bet · GJ01FöU1 · 1995-11-23 00:00:00 — Inriktningenskonsekvenser kan först då slutligtanges. I några viktiga avseendenredovisar dock regeringen sinabedömningar.Regeringen anser att differentieringenav grundutbildningen kan drivas längreän . För delar avkrigsorganisationen krävs enfullständig och allsidig utbildning.För andra delar, som inte behöver uppnåfullständig förmåga förrän eftergenomförd höjning av krigsdugligheten,kan främst den förbandsinriktade delenav grundutbildningen reduceras ellerutgå. Förbandsomsättningstiderna börvarieras med hänsyn till olika förbandsbehov.Förändringarna i krigsorganisationenm.m. bör leda till att vissautbildningsanläggningar läggs ned.Försvarsberedningen har sålunda gjortbedömningen att ett tiotal fredsförbandkan komma att läggas ned men regeringenbetonar vikten av en helhetslösningbyggd på ett brett underlag. Attbesluta om förändringar igrundorganisationen med nedläggning avfredsförband är därför inte aktuelltförrän i den andra etappenav försvarsbeslutet.Regeringen bedömer att sammanlagt 3500 till 4 000 yrkesofficerare ochcivila kommer att behöva lämna sinatjänster under försvarsbeslutsperiodensom en följd av direktaorganisationsförändringar. En drygtredjedel antas vara civila. Dennapersonalavveckling sägs endast tillmindre del kunna ske genom s.k.naturlig avgång.Regeringen anför att det ekonomiskatrycket på materielanskaffningen kommeratt vara högt, särskilt underförsvarsbeslutsperiodens första del,innan minskningen av organisationengett fullt utslag i försvarsekonomin.Planerad anskaffning av några störrematerielobjekt kan behöva omprövas ochett antal mindre sådana kan behövasenareläggas eller utgå. Regeringenbedömer att detta kommer att medförabetydande konsekvenser för den svenskaförsvarsindustrin.MotionernaI enlighet med förslagen i Moderatasamlingspartiets partimotion Fö1 (m) omfler brigader och flottiljer ansermotionärerna att nedskärningarna igrundorganisationen måste bli mindre änvad Försvarsberedningen har angett. Hurstora bör avgöras efter den översyn avprinciperna för förbandsproduktionensom regeringen aviserar ipropositionen. Vad som anförts omgrundorganisationen föreslås attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna (yrkande 19 i denna del).I de grönaskommittémotion Fö6 (mp) förordas attmyndigheterna ges i uppgift att införnästa etapp av försvarsbeslutetredovisa en omställning av tvåregementen till miljövärnsregementenunder försvarsbeslutsperioden (yrkande19). Motionärerna anser attutbildningen vid miljövärnsregementenaskall ske i enlighet med den vidgadehotbilden med tyngdpunkt i specifikainsatser för miljön.UtskottetUtskottet noterar att regeringensredogörelse för de bedömdakonsekvenserna inte åtföljs av någraförslag till . Utskottet villändå nämna att det i huvudsak kanansluta sig till vad regeringen anförom differentiering av grundutbildning,avveckling av utbildningsanläggningar,minskning av antalet anställda ochkonsekvenser för den svenskaförsvarsindustrin. Samtidigtunderstryker utskottet vad regeringenanför om att det inte nu är möjligt attta ställning till enskildheter i denframtida utvecklingen, innan helhetenkan överblickas.Utskottet kan således hålla medmotionärerna i Moderatasamlingspartiets partimotion Fö1 (m) omatt den konkreta omfattningen avnedskärningarna i grundorganisationenfår avgöras efter det att behovet avförbandsproduktion har klarlagts iregeringens underlagsarbete. I motionenförordas dock en mer omfattandekrigsorganisation, med därtill hörandestörre grundorganisation, än vadutskottets majoritet har förutsatt.Härav följer att partimotion Fö1 (m)yrkande 19 i denna del bör avslås.Utskottet har vid flera tidigaretillfällen, senast under föregåenderiksmöte (bet. 1994/95:FöU4 s. 90),avstyrkt framställningar om att inrättamiljövärnsregementen. Utskottet anserinte att något inträffat som föranlederen ny bedömning i frågan.Kommittémotion Fö6 (mp) yrkande 19 idenna del bör