bet · GI01SoU15 · 1995-03-30 00:00:00 — Styrelsen bör i stället följa utvecklingen och ta ettövergripande ansvar för att människor inte utsätts för onödigahälsorisker, initiera forskning och ta upp förhandlingar medbranschorganisationer om att begränsa anvädningen av ifrågasattaprodukter långt innan "vetenskapliga bevis" finns för att deåstadkommer allvarliga skadeverkningar. Motionärerna menar attstyrelsens hantering av amalgamfrågan liksom av elkänslighetm.m. visar att enskilda får betala ett allt för högt pris genomatt inte få hjälp och därmed utsättas för orimligt lidandesamtidigt som samhället får stå för onödiga kostnader försjukskrivning och förtidspensionering.Utskottet behandlar frågan om amalgam i ett särskiltbetänkande , 1994/95:SoU20. I betänkandet betonar utskottetatt det är angeläget att samtliga vårdgivare och andra berördamedverkar till en snar avveckling av amalgam och att patientersom har besvär som de relaterar till amalgam oberoende av omorsaken till besvären med säkerhet kan fastställas måstebehandlas med respekt.Utskottet konstaterar vidare att i etttillkännagivande till regeringen begärde en översyn av problemenkring elöverkänslighet (bet. 1993/94:BoU17, rskr. 302).Utgångspunkten för bostadsutskottets och riksdagensställningstagande var att det kunde finnas anledning att vidtaåtgärder även om orsakerna till elöverkänslighet inte varkartlagda. har avlämnat ett nyttbetänkande, 1994/95:BoU18, där föreslås ge regeringentill känna vad utskottet anfört avseende elöverkänslighet m.m. Ibetänkandet poängteras vikten av att de insatser som riksdagentidigare förordat skyndsamt genomförs och att behovet av utökadeinsatser också övervägs.Något initiativ från med anledning av motion So288(c) behövs inte. Motionen avstyrks.Verksamheten i KöpenhamnSedan år 1971 har två socialarbetare placeradei . Inrättandet av dessa tjänster var ett sätt att mötaproblemet med att ett stort antal svenska ungdomar sökte sigtill narkotikamiljöerna i . Andelen ungdomar harminskat och det är nu oftast äldre missbrukare, som kommitlängre i sin missbrukskarriär, som socialarbetarna möter. Ipropositionen anförs vidare att det borde vara möjligt attupprätthålla den nordiska trygghetskonventionen i en annanutsträckning än . Enligt regeringensbedömning kan verksamheten upphöra; det bör dock enligtregeringen ankomma på att ta ställning till enfortsatt verksamhet i Köpenhamn.I motion So231 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de svenska socialarbetarnas verksamhet iKöpenhamn. Motionärerna anser att verksamheten i Köpenhamnfortfarande är mycket angelägen och att den utvärdering somSocialstyrelsen gjort visar att både humanitära och ekonomiskaskäl talar för att verksamheten bör fortsätta. Måluppfyllelsenär god och kostnaden per hjälpt person är låg. Motionärernaframhåller att en tidig hjälp innebär kortare vårdtid i Sverigeoch därmed lägre kostnader än vid senare insatta hjälpinsatser.Motionärerna delar inte uppfattningen i budgetpropositionen attdet torde vara möjligt att upprätthålla den nordiskatrygghetskonventionen i en annan utsträckning nu än närverksamheten startade; tvärtom skulle de svenska missbrukarnassituation avsevärt försämras om verksamheten upphörde.Utskottet anser att verksamheten med svenskasocialarbetare i fyller en viktig funktion i arbetetmed att bistå svenska ungdomar med missbruksproblem. Utskottetanser att det bör ankomma på att noga pröva hurbiståndet bör organiseras. Motion So231 (s) avstyrks.MedelsanvisningenI budgetpropositionen föreslås att tillSocialstyrelsen för /96 anvisar ett ramanslag på527 . Förslaget innebär att en besparing bör göras påSocialstyrelsens myndighetsanslag med /96.