bet · GI01TU22 · 1995-05-04 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag ibudgetpropositionen om de överenskommelser som träffats omtrafik och miljö för (den s.k.Dennisöverenskommelsen) och (den s.k.Göteborgsöverenskommelsen) samt anknytande motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden.Utskottet anser det nödvändigt att förbättra trafik- ochmiljöförhållandena i storstadsområdena. För detta krävslångsiktiga beslut med omfattande investeringar där berördaparter gemensamt agerar för att nå regionalt förankradetrafikpolitiska mål. Utskottet konstaterar attosäkerhet råder kring genomförande ochekonomi. Kostnader som förutsatts finansieras genomtrafikavgifter riskerar därmed att påföras statsbudgeten.Riksdagen föreslås därför begära av regeringen att den snaraståterkommer med förslag till åtgärder som gör attöverenskommelsens ekonomiska förutsättningar tryggas.Dennisöverenskommelsen får således inte innebära ökadestatsfinansiella kostnader eller att investeringsmedel överförsfrån redan planerade trafikprojekt i övriga landet tillStockholmsområdet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om utökadestatliga garantier med högst för attförbereda och genomföra vissa delar av Dennisöverenskommelsen.Garantiramen avser bl.a. en påbörjad utbyggnad avvägtullstationer och en miljöanpassning av som ären del av den planerade ringleden runt innerstad.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag attytterligare statliga garantier på ställs utför det fortsatta förberedelsearbetet medGöteborgsöverenskommelsen.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden med hänvisningbl.a. till de överväganden som regeringen förutses göra omDennisöverenskommelsens ekonomi och genomförande samt till denberedning som pågår om det s.k. tredje spåretöver Riddarholmen.Till betänkandet är fogat sex reservationer.C-, v- och mp-ledamöterna anser att Dennisöverenskommelsenbör omprövas och att i avvaktan härpå inga ytterligare statligakreditgarantier ställs ut.V- och mp-ledamöterna förordar en tunnellösning för det s.k.tredje spåret och att inga ytterligare statliga garantier ställsut för Göteborgsöverenskommelsen.Mp-ledamoten anser vidare att kommunerna bör ges rätt att taut lokala trafikavgifter från vägtrafiken.SJÄTTE HUVUDTITELN StorstadsöverenskommelsernaRegeringen föreslår i proposition 1994/95:100 bilaga 7() i avsnittet A. Infrastruktur underdenna rubrik (s. 24--29)1. att bemyndigar regeringen att låtaRiksgäldskontoret teckna statlig borgen i prisnivå januari 1992omfattande för att påbörja utbyggnaden avvägtullstationer (), information (30 miljonerkronor), ledningscentral () och 250 miljonerkronor för att fortsätta förberedelsearbetet för övrigavägprojekt i samt förmiljöanpassning av anslutning vid Värtan,2. att bemyndigar regeringen att låtaRiksgäldskontoret justera de i propositionen angivnaborgensåtagandena med tillkommande räntekostnader för upptagnalån samt beräknade behov av justeringar för prisökningar isamhället,3. att bemyndigar regeringen att låtaRiksgäldskontoret teckna statlig borgen i prisnivå januari 1992omfattande för det fortsattaförberedelsearbetet med Göteborgsöverenskommelsen. 1994/95:T217 av m.fl. (v) vari yrkas1. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att Öster- och Västerleden iDennisöverenskommelsen och lyfts ur berördainvesteringsprogram på grund av ekologiska och ekonomiska skäl.1994/95:T221 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ompröva och avslå de anvisadestatliga medlen till Dennis- och Adelsohnpaketen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Dennis- ochAdelsohnöverenskommelsen återremitteras till kommunerna för attframöver få ett miljövänligare förslag,8. att beslutar att bifalla miljövänligtstorstadsförslag (och ) med klar dominans avkollektivtrafikinvesteringar,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel bör anvisas till nödvändigakollektivtrafiksatsningar i och i väntan pånya kommunikationsplaner,10. att beslutar om lagstadgat tillstånd förkommunerna att under eget överinseende installera och driva des.k. miljöavgiftsstationerna,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommunerna bör beviljas statligalån för att bygga miljöavgiftsstationerna.1994/95:T225 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att varje meter planerad ny väg(motorväg o.d., ej kommunala vägar) skall motsvaras av minst enmeter spårbunden kollektivtrafik,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att man inom ramen från anslaget ominfrastrukturinvesteringar i storstäder ger högsta prioritettill kollektivtrafiksatsningar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nya vägprojekt (motorvägar o.d.,ej kommunala vägar) i storstäderna skjuts upp fram till dess attriksdagen kan ges garantier om att dessa utbyggnader inte kommeratt leda till ökad biltrafik på lång sikt.1994/95:T228 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genomförandet av överenskommelsen omtrafiksystemet i Stockholmsregionen.1994/95:T230 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statlig medfinansiering för byggande av entunnel för ett tredje och fjärde spår i Stockholm.1994/95:T231 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om att kommuner bör gesrätt att införa lokala trafikavgifter fr.o.m. den 1 januari 1996i enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:T232 av m.fl. (c) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Öster- och Västerleden.1994/95:T233 av och (båda c)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ i syfte att omförhandlaDennisuppgörelsen,2. att avslår ytterligare garantier förDennisledens utbyggnad innan resultatet av en omförhandling ärklar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av investeringsmedel tillBanverket för att möjliggöra förläggning av tredje spåret itunnel.1994/95:T234 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av den s.k.Dennisöverenskommelsens genomförande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om garantiåtaganden,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en statlig Dennissamordnare.1994/95:T530 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att detaljplanearbetet för tredjespåret avbryts intill dess att tagit förnyad ställningtill behovet av ökad spårkapacitet i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att infrastrukturmedel iStockholmsregionen omfördelas för att möjliggöra finansiering avökad spårkapacitet förlagd i tunnel.1994/95:A467 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för regionens företrädaretill avgörande inflytande över de kommande vägtullarnas ochavgifternas utformning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommande behov av ytterligareregionala avgifter.1994/95:Jo628 av m.fl. (fp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användandet av bilavgifter i städer.1994/95:Jo641 av m.fl. (c) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte bygga Öster- och Västerleden.1994/95:Kr205 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att /96 bör omfördela medel fråndet s.k. Dennispaketet till en tunnel under föratt skona vårt historiska kulturarv. 1 Ärendet och dess beredningRegeringen tillkallade tre förhandlare -- en förStockholmsregionen, en för och en förMalmöregionen -- med uppdrag att tillsammans med berörda parterträffa överenskommelser om trafiksystemen i de trestorstadsregionerna. Syftet var att i dessa regioner förbättramiljösituationen, öka tillgängligheten samt skapabättre förutsättningar för utveckling. Preliminäraöverenskommelser redovisades för (prop.1990/91:87).Våren 1991 förordade utskottet i sitt av godkändabetänkande att överenskommelserna skulle fullföljas (bet.1990/91:TU24, rskr. Utskottet bedömde att