därför avslås.Inriktning av det civila försvaretUtskottet behandlar här vad regeringeni propositionen (s. 82-90) har anförtom uppgifter för och principiellinriktning av det civila försvaret.Utskottet behandlar också motionernaFö8 (fp partimotion) yrkande 11, Fö6(mp kommittémotion) yrkande 6 samt Fö11(kds kommittémotion) yrkandena 6, 7 och9.Vidare behandlar utskottet förslag1994/95:RR11 från revisorerangående skyddsrumsbyggandet samtmotionerna 1994/95:Fö12 (fp) och1994/95:Fö13 (kds) som lämnats underföregående års . I anslutningtill behandlingen av förslagetbehandlas även motion 1995/96:Fö8 (fp)yrkande 12, som också berörskyddsrumsbyggandet.Uppgifterna för det civila försvaretDet civila försvaret omfattar all dencivila verksamhet som ingår itotalförsvaret, dvs. alla deberedskapsförberedelser som statligacivila myndigheter, kommuner, landstingoch kyrkliga kommuner samt enskilda ochföretag vidtar i fredstid och all dencivila verksamhet som behövs underkrigsförhållanden för att stödjaFörsvarsmakten, skydda och rädda livoch egendom, trygga en livsnödvändigförsörjning och upprätthålla viktigasamhällsfunktioner. Det civilaförsvaret är alltså inte någonmyndighet eller organisation.RegeringenDe centrala utgångspunkterna förutformningen av det civila försvaretmåste enligt regeringen vara enbedömning av det framtida krigetskaraktär och samhällets utveckling. Enangripare förväntas slå mot de mestsårbara delarna av totalförsvaret föratt utnyttja dess svagaste delar.Samhällsfunktioner som elförsörjning,telekommunikationer, transporter,ledningssy-stem samt informations- ochnyhetsförmedling kommer att vara avsärskilt stort intresse för angriparenatt slå ut. Civilbefolkningen kommeratt drabbas hårt av ett krig därfienden på detta sätt försöker utnyttjasårbarheter i det svenska samhället.I ett framtida krig kan insatser avstrategiska insatsstyrkor, som i ettsnabbt förlopp och i kombination medsabotageåtgärder söker störa viktigasamhällsfunktioner, bedömas blicentrala inslag. Det är därför avavgörande betydelse att förtotalförsvaret viktiga anläggningar kanbevakas och skyddas. Regeringenframhåller att den förmågan måstefinnas i hela landet. Regeringen anseratt betydligt större vikt än hittillsmåste läggas vid förmågan att bevakaoch skydda objekt som är viktiga förtotalförsvaret.De senaste decenniernassamhällsutveckling har inneburit enökad sårbarhet bl.a. genom attstörningar inom ett område kan fålångtgående konsekvenser inom andra.En storskalig produktions- ochdistributionsapparat påverkarförsörjningsberedskapen och ökar riskenför att en enstaka olycka skall fåallvarliga konsekvenser för människoroch miljö.Bilden av tänkbara hot och riskermåste enligt regeringen numera tecknasi ett bredare spektrum än tidigare.Bilden sträcker sig från en hård kärnaav traditionella säkerhetspolitiska hotöver de nya konflikter som kan blossaupp i det spår, till dehot som följer av den globalautvecklingen och de moderna samhällenassårbarhet.Regeringen anser att denna utvecklingkräver en helhetssyn på hot och risker.Samhällets åtgärder i fred och krigmåste därför integreras. Kriget ärvisserligen enligt regeringen denallvarligaste påfrestningen, men enökad uppmärksamhet måste ges åt de icke-militära hoten, t.ex. katastrofer ochallvarliga störningar inom viktigasamhällsfunktioner.Regeringen har därför i sinasäkerhetspolitiska övervägandenföreslagit ett vidgat säkerhetsbegrepp.Begreppet skall även inkludera skyddför landet och befolkningen i sambandmed svåra nationella påfrestningar ifred. Åtgärder för att medverka iinternationella fredsfrämjande ochhumanitära insatser skall även ingå.Förändringen innebär enligt regeringensmening en utvidgning av det civilaförsvarets uppgifter och en visstyngdpunktsförskjutning itotalförsvarets verksamhet.Regeringen föreslår att uppgifternaför det civila totalförsvaret skallvara att:- värna civilbefolkningen, trygga enlivsnödvändig försörjning, säkerställa de