bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — Det finns också skäl att seöver alla de myndigheter, organisationeroch institutioner som på olika sätthandhar företagarfrågor och söka hittaformer för att samordna olikaverksamheter. Detta borde vara uppdragetför en utredning, anser motionärerna. Deföreslår vidare inrättandet av enföretagarombudsman som får uppgiften atttillvarata företagarnas intressengentemot myndigheterna, bl.a. genom attfrämja och slå vakt om ett förenklatregelsystem (yrkande 10).Näringsutskottet instämmer i sittyttrande (1995/96:NU3y) i regeringensbedömning om vikten av en väl fungerandekonkurrens. Det är särskiltbetydelsefullt för en öppen ekonomi somden svenska.Som redovisats har regeringen vidtagiten lång rad åtgärder i syfte attupprätthålla och skärpa konkurrensen.Något behov av ett uttalande avriksdagen om ytterligare insatser kannäringsutskottet därför inte se.Det arbete med att fortlöpande se överdet offentliga regelverket somregeringen bedriver ser näringsutskottetockså som ett led i strävandena attupprätthålla konkurrensen.Näringsutskottet avstyrker därförmotionerna Fi15 (m), Fi16 (fp), Fi17 (v)och Fi18 (kds) i berörda delar.I en gemensam avvikande meningtillstyrker företrädarna för Moderatasamlingspartiet, ochKristdemokraterna motionerna Fi15 (m),Fi16 (fp) och Fi18 (kds) i berördadelar, som motion Fi17 (v) iberörd del avstyrks.Det motsatta görs i en avvikande meninganmäld av anser att de åtgärdersom regeringen har vidtagit är välavvägda och avstyrker i likhet mednäringsutskottet Fi15 (m) yrkandena 26och 30, Fi16 (fp) yrkandena 5, 6 och 7,Fi17 (v) yrkande 7 i denna del samt Fi18(kds) yrkande 10. vill idetta sammanhang, med hänvisning tillregeringens insatser, avstyrka ävenmotion Fi23 (fp) yrkande 5.PatentförsäkringEn utvecklad patentstrategi är ettviktigt konkurrensmedel av storbetydelse för enskilda företag,framhålls det i propositionen (s. 92).Om svenska företag blir mera medvetna omde möjligheter som ligger ipatentsystemet skulle detta leda till enmera konkurrenskraftig industri.Patent är avsedda att vara effektivaimmaterialrättsliga skydd. Det haremellertid blivit vanligare med medvetnapatentintrång, konstaterar regeringen.En patentintrångsförsäkring ger enpatentinnehavare med små ekonomiskaresurser en möjlighet att hävda sin rättäven i kostnadskrävande rättsprocesser.Inom övervägs enförsäkring på europeisk nivå, men dennakan komma att bli verklighet först omtvå till . Regeringen avser attundersöka möjligheterna till en svenskövergångslösning, byggd på kommersiellagrunder.I motion Fi16 (fp) uttrycks oro överskyddet för patentintrång. Det brådskaratt ge försäkringsfrågan en generell ochacceptabel lösning, eftersom denpatentintrångsförsäkring somuppfinnarföreningen har haft i 15 årupphör att gälla , menarmotionärerna. Åtgärder som kan krävashandlar om att staten garanterar ettgrundkapital om ,motsvarande tio gångerförsäkringsbeloppet för de uppfinnaresom vill teckna en rättsskyddsförsäkringmot patentintrång. Enligt motionärernabör en sådan lösning med en statliggaranti kunna komma till stånd (yrkande23).Finansutskottet konstaterar attregeringen är medveten om risken förluckor i försäkringsskyddet vad avserpatentintrång. Frågan bevakas inomregeringskansliet och ambitionen är, somframgår av propositionen, att förSveriges del åstadkomma ett system somupprätthåller försäkringsskyddet innanfrågan får sin lösning på europeisknivå. stöder regeringensambition men finner ingen anledning attge regeringen anvisningar om detaljernai en sådan övergångslösning. Motion Fi16(fp) yrkande 23 avstyrks därför.Statliga företagRegeringen anser