uppgörelsernaskulle leda till att en angelägen utveckling främjades så atttrafiken kunde utvecklas och miljöproblemen bemästras. Utskottetansåg också att överenskommelserna rimmade väl med detrafikpolitiska beslut som tidigare antagit. Enligtriksdagsbeslutet förutskickades, i enlighet medöverenskommelserna, ett statligt bidrag på sammanlagt 5,5miljarder kronor, varav tillStockholmsregionen, till Göteborgsregionenoch till . Ett villkor för attstatsbidragen skulle utgå var att syftet med uppgörelserna kundeuppnås i sina huvuddrag.Efter riksdagsbeslutet har överenskommelsernavidareutvecklats. träffades en överenskommelseför och en för Göteborgsregionen.För har en överenskommelse träffats med berördaparter i juni 1992.Den överenskommelse som träffades om trafikoch miljö för , fortsättningsvisbenämnd , innebär trafikinvesteringar förnära fram . Av investeringarnautgör kollektivtrafikåtgärder ca ,utbyggnad av trafikleder ca samt övrigaväganknutna investeringar ca . Enligtöverenskommelsen skall finansieringen ske genom statligainvesteringsanslag, investeringsmedel från länslandsting samt genom avgifter på biltrafiken. För en närmareredovisning av överenskommelsens innehåll ochfinansieringsförutsättningar hänvisas till utskottets betänkande1993/94:TU24 Finansieringen av vissa väginvesteringar iStockholms län m.m.Sedan 1991 har behandlat Dennisöverenskommelsensgenomförande och därvid bl.a. ställt ut statliga kreditgarantierför vissa vägprojekt. Det senaste beslutet fattades våren 1994och innebar att regeringen bl.a. bemyndigades låtaRiksgäldskontoret teckna statlig borgen för vägprojekt intill enkostnad av högst (prop. 1993/94:86, bet.TU24, rskr. 247).Lånegarantin omfattar samtliga vägprojekt som redan hadepåbörjats eller som skall påbörjas fram t.o.m. första halvåret1995. Utbyggnaden av Öster- och Västerleden innefattas därmedinte i garantiramen. Vidare beslöts om en statlig garanti intillen kostnad av högst för erforderligtförberedelsearbete och marklösen m.m. Beslutet innebar även attstaten får utställa en lånegaranti intill en kostnad av högst1,för utveckling av avgiftssystemet ochövriga väganknutna miljöinvesteringar. Garantierna omfattar,utöver byggkostnaden, även vad som lånats upp förförberedelser av vissa vägprojekt i m.m.Därutöver omfattar den statliga lånegarantin räntekostnader förupptagna lån samt justeringar för prisökningar.Göteborgsöverenskommelsen omfattar investeringar ikollektivtrafikanläggningar, miljöåtgärder och trafikleder underperioden --2003 på sammanlagt . Iöverenskommelsen förutsätts att staten svarar förväginvesteringar om sammanlagt frånVägverkets byggnadsanslag. Staten förutsätts även finansierastora delar av kollektivtrafiksatsningarna på 1 610 miljonerkronor. De resterande väginvesteringarna i uppgörelsen, drygt 6miljarder kronor, skall finansieras med vägtullar. För ennärmare beskrivning av överenskommelsens innehåll ochfinansieringsvillkor hänvisas till utskottets betänkande1993/94:TU34 Överenskommelse om investeringar i trafikensinfrastruktur i Göteborgsregionen.För att förbereda vissa vägprojekt enligtGöteborgsöverenskommelsen beslöt att ställaut en statlig lånegaranti på (prop.1993/94:169, bet. TU34, rskr. beslöt samtidigtatt ett finansieringsbolag skall bildas med uppgift att bl.a. taupp lån för kostnaderna för förberedelsearbetena samt att av statliga medel skall betalas ut till vissakollektivtrafikinvesteringar i Göteborgsregionen.2 Storstadsöverenskommelserna2.1 Regeringens förslagRegeringen lämnar i budgetpropositionen en översiktliglägesbeskrivning för de tre storstadsöverenskommelserna.Beskrivningen av visar att dekollektivtrafikinvesteringar som ()ansvarar för i stort sett genomförs som planerat eller i ensnabbare takt än vad överenskommelsen förutsätter. Planeringenav snabbspårvägen och förlängningen av tunnelbanan är dockförsenad. På järnvägsområdet pågår