viktigastesamhällsfunktionerna och bidra tillFörsvarsmaktens förmåga vid ett väpnatangrepp och vid krig i vår omvärld,- kunna genomföra internationellafredsfrämjande och humanitära insatseroch- stärka samhällets samlade förmåga attmöta svåra nationella påfrestningar ifred.När det gäller uppgifterna vid väpnatangrepp betonar regeringen att det äveninom det civila försvaret skallbedrivas en planering som motsvarar detmilitära försvarets förberedelser föratt höja krigsdugligheten. Det ärdärvid fråga om att under enettårsperiod stärka förmågan inomsärskilt centrala områden. Etttrovärdigt totalförsvar förutsätter attcivilbefolkningen så långt möjligtvärnas mot krigets verkningar.Regeringen anser mot den bakgrundendet vara särskilt väsentligt attbehoven av befolkningskydd och hälso-och sjukvård kan tillgodoses.Även om det moderna kriget i flertaletfall förväntas få ett kort förlopp såmåste åtgärder vidtas för att trygga enlivsnödvändig försörjning. En centraluppgift för det civila försvaret ärvidare att åstadkomma en tillräckligstryktålighet hos samhällets mestvitala funktioner, bl.a. elförsörjning,telekommunikationer, informationssystemoch ledningssystem.Det civila försvaret bör vidare enligtregeringens mening bygga upp resurseroch vidta andra förberedelser för attkunna medverka i internationellafredsfrämjande och humanitära insatser.Regeringen anser att den uppgiften börpåverka utformningen avberedskapsåtgärderna inom det civilaförsvaret.Det civila försvaret bör även verkaför - och vidta åtgärder - så attsamhällets förmåga stärks inför svåranationella påfrestningar i fred. Närberedskapsåtgärderna för väpnat angreppdimensioneras och utformas, bör hänsyntas till de nya uppgifterna för detcivila försvaret, så att dess resurserkan utnyttjas inom hela hotskalan. Enökad samordning och en långtgåendeintegrering av resurser för krig ochfred bör enligt regeringens meningeftersträvas.Ansvaret för att åstadkomma enberedskap att möta svåra nationellapåfrestningar i fred åvilar i principden som bedriver verksamheten i fredoch inom vars område sådanapåfrestningar kan komma. Regeringenframhåller att dess förslag inteinnebär någon ändring av detta synsättoch inte heller innebär något behov avändring av räddningstjänstlagens(1986:1102) bestämmelser om hursamhällets räddningstjänst skallorganiseras och bedrivas.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner vad regeringen har förordatom uppgifter för det civila försvaret(avsnitt 4.2.2 i propositionen).UtskottetUtskottet konstaterar att ingamotionärer har ifrågasatt regeringensförslag till uppgifter för det civilaförsvaret. Utskottet har ingen annanmening än regeringen och förordardärför att godkänner vadregeringen förordat om uppgifter fördet civila försvaret.Principiell inriktningRegeringenRegeringen tar även upp vissa frågorsom rör den principiella inriktningenav det civila försvaret. Den grad avrobusthet och flexibilitet somsamhällets grundstruktur har äravgörande för förmågan att klaraextrema påfrestningar i fred och vidett väpnat angrepp. Grundstrukturenbyggs upp av långsiktiga investeringargenom särskilda åtgärder som har stormarginalnytta när det gäller attförbättra den långsiktiga säkerheten.Att genomföra åtgärder senare kan varasvårt eller t.o.m. omöjligt.Företag, organisationer ochmyndigheter bör i sin planering avverksamheten beakta riskerna isamhället i ett totalt fred-krig-perspektiv. De kostnadskrävandeberedskapsåtgärder som gjortshar grundats på behoven inför ettväpnat angrepp. Regeringen anser attsådana beredskapsåtgärder framgent ävenbör göras utifrån de krav som ställsvid nationella påfrestningar samt vidinternationella insatser.Regeringen anser att den nyainriktningen för det civila försvaretinnebär en ökad tonvikt på attåstadkomma en robust och flexibelinfrastruktur. Det gäller i första handinom områdena elförsörjning,telekommunikationer, informationssystemoch ledningssystem.