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelstilldelningentill (F 4)() är en statlig myndighet med uppgiftatt förebygga sjukdomar och annan ohälsa och främja en god hälsaför alla. Institutets verksamhet syftar till att för alla skapalikvärdiga förutsättningar för god hälsa. Särskild vikt skallfästas vid sådana förhållanden som främjar hälsan hos de gruppersom är utsatta för de största hälsoriskerna. Verksamheten skallvara vetenskapligt förankrad.De övergripande målen för institutet är att vara ett stöd förlokalt och regionalt folkhälsoarbete i kommuner och landsting,företag, organisationer och utbildningsväsende m.fl. och att pånationell nivå främja samarbete mellan olika organ för attpåverka förhållanden av betydelse för folkhälsan. Institutetskall också verka för att samhällets samlade resurser försjukdomsförebyggande och hälsofrämjande arbete utnyttjaseffektivare.Verksamheten har delats in i tolv verksamhetsgrenar. Dessa ärForskning och utveckling samt samverkan, Alkohol och narkotika,Barns hälsa, Ungdomars hälsa, Tobak, Skador, Allergi, Mat ochmotion, Kvinnors hälsa, Sexuellt överförbara sjukdomar ochoönskade graviditeter, Hiv/aids samt Övriga folkhälsofrågor.Regeringens uppfattning är att FHI framöver bör prioriteraarbetet med jämlikheten i hälsa starkare. Målet att nå de sämstställda bör enligt regeringen vara ett inslag i alla av FHI:sprogram. Regeringen anser att FHI för det kommande budgetåretsärskilt bör lyfta fram och prioritera:Verksamhet som inriktar sig på att förbättra hälsovillkorenför de sämst ställda och som syftar till att minskaojämlikheter i hälsa.Verksamhet som försöker påverka hälsans strukturellabestämningsfaktorer. Detta arbete bör ske i samverkan medandra myndigheter och organisationer centralt och lokalt.Verksamhet som innebär att i ökad gradinitierar förändring och medverkar till att nätverk bildas.I budgetpropositionen föreslås att tillFolkhälsoinstitutet för /96 anvisar ett ramanslagpå 195 244 000 kr.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningentill Folkhälsoinstitutet.Abortförebyggande verksamhet m.m.I motion So484 av m.fl (kds) begärs etttillkännagivande om att prioritera abortförebyggande verksamhet(yrkande 37). Motionärerna anför att den abortförebyggandeverksamheten bör ha hög prioritet inom folkhälsoarbetet. Arbetetmed förebyggande av oönskade graviditeter och sexuelltöverförbara sjukdomar måste utgå från en helhetssyn sominnefattar ändrade värderingar och attityder, samt en medvetenansvarighet, inte minst hos männen, heter det i motionen.Tre motionsyrkanden behandlar subventionering avpreventivmedel. I motion A273 av m.fl. (v)hemställs att hos regeringen begär att Socialstyrelsenkommer med förslag om fria preventivmedel för kvinnor mellan 15och (yrkande 5). Motionärerna anför att försök medsådan verksamhet har visat sig drastiskt minska antalettonårsaborter.I motion So420 av och ()begärs i första hand ett tillkännagivande om kostnadsfriakondomer (yrkande 2) och i andra hand att subventioneringenav kondomer skall öka (yttrande 3). Motionärerna anför attbenägenheten framför allt hos yngre människor att skydda sig motaids/hiv skulle öka om kostnadsfria kondomer erbjöds. Som enpositiv bieffekt skulle också andra könssjukdomar minska liksomantalet aborter. Detta skulle innebära minskat mänskligt lidandemen också besparingar för samhället i form av lägresjukvårdskostnader, heter det i motionen.Folkhälsoinstitutet har en centralt samordnande funktionnär det gäller abortförebyggande arbete.Folkhälsoinstitutet har ett samordnat program på detta områdebenämnt sexualitet och hälsa. Följande områden har ansettscentrala under de tre första årens verksamhet vid institutet:Bevakning av preventivmedelsrådgivningens utveckling. Specielluppmärksamhet ägnas det utåtriktade arbetets utveckling isamband med förändrat sjukvårdssystem.Metodutvecklingsarbete i storstäderna, med inriktning på attnå utsatta grupper.Stöd till landstingens abort- och STD-förebyggande arbete,vilket bl.a. innebär konferenser för politiker,nätverksseminarier, dokumentation av metoder.Forskning om orsakerna till aborttals upp- och nedgångar,t.ex. utvärdering om sambandet mellan subventionering avp-piller och sänkta aborttal.Kvalitativ forskning om ungdomars sexuella mönster. Specielltgruppen 20--. En rad kvalitativa studier initieras.Metodutveckling inom sexual- och samlevnadsundervisningen.Sexualupplysning till tonårspojkar, med fortsatt genomförandeav utbildning av manliga sexualupplysare.Utskottet behandlade motioner med krav på abortförebyggandeinsatser i betänkandet 1993/94:SoU2. Utskottet noterade attantalet aborter minskade. utfördes totalt 35 788aborter och 34 849 aborter. Utskottet uttalade (ienighet) bl.a. följande (s. 18):Utskottet anser det mycket angeläget att antalet aborterminskar. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse attaborterna fortsatte att minska ochatt minskningen var särskilt markant bland de yngre kvinnorna,där andelen aborter tidigare varit högst. Folkhälsoinstitutetbör enligt utskottet i samråd med Socialstyrelsensepidemiologiska centrum analysera förändringarna i aborttalen iolika delar av landet. Sambandet mellan förändringarna iaborttal och de förebyggande insatserna bör också närmarestuderas.-- -- --För att åstadkomma en fortsatt minskning av aborterna är detenligt utskottet mycket angeläget att fortsätta arbetet på attstärka och förbättra de förebyggande insatserna.Motionerna avstyrktes. följde utskottet.Antalet aborter har minskat , till 34170 och (preliminärt) till 32 284. Antalet aborter ochutvecklingen av antalet aborter, bl.a. antalet tonårsaborter,skiljer sig påfallande mycket mellan olika regioner.Utskottet behandlade motionsyrkanden med krav påsubventionering av preventivmedel i samband medbudgetbehandlingen (1993/94:SoU20). Utskottetkonstaterade bl.a. att hade inlett ettarbete som rörde frågan om konsekvenserna av att utjämnakostnadsbilden för olika preventivmedel. Vidare pågick isamarbete med ett projektarbete om landsting somsubventionerar p-piller. Utskottet uttalade att frågan omsubventionering av preventivmedel enligt utskottets mening iförsta hand är en fråga för landstingen samt att inteborde ta något initiativ med anledning av motionerna. anför i skriften (s. 25): För att minska antalet oönskade graviditeter ochaborter krävs många samordnade insatser som sex- ochsamlevnadsundervisning i skolorna, lättillgänglig ochkostnadsfri preventivrådgivning och preventivmedel till lågakostnader. har en utvärdering genomförts av huraborttalen påverkas i län där p-piller subventioneras.Resultaten visar att detta är en fungerande metod bland fleraatt begränsa antalet oönskade graviditeter.Utskottet anser det mycket tillfredsställande att antaletaborter har fortsatt att minska. Utskottet anser det angelägetatt de förebyggande insatserna även i fortsättningenprioriteras. Motion So484 (kds) yrkande 37 är i huvudsaktillgodosedd och avstyrks.Utskottet vidhåller sin inställning att frågan omsubventionering av preventivmedel i första hand är en fråga försjukvårdshuvudmännen. Motionerna A273 (v) yrkande 5 och So420(mp) yrkande 2 och 3 avstyrks.Medel för informationsinsatser om kvinnlig könsstympningI motion So495 av m.fl. (kds, s, c, fp, v,mp) hemställs att beslutar uppdra tillFolkhälsoinstitutet att i sin budget avsätta särskilda medel föratt afrikanska frivilligorganisationer verksamma i skallkunna arbeta för att förebygga kvinnlig könsstympning på flickorbosatta i . Motionärerna anför att de känner till detarbete som bedriver på området sedan något årtillbaka samt att också deltar i det internationellaarbetet. Enligt motionärernas mening är det dock av synnerligenstor vikt att öronmärkta medel avsätts.Motionsyrkanden med krav på insatser mot kvinnligkönsstympning har utskottet behandlat tidigare ochsenast i betänkandet 1994/95:SoU2. Utskottetkonstaterade att följde frågan på olika sätt. IGöteborg pågick ett treårigt projekt som vände sig till berördaafrikanska grupper samt personal inom hälso- och sjukvård,socialtjänst, skola, förskola och flyktingmottagning. Liknande projekt men i mindre skala fannsbl.a. Styrelsen hade inlettarbetet med ett meddelandeblad vilket skall rikta sig tillsocialtjänstpersonal som kommer i kontakt med kvinnligkönsstympning. beräknades vara klart våren1995. följde också frågan internationellt