bet · GI01SfU13 · 1995-04-20 00:00:00 — Medhänsyn till att utredningsförslag är nära förestående avstår jagfrån att reservera mig i dessa delar.4. Internationell samverkan m.m. (mom. 1 och 2)() anför:För närvarande existerar det inte någon gemensaminvandringspolitik inom EU. En gemensam asyldefinition börarbetas fram liksom en gemensam policy avseende lika behandlingoch integrering av flyktingar och invandrare. EU måste vägledasav ett generöst förhållningssätt till flyktingar och ha enmodell som fördelar flyktingströmmarna jämnt över hela EU.Sverige bör inom EU vara drivande i dessa frågor.Vad gäller de svenska asylbestämmelserna anser jag att rättentill asyl även fortsättningsvis skall gälla de facto-flyktingaroch krigsvägrare. Dessa bestämmelser måste således finnas kvar iutlänningslagen men det kan finnas anledning att närmaredefiniera vilka skäl som skall accepteras som flyktingliknande.Den svenska flyktinglagstiftningen bör gälla också vid internakonflikter.De ovan redovisade synpunkterna ryms inom ramen för denparlamentariska . Kristdemokratiskasamhällspartiet kommer där att verka för att förslagen utformasi enlighet med det ovan anförda. Med hänsyn till att förslagfrån kommittén är nära förestående avstår jag från att reserveramig i dessa delar.5. uppgifter och flyktingkvoten (mom. 7 och10)() anför:I motion Sf632 föreslås att bör delas på enmyndighet som ansvarar för immigration och en myndighet somansvarar för flyktingmottagande och integration. Jag delaruppfattningen att en sådan organisationsförändring kan varaändamålsenlig. Resultatet av de pågående utredningarna liksomInvandrarverkets egen organisationsöversyn bör emellertidavvaktas, och jag har därför nu inget yrkande i frågan.I motion Sf615 begärs ett tillkännagivande om att en extraflyktingkvot för bosnier bör övervägas även för nästa budgetår.I betänkandet anges att motionen får anses tillgodosedd med vadutskottet anfört, och jag har därför inget yrkande i denna del.Socialförsäkringsutskottets offentliga utfrågning ominvandrartäta bostadsområden Tisdagen den 14 mars 1995Till utfrågningen har inbjudits företrädare för kommuner,myndigheter m.fl. enligt bifogad förteckning. I utfrågningen harockså social-, utbildnings-, arbetsmarknads- ochbostadsutskotten deltagit.Nedan följer en utskrift av vad som förekommit vidutfrågningen. bilder bifogas.Ordföranden : Jag vill börja med atthälsa er alla varmt välkomna till socialförsäkringsutskottetsoffentliga utfrågning om invandrartäta bostadsområden -- ellerkanske snarare om en rad frågor som anknyter till dessa.Särskilt välkomnar jag våra medverkande från , Göteborgsrespektive . Ni är våra viktigaste gäster idag.Vidare säger jag välkommen till , forskare vidUppsala universitet, samt till våra gäster från ,, myndigheter och departement.Vi har också representanter här från två aktuella utredningarsom berör just nämnda område. Jag hälsar er välkomna liksom jagvälkomnar övriga gäster och våra åhörare.Flera av utskott finns representerade här. finns här socialutskottet,utbildningsutskottet och bostadsutskottet.Arbetsmarknadsutskottets ledamöter kommer . Just nu har deutskottssammanträde.Vi är samlade här därför att vi vill ta del av erakunskaper och erfarenheter. Vi ser fram emot både att få lyssnaoch att få ställa frågor.Bakgrunden till dagens utfrågning är att regeringen i sinbudgetproposition på flera sakområden har lyft fram situationenför flyktingar och invandrare i vårt land.Som många av er väl känner till var den relativaarbetslösheten nästan såhög för utländska medborgare som den var för svenskar. Ävenlångtidsarbetslösheten var betydligt högre bland invandrare änbland svenskar.Språkfärdighetsnivån hos många barn och ungdomar äroroväckande låg i invandrartäta områden. Barn till ensamståendeföräldrar och även barn med invandrarbakgrund lever i störreutsträckning än andra barn under knappa materiellaomständigheter.Socialbidragsberoendet bland icke-svenska medborgare är mycketstort i storstäderna, och hälften av de