Ökad prioritet bör vidare ges åtåtgärder som förbättrar insats- ochkatastrofberedskapen, t.ex. inomräddningstjänsten och hälso- ochsjukvården. Att även tryggainformationsförmedlingen bör enligtregeringen fortsatt vara en högtprioriterad uppgift.Slutligen bör säkerhetsskyddsfrågornages en ökad vikt. Det är angeläget attåstadkomma en bevakning av viktigaskyddsobjekt för att möta hoten motdessa objekt från sabotageaktioner,terroristangrepp och vid krig.Med hänsyn till de förändradeuppgifterna för det civila försvaret,den ändrade hotbilden vid angrepp samtinte minst genom den kapacitet somredan byggts upp anser regeringen attde ekonomiska anspråken inom vissaområden av det civila försvaret kantonas ned. Det gäller försörjningenmed livsmedel och industrivaror samtskyddsrumsbyggandet förbefolkningsskyddet.När det gäller synen påbefolkningskyddets utvecklingframhåller regeringen attbefolkningskyddet i krig bör bestå avett system med flera samverkande delar:fysiskt skydd, andningsskydd,information, utrymning ochinkvartering. Det framtidaskyddssystemet bör vara flexibelt ochdifferentierat så att det finns enhandlingsberedskap inför förändringar,t.ex. av hotbilden, genom nyvapenteknik eller avsamhällsutvecklingen.Regeringen betonar vikten av attproduktionen av skyddsrum i fred, ochunderhållet av dessa, i framtidenbegränsas till de mest utsattaområdena. Möjligheten att i störreutsträckning än bygga enklareskydd, s.k. skyddade utrymmen, bör tastill vara. En översyn bör enligtregeringens mening därför göras av detnuvarande systemet för byggande avskyddsrum. I detta sammanhang bör ävenutrymningsplaneringen ses över.Regeringen föreslår följande grunderför utformningen avförsörjningsberedskapen med livsmedel,s.k. strategiska varor och olja förkrig och neutralitet.Behovet av att efter högst ett årshöjning av försvarsförmågan kunnatillgodose försörjningen vid ettangrepp med iståndsatta styrkor på detsätt som beskrivits i propositionensavsnitt 4.1.2 bör enligt regeringensmening vara styrande för planeringen.Försörjningen måste även säkerställasvid ett sådant angrepp som trots alltskulle kunna ske i nuvarandeomvärldsläge.När det gäller åtgärderna inomlivsmedelsområdet bör dessa i förstahand avse beredskapslagring avhalvfabrikat och färdigvarorlokaliserade till de delar av landetdär försörjningsproblem kan bedömasuppstå, väsentligen Norrland.Riksdagen har beslutat omändrade principer för beredskapslagringav olja. De ny principerna innebär enminskning av de statligaberedskapslagren och att ansvaret förberedskapslagring av olja, och dessfinansiering, tas över avoljebranschen.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner vad regeringen förordat omprincipiell inriktning för det civilaförsvaret (avsnitt 4.2.3 ipropositionen).MotionernaFolkpartiet liberalerna menar i Fö8 (fppartimotion), yrkande 11, att behovetav lagring och andra åtgärder för attklara av försörjningslägen med avspärring naturligtvis har minskatradikalt sedan det slut. Motionärerna avskriver dettidigare scenariot med ett europeisktstorkrig som skulle kunna leda tilllångvariga handelshinder. Svenskttotalförsvar skall enligt motionenkunna möta den typen av militäraaktioner som är militärtekniskt möjligautan egentligen förvarning. Dettaställer knappast krav på enförsörjningsberedskap av det slag vitidigare räknade med. Däremot finns detskäl att ägna stor uppmärksamhet åtåtgärder som ökar stryktåligheten ochuthålligheten i telekommunikationer,elförsörjning och transporter.Sjuktransportkapaciteten liksomtillgången på läkemedel ochförbrukningsmateriel har stor betydelseoch bör därför uppmärksammas.Folkpartiet liberalerna anser attmerparten av den hittillsvarandestatliga lagringen bör upphöra, men attvi bör ha en beredskap att vid behovkunna bygga upp lager som kan behövasom hotbilden blir allvarligare.Sammantaget innebär detta, enligtmotionärerna, att bör kunnagöra betydande neddragningar inomförsörjningsområdet. En del av