om ännu störrebelopp. Enligt tidigare gjorda beräkningar har man frånmyndighetshåll räknat med ett utfall på tio gånger de satsaderesurserna. En minskning av anslaget tillkronofogdemyndigheterna torde därför -- inte minst ur preventivsynpunkt -- ge helt fel signaler.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Med det" och slutar med "2 och 3." bort ha följandelydelse:Utskottets ställningstagande innebär sammanfattningsvis attutskottet med bifall till motion Sk804 yrkande 2 och medanledning av regeringens förslag och motion Ju221 yrkande 10tillstyrker en ökning av anslaget till kronofogdemyndigheternaför nästkommande budgetår med . Motion L314yrkandena 2 och 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande anslag till kronofogdemyndigheterna m.m.att med bifall till motion 1994/95:Sk804 yrkande 2och med anledning av regeringens förslag och motion1994/95:Ju221 yrkande 10 samt med avslag på motion 1994/95:L314yrkandena 2 och 3 till Kronofogdemyndigheterna /96 under sjunde huvudtiteln anvisar ettramanslag på 1 ,5. Inkassoverksamhet (mom. 5)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Mot bakgrund" och slutar med "åtgärd. "bort haföljande lydelse:Utskottet delar de farhågor som förs fram i motion L305 omatt inkassoföretag i alltför stor utsträckning bedriver enoseriös verksamhet och att nuvarande lagreglering inte ärtillräcklig för att stoppa denna verksamhet.Det förekommer exempelvis att inkassoföretagen lägger in anbudför att köpa in landstingens gamla sjukhusräkningar, oftast medsmåbelopp i intervallet 35--. Syftet från inkassoföretagenmed att komma över dessa fordringar är som framhålls i motionennaturligtvis inte primärt att driva in dessa småskulder utan attkomma till en processituation där de med lagstöd kan driva inavsevärt högre belopp.Enligt utskottets mening är det helt oacceptabelt att vissaföretag inom denna bransch under lagens täckmantel kan tillåtasatt utvecklas på sådant sätt att deras verksamhet kan knäckaenskilda individer. Mot denna bakgrund finner utskottet attdet är angeläget att åtgärder vidtas för att åstadkommaen sund inkassoverksamhet. Detta kan förslagsvis ske genom enöversyn av inkassolagen.Vad utskottet med bifall till motion L305 yrkande 1 sålundaanfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande inkassoverksamhetatt riksdagendels med bifall till motion 1994/95:L305 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om sundinkassoverksamhet,dels avslår motion 1994/95:L305 yrkande 2.