utländska medborgarnabor i de tre storstäderna.Regeringen föreslår därför en rad åtgärder ibudgetpropositionen. Jag skall bara nämna några.Det gäller naturligtvis de två utredningar som är tillsattaoch som arbetar. "Levnadsvillkor i storstadsområden" skallbelysa och analysera den sociala utvecklingen i ett antalbostadsområden. Vidare gäller det den översyn avinvandrarpolitiken som pågår.Regeringen föreslår också att anslås försärskilda insatser i invandrartäta storstadsområden. Manföreslår dessutom att den satsning på invandrarpraktik som justberör arbetsmarknaden för invandrare får fortsätta liksom attsvenska som andra språk skall ses som ett eget ämne igen.Med anledning av budgetpropositionen har samtliga partier iriksdagen väckt en lång rad motioner på det här området. Gästeroch berörda utskottsledamöter har fått ett urval av dessamotioner, främst inriktade på storstadsområdena.Socialförsäkringsutskottet har att behandla den samladeflykting- och invandrarpolitiken. Men övriga deltagande utskottär i hög grad berörda inom sina områden.För att få ett bra verklighetsunderlag inför dagens utfrågninggjorde vi i socialförsäkringsutskottet för ungefär en månadsedan ett mycket lärorikt och uppskattat besök i . Vi tackar för att vi fick göra det besöket. Ni somkommer från skall känna er välkomna hit.Sedan något om hur den här dagen skall läggas upp.Utfrågningen kommer att dokumenteras -- den tas nämligen uppstenografiskt -- och att fogas till socialförsäkringsutskottetsbetänkande.Vissa deltagare är särskilt inbjudna hit för attinledningstala. I övrigt räknar vi med en livlig diskussion medmånga frågor från våra ledamöter. Vi vill dock ha korta frågoroch korta svar. Ni får både fråga och svara från era bänkar.Tänk bara på att ni trycker på mikrofonen och att ni säger eranamn, så att stenograferna uppfattar dem.Material har delats ut här. Ett material rör och ett rörGöteborg. Sekretariatet har material, om det utdelade inteskulle räcka till.Vi börjar alltså med att från Uppsalauniversitet ger oss bakgrunden till situationen i mångakommuner. Framför allt gäller det de stora kommunerna. Sedantänkte vi ta kommunpasset, som skall inleda. ochStockholm får en chans att komplettera.Under förmiddagen bryter vi för kaffe, som utskottet bjuder påi korridoren utanför denna sal. Därefter fortsätter kommunpassetfram till lunch.Efter lunch presenteras de två projekten.Det är min förhoppning att vi skall få en handlingsinriktadoch konkret diskussion om hur vi skall gå vidare.Välkomna hit! Var så god, !Roger : Tack för det!För nationalstaterna har samhällets geografi alltid varit svåroch problematisk att hantera. För många länder gäller att de härproblemen ligger i staternas yttre gränser. För bl.a. Sverigeligger flertalet av dessa problem i nationalstatens inregränser. Det är gränsproblem både bokstavligt och bildligt.Det gäller frågor om hur regioner skall konstrueras och omhur kommunindelningar skall se ut. Det gäller också i bildligbemärkelse de stora sociala klyftor som reser barriärer mellanindivider och grupper.Samhällets geografi präglas av en ojämn utveckling. Dethandlar om glesbygdsproblem kontra storstadsproblem och om attdet på vissa platser är för få människor och aktiviteter och attdet på andra platser är för många. Alla dessa frågor är välkända, inte minst i riksdagen.Sociala klyftor mellan samhällsmedborgare tycks ha en närmastreflexmässig benägenhet att manifesteras geografiskt. De tar sigalltid uttryck i geografisk variation, som i sin tur speglas ivarierande skatteuttag, geografisk obalans och separation avsamhällsarenor.Ett enkelt axiom för en socialgeograf är följande: ju störresociala skillnader mellan medborgare och grupper, desto störresegregering -- rumslig åtskillnad.Separationen av livsrum är föremål för intensiv forskning runtom i världen, inte minst inom EU. Det gäller den klassmässigauppdelningen, uppdelningen på åldrar samt uppdelningen på ochåtskillnaden av etniska arenor.Mest påtaglig är den socialgeografiska mosaiken