dessabesparingar bör möjligggöra ökadesatsningar på säkerhet i fråga omtelekommunikationer och elförsörjning.I motion Fö6 (mp kommittémotion),yrkande 6, framhålls att det nuåterstår för riksdag och regering attta konsekvenserna av den vidgadehotbilden för att minska sårbarheten,vidta krafttag mot miljöförstöringensamt öka insatserna i olikainternationella fora. De åtgärder mankan göra redan på planerings- ochgenomförandestadiet av olika projektför att minska sårbarheten ochmiljöpåverkan blir även billigare i detlånga loppet.I motion Fö11 (kds kommittémotion)framhålls (yrkande 6) att andelen äldreökar behovet av vård och omsorg.Socialtjänsten och sjukvården kommer ikriser och i krig att utsättas för storbelastning. Hälso- och sjukvården samtsocialtjänsten i krig och kris måstedärför planeras noga. Motionärernaanser därför att konsekvenserna av desenaste årens förändringar inom hälso-och sjukvården noggrant bör följas uppur beredskapssynpunkt. Motionärernaanser vidare (yrkande 7) att det behövsett väl fungerande uppföljnings- ochutvärderingssystem för att följa uppden lokala verksamheten efter det attden nya lagen om civilt försvar trätt ikraft. Regeringen aviserar ipropositionen en översyn av uppgifteroch organisation för den centrala nivåninom det civila försvaret. I motionenförordas (yrkande 9) att den aviseradeöversynen av Överstyrelsen för civilberedskap, ochStyrelsen för psykologiskt försvar börskjutas upp till etapp två avförsvarsbeslutet.UtskottetUtskottet delar regeringensuppfattning att det är samhälletsgrundstrukturs robusthet ochflexibilitet i olika avseenden som äravgörande för förmågan att klaraextrema påfrestningar i fred och vidett väpnat angrepp. Det är främst genomlångsiktiga investeringar i fred somgrundstrukturens förmåga byggs upp.Utskottet anser vidare att framtidaberedskapsåtgärder inom den civiladelen av totalförsvaret även skallutformas för att samhället skall ökasin förmåga att möta nationellapåfrestningar i fred, samt för att dessresurser skall kunna utnyttjas vidinternationella humanitära insatser.Regeringen anser att det civilaförsvaret framgent skall lägga ökadtonvikt på att åstadkomma en robust ochflexibel infrastruktur främst inomområdena elförsörjning,telekommunikationer, informationssystemoch ledningssystem. Utskottet betonar isammanhanget betydelsen av att även detcivila totalförsvarets lednings- ochinformationssystem är tillräckligtändamålsenligt och uthålligt. De civilaoch militära ledningssystemen börutvecklas i nära samverkan. Ökadprioritet skall vidare läggas vidåtgärder som förbättrar insats- ochkatastrofberedskapen t.ex. inomräddningstjänsten och hälso- ochsjukvården. Behovet avberedskapsförberedelser i fred när detgäller försörjningen av livsmedel ochindustrivaror samt skyddsrumsbyggandetkan däremot reduceras.Folkpartiet liberalerna framhåller imotion Fö8 (yrkande 11) att behovet avlagring för att klaraavspärrningslägen har minskat radikalt.Däremot finns det skäl att ägna storuppmärksamhet åt åtgärder som ökarstryktåligheten och uthålligheten itelekommunikationer, elförsörjning ochtransporter. anser attmerparten av den statliga lagringen börkunna upphöra. I motion Fö11 (kdskommittémotion) (yrkande 6), framhållsdet framtida behovet av hälso- ochsjukvård samt socialtjänst i kriser ochkrig.Utskottet konstaterar attmotionärernas uppfattning ligger väl ilinje med vad regeringen har uttalat ifrågan. Förmågan att upprätthålla goduthållighet inom samhällsviktigafunktioner såsom elförsörjning,telekommunikationer, informationssystemsamt transporter skall enligtutskottets mening sålunda prioriterashögt liksom hälso- och sjukvården samtsocialtjänsten.Beredskapslagringen av livsmedel ochandra s.k. strategiska industrivarorliksom produktionen av skyddsrum i fredbör ha en väsentligt lägre prioritet.Därmed tillgodoses de synpunkter sommotionärerna för fram i dettaavseende.När det gäller frågan om att följa upphälso- och sjukvården