i propositionen (s. 87)att staten bör bli en mer professionelloch aktiv företagsägare. På så sätt kanstaten bättre främja tillväxten inäringslivet och förräntningen av detstatskapital som är bundet iföretagssektorn. En mer professionellägarutövning från statens sida kan ävenbidra till ökad mångfald ochkomplettering av ägarstrukturen inäringslivet, sägs det. I 1995 årsbudgetproposition redovisades ettförslag som bl.a. innebar att regeringenskulle bemyndigas att besluta i vissafrågor som rör förvaltningen av statligtägda företag. Regeringen avser attsenare återkomma med en proposition sominnehåller vissa kompletteringar ochjusteringar av det nämnda förslaget.Det finns anledning att gå vidare medförsäljningen av statliga företag,framhålls det i motion Fi18 (kds)(yrkande 5). Utvecklingen mot ettminskat statligt ägande pågår runt om ihela , påpekar motionärerna ochföreslår att det program för försäljningav statliga företag som beslutades avden borgerliga regeringen 1991fullföljs. De företag som kan varaaktuella för försäljning är enligtmotionärerna sådana som är verksammmainom konkurrensutsatt verksamhet. Vidutförsäljning bör enligt motionärernasuppfattning allmänheten och de anställdai företagen vara en viktig målgrupp.Näringsutskottet anser i sitt yttrande(1995/96:NU3y) att frågor rörande detstatliga ägandet av företag börbehandlas i samband med den avregeringen aviserade propositionen.Motion Fi18 (kds) avstyrks därmed iberörd del av näringsutskottet.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, ochKristdemokraterna ger sitt stöd tillmotion Fi18 (kds) yrkande 5 i engemensam avvikande mening.Finansutskottet anser i likhet mednäringsutskottet att frågor som berördet statliga företagsägandet som sådantbör behandlas när en propositionföreligger. Utskottet avstyrker därmedmotion Fi18 (kds) yrkande 5.Omfördelning av medel för förbättring avinomhusmiljönUnder föregående beslötriksdagen införa tre olikatidsbegränsade stimulansbidrag med detgemensamma syftet att främjabyggverksamheten.För att stimulera till ROT-åtgärder ochminska arbetslösheten inom byggsektornhar sålunda infört ettbostadsförbättringsstöd. Stödet lämnassom ett engångsbidrag och motsvarar 15 %av kostnaderna (för egnahem exkl.materialkostnader) för projekt sompåbörjas under innevarande år senast den30 september och som avslutas föreutgången av 1996. har intefastställt något tak för det samladestödet. Ursprungligen reserverades fördetta ändamål . Pågrund av den stora efterfrågan haremellertid medelstilldelningen visat sigotillräcklig. har därför heltnyligen beslutat att ytterligare högst500 skall få användastill bostadsförbättringsstöd.På senvåren införde ettinvesteringsbidrag för nybyggnad avbostäder. Bidraget kompletterar detordinarie statliga stödet och motsvarar10 % av underlaget för detta. Det utgårmed ett engångsbelopp för arbeten somutförs den 20 april1995-den 31 december 1996 och för vilkaansökan om bidrag lämnats senast den1 oktober . Investeringsbidrag fickenligt det ursprungliga riksdagsbeslutetlämnas inom en ram på högst . Det resurstillskott somnyligen gått tillbostadsförbättringsstödet har emellertidfinansierats genom en motsvarandeneddragning av denna ram. För ändamåletdisponeras därför nu i praktiken bara1 500 miljoner kronor.På senvåren beslöt ocksåinföra ett bidrag för förbättring avinomhusmiljön i bostäder och vissalokaler där främst barn och ungdomarvistas. Bidrag lämnas avkostnaden för miljöförbättringsåtgärderdär avtal om huvudentreprenad träffasföre och slutbesiktningav arbetena görs före den 1 februari1997. Miljöförbättringsbidrag får lämnasinom en ram på högst 1 800 