istorstadsområdena. Mötesplatser -- de platser där människorträffas, utbyter erfarenheter och bryter erfarenheter motvarandra -- är mer specialiserade och mer separerade istorstäderna än på mindre orter. Subkulturer utvecklas där somlägger beslag på territorier och skapar symboler i statsrummetsom ofta stöter bort många och som attraherar andra. Inte minsti storstäderna kommersialiseras många mötesplatser och arenorsom inte i samma utsträckning präglats av marknaden.Vid en genomläsning av de invandrarrelaterade motionerna tillårets riksdag finner man många exempel på att densocialgeografiska uppdelningen efter etnisk bakgrund väcker oro.Motionerna illustrerar nästan genomgående en politisk insikt omatt utvecklingen inte går åt rätt håll.Separationen av svenska arenor från icke-svenska befaras --med rätta -- få konsekvenser, med återverkningar in i en framtidsom t.o.m. sträcker sig bortom det statliga budgetunderskottetshorisont.Min introduktion här kommer att ta fasta på några punkter i enrapport som jag och min kollega , som just nu sitterpå åhörarläktaren här, skrev för IFK,Invandrar- och flyktingkommittén på Kulturdepartementet.Rapporten har sedan tagits om hand av den nya invandrarpolitiskakommittén.Jag kommer att ta upp några punkter och slutsatser irapporten. I flera avseenden räknar jag med att denverklighetsbild som läggs fram på statistisk grund rätt välöverensstämmer med de erfarenheter som vi alla har. I andra fallkan denna information kanske komplettera verklighetsbilden./Bild 1/ Inledningsvis framgick det att det finns en bristandearbetsmarknadsintegration hos många, särskilt nya,invandrargrupper. Där är arbetslösheten mycket hög. För vissagrupper ligger arbetslösheten på . Det finns ocksåsysselsättningsfrekvenser, dvs. andelen sysselsatta av den vuxnabefolkningen, på 20--för vissa grupper. Det har välpåvisats i massmedierna./Bild 2/ Vidare handlar det om mycket stora inkomstskillnader.Jag har här en bild som visar genomsnittsinkomster. Rubriken är"Var tjänar man bäst 1990?" Det är ett slags tio-i-topp-listaför några olika nationaliteter. Det framgår t.ex. att avjugoslaver i finns de med de högsta inkomsterna iOlofström, där de uppnår en medelinkomst om . Avchilenarna tjänar de som bor i mest, i genomsnitt127 . Av personer födda i finns de med de högstainkomsterna i , . Iranier i kommer upptill . Greker i kommer upp till 118 000 kr.Bland svenskar toppar de som bor i med 233 000 kr.Den kommun där svenskar genomsnittligt tjänar minst är Borgholmskommun -- . Ett antal andra jordbruksdomineradekommuner ligger i botten när det gäller svenskligan. När detgäller många invandrargrupper når inte ens toppkommunen upp tillden lägst placerade kommunen för sverigefödda personer.I många fall rör det sig alltså om mycket låga genomsnittligainkomster, som förstås går att härleda till en bristandearbetsmarknadsintegration.Det finns en tendens till att inkomstgapet gentemot svenskarsjunker med vistelsetiden i landet./Bild 3/ Jag har här en bild över födda i . Den övrekurvan visar medelinkomsten för män, den undre medelinkomstenför kvinnor. Vidare visas invandringsår för invandrarna. Man serhur det är med kvinnor och män som kom hit . Har devarit här ser man att inkomstgapet gentemotsvenskarna krymper, men det försvinner inte.Inkomstutjämningen med ökande vistelsetid sker i störreutsträckning för kvinnor än för män./Bild 4/ Vi har alltså en bristande arbetsmarknadsintegrationoch stora inkomstskillnader, som något utjämnas medvistelsetiden. Dessutom har vi, och jag antar att det är det somskall stå i fokus här , ett starkt segmenterat ochsegregerat boende. Det beror inte på kommunstorleken. Det finnsinget samband t.ex. mellan andelen hyresrätter bland invandrarnaoch kommunstorleken. Genomgående är invandrarna, särskilt de nyainvandrargrupperna, starkt överrepresenterade i hyresbostäder.Också här sker förstås förändringar med vistelsetiden./Bild 5/ Vi ser här en bild med tre grafer. Den undre visarinvandrare som kommit hit . De