frånberedskapssynpunkt har utskottetinhämtat att regeringen nyligenuppdragit åt Överstyrelsen för civilberedskap att genomföra en utvärderingav funktionen hälso- och sjukvård,varför motionärernas förslag i dennadel redan är tillgodosett.I motion Fö6 (mp), yrkande 6,framhålls att riksdag och regering numåste ta konsekvenserna av den vidgadehotbilden.Utskottet har all anledning att utgåfrån att synen på den vidgade hotbildsom utskottet ställt sig bakom liggertill grund för den fortsattaförsvarsplaneringen ochberedskapsförberedelserna i övrigt avregeringen och myndigheterna. Någotsärskilt uttalande från sidatorde därför inte vara nödvändigt.I motion Fö11, yrkande 7, framhållsbehovet av ett väl fungerandeuppföljnings- och utvärderingssystem avden lokala verksamheten inom det civilaförsvaret.Utskottet erinrar om attcivilförsvaret kommunaliserades den 1juli 1995 varvid kommunerna först dåövertog sina nya uppgifter inombefolkningsskyddet ochräddningstjänsten under beredskap ochkrig. Utskottet har inget att invändarent principiellt mot motionärernasuppfattning om behovet av uppföljningoch utvärdering. Med hänsyn till attuppgifterna lades på primärkommunernahelt , torde inte någottillkännagivande från sidabehövas redan nu.I motionens yrkande 9 anses attöversynen av Överstyrelsen för civilberedskap, ochStyrelsen för psykologiskt försvar börskjutas upp till nästa etapp.Utskottet anser för sin del att detbör ankomma på regeringen att närmarebestämma om hur utredningsarbetet börläggas upp i denna del.Mot bakgrund av vad utskottet nu haranfört föreslår utskottet att riksdagengodkänner vad regeringen har förordatom principiell inriktning för detcivila försvaret. Utskottet anservidare att motionerna Fö6 (yrkande 6),Fö8 (yrkande 11) samt Fö11 (yrkandena6, 7 och 9) inte bör bifallas avriksdagen.Riksdagens revisorerRiksdagens revisorer har den 26 april1995 lämnat förslag(1994/95:RR11) med anledning av singranskning av skyddsrumsbyggandet.Granskningen har genomförts på förslagav försvarsutskottet. Riksdagensrevisorer erinrar inledningsvis om attriksdagen den 15 december 1994beslutade om en ny lag om civiltförsvar (bet. 1994/95:FöU2, rskr. 80).Genom den nya lagen upphörcivilförsvaret som en statligorganisation. I stället blirbefolkningsskydd och räddningstjänst enkommunal uppgift även under höjdberedskap.Revisorernas uppfattning är att derisker som bedöms föreligga i olikaområden måste vara avgörande för hurdet fysiska skyddet bör utformas.Utgifterna för skyddsrum och andraskydd måste vägas mot andra angelägnaändamål. Revisorerna anser attriksdagen bör begära att regeringenutformar tydliga kriterier förskyddsrumsbyggandet. Dessa kriterierbör redovisas för inför detförsvarspolitiska beslut som riksdagenväntas fatta 1996.Revisorerna redovisar en bedömning attdet skulle ta att bygga borteller radikalt minska bristen påskyddsrumsplatser. Huruvida de 300- 400miljoner kronor som satsas påskyddsrumsbyggande i framför alltnyproducerade bostäder verkligenåstadkommer det mest effektivabefolkningsskyddet, behöver undersökasnärmare. De allvarligaste bristernainom befolkningsskyddet måste enligtrevisorernas uppfattning avhjälpas påkortare tid än vad som planeras.Riksdagen bör därför uppmana regeringenatt presentera en plan för hur riskernaför befolkningen kan begränsas.Revisorerna menar vidare att det - omskyddsrummen fortfarande skall vara enstatlig angelägenhet - behövs ett nyttplaneringssystem som är mindre beroendeav den aktuella nyproduktionen avbostäder och som på ett tydligare sättän baseras påbedömningar om befolkningens behov avskydd. behöver också bättremöjligheter att styra och följa uppskyddsrumsbyggandet.Eftersom befolkningsskyddet numera ären angelägenhet aktualiserarrevisorerna frågan omskyddsrumsbyggande även ifortsättningen bör vara en statligangelägenhet. Ansvaret för det fysiskabefolkningsskyddet bör enligtrevisorernas uppfattning prövas införnästa försvarsbeslut.