utbyggnaden av Nynäsbananmedan tredje spåret över och utbyggnaden mellanKallhäll och är försenade. På vägsidan pågårutbyggnaden av Yttre tvärleden. En del av Haningeleden har dockförsenats. Utbyggnaden av Ringen är kraftigt försenad.Utbyggnaden av beräknas bli försenad , vilketinnebär att den inte kan öppnas för trafik istället för som planerat . räknar dock med attalla projekt skall kunna vara färdigställda . Äveninförandet av vägtullar kommer att bli försenat. Enligtöverenskommelsen skall vägtullar börja tas ut i samband med attnågon del av Ringen öppnas för trafik. Detta innebär atttullarna på vägtrafiken kan tas ut tidigast istället för som tidigare förutsatts.Av regeringens redovisning framgår att ekonomin ivägledsprojekten blir alltmer känslig ju senare vägtullarnainförs. Det finns dessutom en risk enligt regeringen attgenomförandet av vägdelen försenas ytterligare. Med hänsyn tillatt staten har ställt ut garantier för ett flertal projekt somför närvarande är under utbyggnad och således belastar projektetmed räntekostnader anges att regeringen måste överväga attbegränsa enligt kan enligt propositionen inte tillåtas att genomförautbyggnader som omfattar större belopp än de som sammanlagtfinns avsatta för kollektivtrafikens utbyggnad enligtDennisöverenskommelsen och som ännu inte har utbetalats tillStockholms läns landsting samt för väginvesteringar i RegionStockholm. Garantierna bör därför inte få tas i anspråk i störreomfattning än att upptagna lån kan återbetalas utan attinfrastrukturinvesteringarna i andra delar av landet drabbas.För den trafiköverenskommelse som träffats förGöteborgsregionen, den s.k. Göteborgsöverenskommelsen,erinras om att en garantiram har ställts ut om högst 260miljoner kronor för vissa förberedelsearbeten (prop.1993/94:169, bet. TU34, rskr. Regeringen anger vidare attunder perioden t.o.m. beräknar Vägverketatt ytterligare erfordras för fortsattaförberedelsearbeten av vägutbyggnaderna enligt överenskommelsen.För trafiköverenskommelsen i har enligtbudgetpropositionen statliga bidrag utbetalats genom ienlighet med överenskommelsens tidsplan. förMalmöhus läns kollektivtrafik (Trafik) har därvidredovisat att regionens åtaganden inom ramen för den s.k.Malmöhusöverenskommelsen säkerställts. Trafik harkonstaterat vissa förseningar i genomförandet av åtgärderna menberäknar att dessa förseningar skall kunna återhämtas. Helaprogrammet beräknas därmed kunna genomföras under den avtaladetidsperioden, dvs. I sammanhanget kannämnas att till skillnad från överenskommelserna för Stockholms-och Göteborgsområdena ingår ingen avgiftsfinansiering medbiltullar i storstadsöverenskommelsen för Malmöområdet.Regeringen föreslår i budgetpropositionen utökadegarantiramar för genomförandet av ochGöteborgsöverenskommelsen.För den fortsatta verksamheten och genomförandet avDennisöverenskommelsen föreslås att bemyndigarregeringen att låta teckna ytterligare statligborgen. Förslaget omfattar sammanlagt iutökad garantiram. Av garantiramen avser 272 miljoner kronorutbyggnad av vägtullstationer, informationsinsatser ochledningscentral samt fortsattförberedelsearbete för övriga vägprojekt. I garantiramen ingårvidare för miljöanpassning av Norra länkensanslutning vid Värtan. Det betyder att det statligaborgensåtagandet för därmed utökas från till prisnivå.De statliga borgensåtagandena föreslås även omfatta ettbemyndigande för att justera garantierna medtillkommande räntekostnader för upptagna lån samt för beräknadebehov av justeringar för prisökningar i samhället.För att förbereda vissa investeringar i trafikensinfrastruktur i föreslås att Riksgäldskontoretfår teckna statlig borgen på ytterligare i1992 års prisnivå.2.2 MotionsförslagÖvergripande synpunkter på storstadsöverenskommelsernaredovisas i motionerna T221 och T225 (båda mp). Kritik riktasmot de överenskommelser som träffats för