bägge andra delsperioden --1984, dels perioden --1990. Bilden visar påen överrepresentation av hyresboende 1990 med hänsyn tagen tillålder. Det är viktigt att ha ögonen på åldersvariationerna. Detär normalt att bo i hyreshus när man är yngre. Man gör det ocksåi större utsträckning när man blir äldre.Värdet 100 markerar det svenska utgångsläget, hur den svenska,Sverigefödda, befolkningen bor. Överrepresentationen här betydersåledes att man, om man hamnar på 200, i dubbelt så storutsträckning bor i hyresrätt. De tidiga invandrarna liggernärmare svenskarna. Men genomgående är det en storöverrepresentation när det gäller hyresboendet. Störst äröverrepresentationen i de åldrar där svenskarna i störstautsträckning inte bor i hyresrätt. Det gäller personer i 40- och50-årsåldern.Det är lätt att dra slutsatsen att den starkaöverrepresentationen i hyresboendet helt och hållet går tillbakatill inkomstförhållandena. Det finns dock ett tydligt drag istatistiken, nämligen att också höginkomsttagarna blandinvandrargrupperna bor i hyresrätter./Bild 6/ ser vi andelen av olika nationaliteter ilandet som bor i hyresrätter och som tillhör den övrefjärdedelen i inkomsthierarkin. Man brukar prata om den övrekvartilen. När det gäller svenska personer med inkomster över160 bor i hyresrätter, medan motsvarandesiffra för t.ex. personer födda i , , ellerGrekland är och mera./Bild 7/ Att titta på individuella inkomster är emellertidkanske inte alltid det relevanta sättet att se på detta. Det ärju hushåll och familjer som bor. Men också i det perspektivetkvarstår den mycket tydliga bilden av familjer tillhörande deövre i inkomsthänseende 1990, med mer än 310 100kr i inkomst. av de svenska familjerna i dettainkomstskikt bor i hyresrätter, medan motsvarande siffra är70 % för personer födda i t.ex./Bild 8/ Också sett till situationen i några kommuner finnssamma mönster. Vi har tittat bl.a. på förhållandena för personerfödda i som bor i , på chilenare i Sollentunaoch på iranier i , för att nämna några grupper.Jag har här en bild som visar de tre dominerandeupplåtelseformerna på bostadsmarknaden: äganderätter,bostadsrätter och hyresrätter. Den övre bilden avserfördelningen för svenskar respektive turkar i , efterfamiljeinkomstens storlek. Inkomsterna är uppdelade i kvartiler-- alltså de lägsta , de därpå följande 25 procentenosv. Andelen äganderätt följer för svenskar rätt väl stegringeni inkomsten. För turkarna i gäller inte sammaförhållande. Hyresrätt dominerar starkt i alla inkomstskikt./Bild 9/ På samma sätt förhåller det sig med chilenarna iSollentuna. Det är en stark progressivitet, övergång tilläganderätter, för svenskarna och mycket måttliga tendenser tillatt chilenarna byter upplåtelseform med familjeinkomsten. Totaltsett är det mycket stor skillnad mellan svenskars och chilenaresupplåtelseformer i ./Bild 10/ Detsamma gäller för iranier i . Närdet gäller svenskar och iranier är materialet för tunt för attvi skall kunna titta på kvartil 4 för iranierna. De få som finnsmed i mitt material har i större utsträckning gått över tilläganderätt. Men totalt sett är det en stor skillnad mellansvenskars och iraniers boende i , där höga inkomsterinnebär äganderätt för svenskar men kvarboende i hyresrätt förmajoriteten av iranier./Bild 11/ Om man däremot tittar på jugoslaver i kommun,en grupp som har en genomsnittlig vistelsetid ilandet, är läget inte detsamma. Vi har samma typ av profil (dvs.