bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Det finns mycket starka skrivningar om detta i utskottetsbetänkande, och det valde jag att ta upp i min inledning. Det är klart att omvi för en sådan politik med fasthet och konsekvens, och det som där ställs iutsikt, kommer vi att övertyga marknaderna om att man gör en felaktigbedömning. Då kommer kronan att stärkas och de långa räntorna att komma ner.Men det kräver att vi har den fastheten och den konsekvensen och att vi tydligtvisar den. Det var det som var en poäng i min inledning.Roy : Jag har en liten fundering när det gällerkonvergenskriterierna som skall uppfyllas när går in i den tredje faseni EMU. Det pågår en hel del diskussioner om att på olika sätt tänja på de härkriterierna, så att man kvalar in fast man egentligen inte skulle göra det,t.ex. när det gäller hur statsskulden beräknas. Det pågår som bekant även inomEU en diskussion om att lätta på kriterierna.Då frågar man sig naturligtvis: Vad händer med svensk ekonomi om vi går in iden tredje fasen i EMU utan att ha klarat de här kriterierna, och ligger påliknande nivåer som när det gäller statsskuld osv.? Vad får det föreffekter på svensk ekonomi om vi gör det?Susanne : Riksbankschefen talade här tidigare om vikten av realainvesteringar. Näringslivet, i varje fall stora delar av det, tar nu hem storavinster. Hur tror riksbankschefen att de kommer att användas? Blir det realainvesteringar, eller kommer man att sätta i gång och tjäna pengar på pengar? Omdet tenderar att bli så, hur menar då riksbankschefen att man skall agera föratt locka till uppgång i investeringarna i stället?Urban : Om jag tar statsskulden först, så är kriteriet att denskall vara på av BNP. finns det en skrivning i avtalet som säger, attom den minskar i tillräcklig omfattning och i tillfredsställande takt så skalldet vägas in när man gör den bedömningen. Men här görs det ute i , i deolika medlemsländerna, olika bedömningar av hur det här skall tolkas. I dagenstidningar ser vi att chefen för det monetära institutet menar att det skallgöras en mycket strikt tolkning. Det är klart att företrädare för länder somlänge har fört en stabilitetsinriktad politik och som inte har problem medstatsfinanserna kommer att hävda den linjen mycket starkt. Hur det här merexakt och slutligen kommer att tolkas är svårt att bedöma , menföreträdare för den här strikta linjen menar ju -- och det är delvis svar påfrågan -- att en strikt tolkning av det här är bättre för landet självt menäven för unionen. Jag tror att det är det som Lamfalussy menar när han gör denhär bedömningen om detta i dagens tidningar.Hur det här exakt och slutligen kommer att tolkas går inte att säga i dag.Men själva poängen med att statsskulden, oavsett den exakta siffran, finns medi konvergenskriterierna är den känslighet som statsfinanserna annars kan ha förvariationer i långa räntan. Är det så att finansieringskostnaderna går upp såökar ju underskotten i statsfinanserna. Därför är ju ett skäl för att hastabilitet att inte ha för stor statsskuld. Det är så att säga bakgrunden tilldetta. Är man med i unionen, har en stor statsskuld och långa räntan går uppoch finansieringskostnaderna därmed, drabbas man ju av detta.Den andra frågan gällde investeringarna. Man skall konstatera att det nu skeren ganska stor investeringsuppgång -- jag nämnde det i min inledning -- framförallt i de sektorer som ligger nära kapacitetsutnyttjandet. Det kan handla om eninvesteringsuppgång på , plus/minus någonting, så det är en väldiginvesteringsaktivitet här. Det bästa sättet att stimulera investeringarna är juatt skapa den här stabila miljön, där man inte har inflation och uthålligt harfått bort inflationen genom att man också har sunda statsfinanser. Då får manlåga finansieringskostnader och låg lång ränta, och man får i övrigt en stabilmiljö, där det blir lättare inte bara för företag utan också för hushåll attplanera. Man behöver inte delta i spekulation och den typen av verksamheter,som vi såg , utan man kan ägna sig åt att utveckla realaresurser. En prisstabilitetsmiljö ger en bra inramning till eninvesteringsmiljö.Jan : Jag ber att få tacka för hans medverkan.Jag tackar också alla andra som har varit med här -- inte minst stenografer,personal och finansutskottets kanslipersonal.InnehållsförteckningBilagor i del 23. yttrande 1994/95:KU6y 14. yttrande 1994/95:KU7y 145. yttrande 1994/95:SkU7y 186. yttrande 1994/95:JuU5y 327. yttrande 1994/95:LU4y 358. yttrande 1994/95:UU6y 389. yttrande 1994/95:SfU7y 4410. yttrande 1994/95:SoU3y 7311. yttrande 1994/95:KrU6y 8112. yttrande 1994/95:UbU7y 8813. yttrande 1994/95:TU4y 9414. yttrande 1994/95:JoU5y 10615. yttrande 1994/95:NU7y 11516. yttrande 1994/95:AU4y 13517. yttrande 1994/95:BoU4y 15618. offentliga utfrågning om ekonomiska läge och kompletteringspropositionens åtgärdsförslag 16719. offentliga utfrågning med riksbankschefen om penningpolitiken 225