Stockholms- ochGöteborgsområdena och en omförhandling efterlyses som möjliggören miljöanpassad trafikutveckling.Enligt motion T221 (mp) är de överenskommelser som träffats omtrafiken i Stockholms- och Göteborgsområdena miljöpolitisktfelaktiga. Motionärerna hänvisar till att otaliga exempel frånstorstäder världen över, inte minst i , har visat attnya vägar aldrig löser problemen. Tvärtom bereder de mark förökad biltrafik och kan nya "autoinfarkter"väntas. De statliga medlen till bördärför omprövas och kommunerna bör återkomma med ett nyttmiljövänligare paket med en klar dominans avkollektivtrafiksatsningar. Inga medel bör anvisas till de bådaöverenskommelserna innan ett nytt hållbart förslag tagits fram.I avvaktan på nya kommunikationsplaner bör dock medel anvisasför att påbörja de nödvändiga kollektivtrafiksatsningar somredan är planerade och som inte förutsätter vägutbyggnader.I motion T225 (mp) anges att kollektivtrafiksatsningarna isåväl som Göteborgsöverenskommelsen ärundermåliga i jämförelse med de totala väginvesteringarna.Kollektivtrafiken bör ha en klart dominerande roll närframtidssatsningar görs. Motionärerna föreslår att i stället föratt avväga satsningarna mellan vägar och kollektivtrafikåtgärderi pengar, så bör medlen fördelas efter antal meter som byggs.Varje meter planerad ny motorväg eller dylikt skall såledesmotsvaras av minst en meter spårburen kollektivtrafik. För attde ekonomiska kalkylerna skall kunna hållas föreslås attkollektivtrafiksatsningarna ges högsta prioritet, medan däremotväginvesteringarna skjuts tills kan fågarantier om att de planerade lederna inte kommer att leda tillökad biltrafik.Invändningar mot de grundläggande förutsättningarna förDennisöverenskommelsen framförs även i motion T233 (c).Processen bakom överenskommelsens tillkomst bedöms i motionensom stötande utifrån allmänna demokratiska principer. Den tänktatrafiksatsningen löser inte heller Stockholmsområdetstrafikproblem utan förstör avgörande natur- och kulturvärden ochinnebär en oacceptabel miljöbelastning. Satsningen påkollektivtrafiken är vidare enligt motionen för liten iförhållande till satsningen på motorleder. Ekonomin förÖsterleden, Västerleden m.fl. är dessutom mycket bräcklig. Dettamedför att det finns en risk att räntorna inte kan betalas.Staten kommer i så fall att bli tvungen att täcka kostnaderna.Det stora problemet med är dock att deninte har tillkommit för att långsiktigt lösa miljö- ochtrafikproblemen. Syftet är i stället att skapa förutsättningarför ökad exploatering och traditionell tillväxt. Enligt motionenbör regeringen därför ta initiativ till en omförhandling avDennispaketet i syfte att tillsammans med regionens olikaaktörer få fram en trafikuppgörelse som skapar förutsättningarför en god ekonomi och miljö.Regeringens förslag om utökad garantiram behandlas i tvåmotioner.I motion T233 (c) anges att inte bör besluta om nyaborgensåtaganden innan resultatet av en omförhandling avDennisöverenskommelsen är klar.I motion T221 (mp) framhålls att de anvisade statliga medlentill Dennis- och Göteborgsöverenskommelserna bör omprövas. Idetta yrkande torde innefattas att motionärerna även avstyrkerregeringens förslag om utökad garantiram för att genomföratrafiköverenskommelserna för Stockholms- och Göteborgsområdet.Flera motioner har väckts om Dennisöverenskommelsensgenomförande. I motionerna föreslås bl.a. åtgärder för attsamordna och påskynda genomförandet, att vissa vägprojekt lyftsur överenskommelsen och att den objektsvisa garantigivningenslopas.I motion T228 (m) framhålls att Ringens färdigställande är enförutsättning för de miljöförbättrande åtgärder som planeras iStockholms innerstad samt för utbyggnaden av stomnätet förinnerstadens busstrafik. Vägtullarnas införande förutsätterockså att hela Ringen kommer till stånd. Därmed ärfärdigställandet av Ringen en finansiell förutsättning förflertalet