bl.a.genom deltagande i konferenser. Mot bakgrund av arbete som redanpågick eller planerades ansåg utskottet att inte bordeta något initiativ. Riksdagenföljde utskottet.Från har inhämtats att ekonomiskt stödhar utgått till olika projekt om kvinnlig könsstympning. Ettprojekt som drivs inom ramen för i Göteborgstöds av och isamarbete. FHI har vidare ekonomiskt stöttat bl.a. en somaliskkulturorganisation i . Stöd har också utgått för ettprojekt som genomförts av ochInterkulturell Kommunikation i samarbete medinvandrarsekretariatet inom (förstudiekring sjukvårdens möte med könsstympningen) samt ett projekt medanknytning till förInvandrarkvinnor.Utskottet anser det synnerligen angeläget med informationoch utbildning om kvinnlig könsstympning till både vuxna ochbarn inom de grupper där detta kulturmönster fortfarande leverkvar och till berörda personalgrupper. Utskottet konstaterar attarbete på området pågår såväl inom som inomFolkhälsoinstitutet. Ett flertal lokala projekt stöttas ocksåekonomiskt. Det ankommer på och inte påriksdagen att pröva frågor om fördelning av medel till sådanaverksamheter. Mot bakgrund av det anförda bör , enligtutskottets mening, inte ta något initiativ med anledning avmotion So495 (kds, s, c, fp, v, mp). Motionen avstyrks.Rättsmedicinalverket (F 7)() är central förvaltningsmyndighetför rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk ochrättsserologisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inteskall handläggas av någon annan statlig myndighet. RMV skallsärskilt svara för rättspsykiatriska undersökningar i brottmåloch läkarintyg som avses i 7 § lagen (1991:2041) om särskildpersonutredning i brottmål m.m., rättsmedicinska obduktioner ochandra rättsmedicinska undersökningar samt rättsmedicinskmedverkan i övrigt på begäran av domstol, länsstyrelse, allmänåklagare eller polismyndighet. Vidare skall RMV utförarättskemiska och rättsserologiska undersökningar samt lämnainformation inom sitt ansvarsområde till andra myndigheter ochenskilda. Ytterligare uppgifter för verket är att bedrivainternationellt samarbete inom sitt ansvarsområde samt svara förutvecklingsarbete och stöd åt viss forskning av betydelse förverksamheten. RMV skall som expertmyndighet bidra till en högrättssäkerhet samt till samhällets brottsförebyggande arbete.Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att RMV:ssamlade verksamhet innebäratt verket uppnått de mål som lade fast i proposition(1990/91:120) om den rättspsykiatriska undersökningsverksamhetenoch proposition (1990/91:93) om rättsmedicinsk verksamhet m.m.Detta innebär enligt regeringens mening bl.a. att betydandekvalitets- och produktivitetsförbättringar har kunnat göras inomde verksamhetsområden som RMV har ansvar för. Mot bakgrund avden fördjupade prövning som genomförts finner regeringen att denuvarande övergripande målen för RMV:s verksamhet är relevantaoch bör ligga fast även under nästa planeringsperiod1995/96--1998.För planeringsperioden /96--1998 skall följandeövergripande mål gälla för RMV enligt regeringen. Denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten skall levererabeslutsunderlag av hög kvalitet till rättsväsendet. Underlagetskall lämnas inom lagstadgad tid. Vidare skall derättsmedicinska, rättskemiska och rättsserologiskaundersökningsverksamheterna medverka till att godaförutsättningar för rättssäkerhet och effektivitet skapas inomrättsväsendet. RMV skall som ett led i samhälletsbrottsförebyggande verksamhet prioritera arbetet med attinformera om de erfarenheter som vunnits inom derättsmedicinska, rättskemiska och rättspsykiatriskaverksamheterna. Verket skall vidare bedriva utvecklingsarbeteoch stöd åt forskning av betydelse för verksamheten.Vidare anför regeringen att RMV inom det rättspsykiatriskaverksamhetsområdet för att ytterligare höja säkerheten iundersökningsverksamheten skall prioritera arbetet med attutveckla kvaliteten i rättspsykiatriska undersökningar och i §7-undersökningar. Detta är enligt regeringens mening av