övergång från hyresrätt till äganderätt med stigande inkomster)för jugoslaverna som för svenskarna i kommun, men på enlägre nivå.Slutsatsen är alltså att också boendet för invandrarhushållmed höga inkomster starkt avviker från svenskars boende.Samtidigt kan man knappast se det som negativt utifrån deinvandrartäta bostadsområdena att invandrarfamiljer med högainkomster stannar kvar.Att det bara skulle röra sig om en hög värdering av det egnaboendet och, som ofta antytts, en annan konsumtionsprioriteringär dock knappast sannolikt. Skälen kan också vara attförmögenhetsbildningen är svag, att inkomstnivåerna inte ärstabila och att diskriminerande hinder möter deinvandrarfamiljer som trots allt har ekonomiska resurser attsöka ett annat boende. Diskrimineringen kan gälla långivning,dvs. kreditgivning, eller mäklarnas roll. Det kan också handlaom enskilda bostadsrättsföreningars policy och allmäntdiskriminerande attityder i svensktäta medelklassområden. Ävenom man alltså resursmässigt har möjlighet att välja ett annatboende, är det inte sagt att man gör det valet.Jag fortsätter på temat bristande integration. Man kan mycketväl också se en hög flyttningsfrekvens mellan kommuner i dettaperspektiv./Bild 12/ Jag har här en tabell som visar flyttningar mellankommuner 1980 respektive 1992 rangordnade efterflyttningsfrekvensen 1992. I landet fanns 1992 5 177 personerfödda i . Drygt var tredje flyttade mellan kommuner 1992.Detta skall bl.a. jämföras med svenskar. av den svenskabefolkningen bytte kommun . I just det här fallet ärrörligheten tio gånger högre.När det gäller många andra grupper -- irakier, etiopier,libaneser, iranier och syrier -- ligger siffran högt. En tankeär förstås att detta speglar de nyinvandrades mobilitet, och detgör det också i mycket stor utsträckning./Bild 13/ Vi kan också studera flyttningsfrekvensen efterinvandringsår för etiopier, personer födda i och en samladgrupp av de sex högsta på föregående bild, dvs. etiopier,somalier, irakier, iranier, libaneser och syrier.År 1992 bytte kommun bland dem som var födda i är mycket höga värden för de sex högsta totalt sett. Men också de som invandrat 1991 har en myckethög rörlighet 1992. Sedan faller flyttningsfrekvensen långsamtmed vistelsetiden. Inte ens efter mycket i nåsden svenska befolkningens låga mobilitet.Man brukar säga att flytta är som att synda -- har man gjortdet en gång, är man benägen att göra det fler gånger. Personersom har flyttat är alltså ofta svagare förankrade. I fråga omgruppen invandrare som per definition har flyttat och som harlämnat mycket bakom sig, kan man förvänta sig en mycket störrerörlighet också i Sverige.Detta aktualiserar Hela Sverige-strategins effekter. Vi menaratt den hade klart intressanta och rätt tänkta politiska inslag.Det finns också mycket goda erfarenheter i många kommuner, därman har bedrivit ett mycket aktivt mottagningsprogram ochlyckats väl.Det blev en tydlig geografisk spridning av de nyainvandrargrupperna och fram till 1991.Alla kommuner i fick ett ökat antal utomnordiskamedborgare --1991. Det gäller samtliga då 284 kommuner,medan 110 kommuner förlorade svensk befolkning. Det fanns alltsåett tydligt drag av spridning./Bild 14/ Sedan kan man titta på befolkningens geografiskaförändring i --1993. Den bild jag har här visarförändringen för den totala befolkningen resp. icke-europeiskamedborgare. Det sker en ändring omkring 1991. Spridningenupprätthålls länge av nyinvandringen. Det är tveklöst så att manfram till 1991 får en tydlig spridning. Därefter blir det enklart svagare effekt och en återkoncentration till storstäderna./Bild 15/ Nästa bild visar att det bliviten mycket tydlig geografisk spridning för chilenska medborgare./Bild 16/ Vad beträffar förändringen --1991uppdelad på landsdelar ser vi att den svenska och nordiskabefolkningen i växt med ungefär 70 000 personeroch den utomnordiska befolkningen med omkring 20 000 personer.I hela uppgick ökningen av den svenska och nordiskabefolkningen till omkring 100 000 personer och av denutomnordiska befolkningen till ungefär 55 000 personer. Ungefärsamma förhållanden gällde för . befolkningskulle ha minskat, om den inte hade fått tillskottet avutomnordiska medborgare./Bild 17/ Jag sade tidigare att alla kommuner åren 1984--1991ökade sin utomnordiska befolkning. Detta gäller också förkommuner som hade en mycket stor minskning av den svenskabefolkningen. I t.ex. , som förlorade flest svenskainvånare , nämligen 1 500, växte denicke-nordiska befolkningen med över 300 personer. Vi har sammamönster i andra kommuner med stor svensk