kollektivtrafiksatsningar och för de miljöanknutnamiljöinvesteringarna. Utbyggnaden av Ringen är dock kraftigtförsenad. Därmed försenas uttaget av vägtullar vilket ökarräntebelastningen på projektet som angelägnainvesteringar i miljö och kollektivtrafik försenas. Enligtmotionen är det ytterst angeläget att staten har kontroll övervägtrafikinvesteringarnas kostnadsutveckling och därmed detsamlade garantiåtagandet för utbyggnaden av trafiklederna. Föratt inte överenskommelsen skall riskeras föreslås att Vägverketinom ramen för det samlade garantiåtagandet får överföralånegarantier för objekt vars kostnader understiger ramarna tillobjekt med högre kostnader än beräknat.I motion T234 (m) anförs att det är ytterst angeläget attstaten har kontroll över vägtrafikinvesteringarnaskostnadsutveckling och därmed det samlade garantiåtagandet förutbyggnaden av trafiklederna. bör inte staten riskeraöverenskommelsen på grund av stelbenthet, utan se till helheten.Regeringen har fastställt statens garantiåtaganden objektsvis.De första projekten i har -- bl.a. tillföljd av lågkonjunkturen -- kunnat upphandlas till lägrekostnader än planerat. garantiåtaganden har därmedinte behövt infrias fullt ut. De överskott som finns kvarföreslås kunna överföras till andra projekt i den mån dessaskulle överskrida fastställda ramar. I motionen framhålls vidareatt vissa investeringar är en förutsättning för andrainvesteringar. Om exempelvis Ringen, vars vägavgifter skallfinansiera andra delar av överenskommelsen, fördröjs äventyrashela överenskommelsen. Det anges därför som oroande att delar avöverenskommelsen utsatts för betydande förseningar bl.a. genomatt så många olika intressenter och huvudmän är inblandade igenomförandet. Staten som initierat börenligt motionen ha ett intresse av att densamma fullföljs,varför staten bör utse en särskild Dennissamordnare.I motionerna Jo641 och T232 (båda c) framhålls att Öster- ochVästerleden i innebär oacceptabla ingrepp ioersättlig miljö och därför inte bör byggas. Resurser bör istället satsas på bättre kollektivtrafik, främst modernspårteknik och regionaltåg, samt bättre infartsparkeringar ochen miljömässig styrning av trafiken, bl.a. med hjälp avavgifter.I motion T217 (v) anförs att minskad vägtrafik är enförutsättning för ett framtida, ekologiskt uthålligt samhälle.Investeringsmedel bör därför omföras från nya motorvägsbyggentill investeringar i bl.a. järnvägstrafik, informationsteknologioch biobränsledrivna bussar. Öster- och Västerleden tillhör deprojekt som medför störst skador på samhället.Investeringskostnaderna är gigantiska. Kostnaderna för Öster-och Västerleden har beräknats till mellan 10 och 20 miljarderkronor. Till detta kommer drift- och underhållskostnader. Enligtmotionen är det troligt att inkomsterna från vägtrafiken interäcker för att finansiera projekten. Motionärerna anser detfullständigt oacceptabelt att göra dessa investeringar såvälfrån miljösynpunkt som från ekonomisk synpunkt. Om dessa projektinte byggs kan inkomsterna från biltullar, vägavgifter, etc.finansiera en utbyggnad av miljöanpassad kollektivtrafik, m.m.Det skulle innebära en besparing för statskassan.Fem motioner har väckts som säger nej till järnvägsprojektettredje spåret, dvs. den planerade bansträckningen frånCentralstationen till över Riddarholmen.Samtliga motioner förordar en tunnellösning men redovisar olikafinansieringsförslag för att täcka de merkostnader som entunnellösning innebär.I motion T233 (c) framhålls att genomförandet av tredje spåretförbi är en angelägen satsning för att tryggakollektivtrafikens framkomlighet. Däremot är den planeradeutformningen ett stort hot mot omistliga kulturvärden. Därförbör det tredje spåret förläggas i tunnel. För att åstadkommadetta bör investeringsmedel motsvarande 2 miljarder kronoröverföras från investeringsanslag till Banverketsanslag för nyinvesteringar.