centralbetydelse för att upprätthålla rättssäkerheten. RMV:s uppgiftinom det rättspsykiatriska området är att bedrivaundersökningsverksamhet. En viktig uppgift i början av denkommande planeringsperioden blir att omstrukturera och anpassavårdkapaciteten inom den rättspsykiatriskaundersökningsorganisationen till det antal vårdplatser sombehövs för att genomföra efterfrågade undersökningar.Regeringen har vidare dragit följande slutsatser efter denfördjupade prövningen.När det gäller den rättspsykiatriska vården har RMV föreslagitatt verket skall få ge rättspsykiatrisk vård vid derättspsykiatriska avdelningarna även efter den tidpunkt då denrättspsykiatriska undersökningen är avslutad. I propositionen (1990/91:58) om psykiatrisk tvångsvård m.m.framhölls emellertid att möjligheten att ge rättspsykiatriskvård vid statlig undersökningsenhet borde begränsas tillperioden när undersökning pågår. Denna princip fastslogs ocksåav (prop. 1990/91:58, bet. 1990/91:SoU13,rskr. 1990/91:329). Regeringen anser att denna princip föransvarsfördelning inom det rättspsykiatriska vårdområdet börgälla även fortsättningsvis. Detta innebär att de statligaundersökningsenheterna även i fortsättningen skall ha tilluppgift att genomföra rättspsykiatriska undersökningar ochbedriva rättspsykiatrisk vård endast somundersökningarna pågår. Regeringen vill i detta sammanhangunderstryka sin principiella ståndpunkt att sjukvårdsverksamhetskall vara en landstingskommunal angelägenhet. Regeringen anservidare att det är väsentligt att den landstingskommunalapsykiatrin fortsätter att utveckla sin kompetens och sinaresurser när det gäller specialiserad psykatrisk vård avpsykiskt störda lagöverträdare. Ett sätt att förbättra dessaförutsättningar är att all rättspsykiatrisk vård sker samlatinom landstingen. Därigenom ökar också förutsättningarna för etteffektivt utvecklings- och forskningsarbete inom denpsykiatriska vården.När det gäller rättspsykiatrins organisation anför regeringenatt den delar RMV:s bedömning att den nuvarande organisationenmed statliga och kommunala undersökningsenheter fungerar väl ochmotsvarar de intentioner som låg till grund för riksdagensbeslut om den rättspsykiatriska undersökningsorganisationen år1991. Regeringen anser att denna ordning med statliga enheteroch entreprenörsenheter bör ligga fast även fortsättningsvis.Genom denna organisering av verksamheten skapas möjligheter tillkonkurrens och erfarenhetsöverföring samt till flexibilitet iresursutnyttjandet.När det gäller vårdplatskapacitet konstaterar regeringen attgenomförda effektiviseringar m.m. har medfört att knappt hälftenav totalt ca 80 vårdplatser vid RMV:s egna utredningsenheter förnärvarande används inom ramen för utredningsverksamheten. Medhänvisning till vad regeringen har anfört beträffandeprinciper för ansvarsfördelning mellan staten och landstingennär det gäller rättspsykiatrisk vård, anser regeringen att denvårdpersonal och de lokaler som RMV inte behöver utnyttja föratt utföra utredningsverksamhet så långt som möjligt böröverföras till kommunala huvudmän som saknar kapacitet. Arbetetmed att omstrukturera den rättspsykiatriskaundersökningsorganisationen skall inledas skyndsamt.Utgångspunkten för RMV:s planering bör enligt regeringen varaatt avvecklingen skall vara avslutad den 31 december 1995.När det gäller ansvaret för rättspsykiatrisk vård efterrättspsykiatrisk undersökning betonar regeringen att landstingenenligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och lagen(1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV) har ansvaret för attge psykiatrisk vård till personer som är i behov av det.Personer som är färdigundersökta och som befinner sig på enstatlig undersökningsenhet i avvaktan på vård utgör ingetundantag. Regeringen säger sig ha för avsikt att lämna enproposition med förslag till ändringar i lagen (1991:1128) ompsykiatrisk tvångsvård och LRV . I dettasammanhang avses också frågan om hur sjukvårdshuvudmännensansvar för vård och kostnader skall kunna