utflyttning, somGällivare, , , , , osv./Bild 18/ Trots Hela Sverige-strategin och dessaspridningseffekter kvarstår en mycket stark geografiskkoncentration för vissa grupper. Hälften av personerna födda iTurkiet respektive återfinns i fyra kommuner. För turkar ärdet fråga , , och . Föriranier gäller det , , och . Förgreker gäller att fem kommuner fångar in mer än hälften avbefolkningen, nämligen , , , ochSolna. För chilenare gäller det sex kommuner: ,, , , och . Förjugoslaver är det fråga om åtta kommuner. Vad gäller alla föddai utomnordiska länder är motsvarande antal kommuner elva. Föratt fånga in hälften av den svenskfödda befolkningen krävsdäremot 40 kommuner. Det är alltså fråga om en starkkoncentration./Bild 19/ Vad beträffar förändringarna 1992 i kommungruppersvarade de tre storstadskommunerna, som tillsammans har15--av landets befolkning, då för av denutomeuropeiska inflyttningen till kommunerna och för 16--17 %av den svenska inflyttningen. De mellanstora städerna, ,, osv., har en ganska jämn fördelning av andelenav befolkningen, andelen av utomeuropeisk inflyttning ochandelen av svensk inflyttning. De litet mindre kommunerna, med50 000--100 000 invånare, har i stort sett samma profil som detre storstadskommunerna./Bild 20/ utmärktes av en mycket stor inflyttning avutländska medborgare till några kommuner. Vi har studerat tiokommuner som på olika sätt har uppmärksammats, i motioner ochi andra sammanhang. Det gäller , , ,, , , , , ochVästerås. I svarade de utländska medborgarna för31 % av all inflyttning . utmärkte sigspeciellt genom att utländska medborgare svarade för ,vilket gav ett netto om drygt 900 personer. Storanettoinflyttningar hade också , ochMalmö.Jag sade tidigare att bostadssegregeringen inte är någotstorstadsfenomen. Däremot är den ett speciellt storstadsproblem.I storstäderna finns kvantiteterna och alternativ för densvenska medelklassen och andra resursstarka som gör det möjligtatt välja bort högskattekommuner och sociala problem i skoloroch bostadsområden./Bild 21/ Vi har föreslagit en analysmodell för att studeraden ökade invandrarandelen i många bostadsområden och den typ avflyttningar som genererar detta fenomen. Man kan rikta fokus pådet som vi kallar de segregationsgenererande flyttningarna, dvs.det faktum att svenskar flyttar ut från och invandrare flyttarin i ett område, vilket resulterar i en ökad andel invandrare.Vi vet att detta får sociala konsekvenser. Man har inte alltidkunnat tillgodose de behov som har uppkommit i denna situationunder . Inte minst har det gjorts neddragningarsom fått många negativa konsekvenser. Den problembild som manfår av denna segregationsgenererande flyttning leder i sin turtill att en utflyttning kan hänföras till tidigaresegregationsgenererade flyttningar. Inflyttningen av invandraretill området sker ofta via nätverk, nätverksgenereradinflyttning. Man känner folk i och får selektivt information omvissa områden.Hela processen måste förstås studeras i ett institutionelltperspektiv. Det är många olika förhållanden och politiska beslutsom påverkar hushållens resurser, strategier och behov. Detfinns också ett komplex som kan kallas institutionsgenereradeflyttningar, flyttningar som påverkas av vilket skattesystem manhar på bostadsmarknaden, huruvida det under vissa perioder ärmycket fördelaktigt att skaffa småhus i förhållande till andraupplåtelseformer osv. Sådana förhållanden påverkarflyttningsbeteendet, och det gör också andra förhållanden somhar att göra med bostadsförmedling, långivning ochkreditprövning.Man kan inte gärna ha en politik för att styra bort människorsnätverksval. Att tillhöra ett socialt nätverk är en del avindividens liv, och man kan inte ha en politik för att bryta uppsådant. Däremot är det förstås önskvärt att ha en vettiginstitutionell inramning på området, och vi menar att enbostadsmarknad som kännetecknas av instabilitet och osäkerhet,där det är svårt att kort- och långsiktigt känna tillkostnaderna, helt enkelt gynnar personer som sitter inne medinformation.