förtydligas, attbehandlas.Regeringen anför vidare i budgetpropositionen att övervägandenbeträffande en utvidgning av RMV:s tillstånd att föra inuppgifter m.m. i ärenderegistret mot bakgrund av frågansrättsliga komplexitet och känsliga karaktär, bör göras i ensärskild utredning. Regeringen har därför för avsikt att ge ensärskild utredare i uppdrag att överväga vilka åtgärder som ärangelägna att vidta med anledning av RMV:s framställningar. Densärskilda utredaren skall avrapportera uppdraget senast den 1september 1995.Vad slutligen gäller intäktsfinansiering avrattfylleriundersökningar och drograttfylleriundersökningaranser regeringen att ytterligare erfarenheter bör avvaktas föratt därigenom bättre kunna pröva om finansiering med intäkterbör omfatta ytterligare rättskemisk verksamhet som utförs åtpolisväsendet. Regeringen avser att återkomma till frågan dåytterligare underlag har erhållits.Regeringen föreslår att godkänner att denövergripande målsättningen för verksamheten inom RMV:sansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen förordari avsnitten Fördjupad prövning och Slutsatser.Utskottet tillstyrker att godkänner den avregeringen i avsnitten Fördjupad prövning och Slutsatserförordade övergripande målsättningen för verksamheten inomRättsmedicinalverkets ansvarsområde.Disponibel vårdkapacitetI motion So474 av och () begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts omtillvaratagande av disponibel rättspsykiatrisk vårdkapacitetinom (). Motionärerna anför att genomden effektivisering av den rättspsykiatriskautredningsverksamheten som RMV genomfört i kombination med ettsnabbare överförande av de som bedöms vara i behov avrättspsykiatrisk vård till anvarig sjukvårdshuvudman har drygthälften av RMV:s samlade rättspsykiatriska vårdplatskapacitetblivit disponibel. Motionärerna säger sig dela regeringensuppfattning att ansvaret för vården av psykiskt stördalagöverträdare åvilar sjukvårdshuvudmännen. Å andra sidan är detenligt motionärerna uppenbart att det speciellt istorstadsområdena föreligger en del svårigheter för respektivesjukvårdshuvudman att rent praktiskt tillgodose vårdbehovengenom att det råder brist på lämpliga och säkra lokaler samt föruppgiften erfaren och tränad personal. Som exempel nämns attGöteborgs kommun hyr vissa vårdavdelningar inom RMV:srättspsykiatriska avdelning i samt att arbetstagare vidavdelningen är skyldiga att tjänstgöra inom den verksamhetkommunen bedriver i avdelningens lokaler. I motionen nämns attett övertagande av personal förutsätter bl.a. undantag frånförtursreglerna hos respektive huvudman vilket sägs inte varaokomplicerat. Motionärerna anser att det är viktigt att dedisponibla resurser för vård i form av ändamålsenliga lokalermed hög säkerhet och erfaren personal som finns inom RMV:srättspsykiatriska avdelningar kan utnyttjas effektivt iomhändertagandet av psykiskt störda lagöverträdare varsvårdbehov bl.a. enligt behöver förbättras.Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande (m) ibetänkandet 1993/94:SoU28 i samband med behandlingen avproposition 1993/94:218 Psykiskt stördas villkor. I betänkandet(s. 33--36 om Psykiatrisk vård till vissa grupper) refereradesbl.a. uttalande i rapporten , Effekter av ny lagstiftning (1994:2).Det är viktigt att det ursprungliga syftet med en särskildorganisation för det rättspsykiatriska undersökningsförfarandetfullföljs och renodlas. De rättspsykiatriskaundersökningsenheternas uppgift är att tillhandagå de allmännadomstolarna med begärda undersökningar. Ett professionelltfullgörande av denna uppgift förutsätter att undersökningengenomförs objektivt och opartiskt. För att kraven påobjektivitet och opartiskhet inte skall kunna ifrågasättas anserSocialstyrelsen att den rättspsykiatriskaundersökningsorganisationens möjlighet att ge vård skall varabegränsad till tiden för undersökningen. Rättspsykiatrisktundersökta bör inte kvarstanna för vård på undersökningsenhetenefter avslutad undersökning och vårdas där i avvaktan på att domvinner laga kraft.