miljonerkronor.I propositionen föreslås (s. 136-137)att ytterligare en omfördelning skallgöras mellan de tre bidragsformerna. Upptill av de medel somhar satts av som bidrag för förbättringav inomhusmiljön skall sålunda fåanvändas till såväl bidrag förbostadsförbättringsåtgärder som bidragför nyproduktion av bostäder. Projektmed uttalad miljöprofil skall därvidprioriteras.För att vidga möjligheterna att ansökaom stöd till åtgärder för förbättring avinomhusmiljön föreslås att detidsfrister som gäller för detta stödförlängs. Regeringen föreslår också fastställer när ansökan omsådant stöd senast skall ha lämnats.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi17att de somomfördelas skall kunna användas som stödtill såväl ekologiskt byggande medmiljövänliga byggmaterial, som försökmed slutna, kretsloppsbaseradeavloppssystem och åtgärder förenergieffektivisering i bostäder(yrkande 7).I motion Fi62 av () ochMarianne () föreslås attriksdagen gör ett tillkännagivande medanledning av vad som förordas i motionenom att större kulturmiljöhänsyn skalltas vid fördelningen av medel förbostadsförbättringsåtgärder.Kulturutskottet behandlar i denna del avsitt yttrande endast motion Fi62 (s, c).Utskottet erinrar om de betydande beloppsom av sysselsättningsskäl anvisats överstatsbudgeten förolika byggnadsåtgärder och konstateraratt satsningarna har haft god effekt påsysselsättningen, vilket bl.a. inneburitatt ombyggnadsverksamheten kunnat ökaväsentligt. delarmotionärernas oro för att alltförhårdhänta och okänsliga ändringsåtgärdergenomförs utan att hänsyn tas till dekulturhistoriska värden som finns även irelativt ung bebyggelse från 1930-, 1940-och 1950-talen. Enligt kulturutskottetsuppfattning bör man därför vidbidragsfördelningen ta hänsyn till i vadmån kulturmiljövärden bevaras.Kulturutskottet förordar således attmotion Fi62 (s, c) tillstyrks.Bostadsutskottet konstaterar attefterfrågan på i första handbostadsförbättringsbidrag men äveninvesteringsbidrag för nyproduktion avbostäder avsevärt överstiger vad somavdelats för stödgivningen. Efterfråganpå den tredje bidragsformen,miljöförbättringsbidraget, har däremotvarit begränsad, och endast en mindredel av de tillgängliga medlen harhittills tagits i anspråk.Bostadsutskottet anser att det nuföreslagna ytterligare medelstillskottettill bostadsförbättringsbidraget är enförutsättning för att stödgivningenskall kunna fullföljas enligt tidigareriksdagsbeslut. Utskottet har inteheller något att erinra mot atttidsfristerna förmiljöförbättringsbidraget utökas och attett slutdatum för ansökningar av sådanabidrag införs. Likaså godtarbostadsutskottet att den förlängdatidsfristen även skall omfatta detutökade stöd som lämnas ur den statligafonden för fukt- och mögelskador.Bostadsutskottet tillstyrker såledesregeringens föreslag till omfördelningav avmiljöförbättringsbidraget och förslagenom ändrade tidsfrister m.m. Däremotmotsätter sig bostadsutskottet deförslag till nya prövningsregler somförs fram såväl i propositionen som i debåda motionerna. Några nya kriterier förprioritering mellan olika projekt börinte införas, anser bostadsutskottet,eftersom de projekt som kan komma ifråga för stöd redan har påbörjats.Ansökningstiden för nybyggnadsbidragethar dessutom gått ut och uppgifter omprojektens miljöprofil m.m. finnsnormalt inte redovisade i de ansökningarsom är föremål för länsstyrelsernasberedning. Därtill kommer attbostadsministern vid en frågedebatt givituttryck för uppfattningen att de inkomnabidragsansökningarna kommer attbeviljas.I frågan om omfördelning av medel förförbättrad inomhusmiljö godtar alltsåbostadsutskottet propositionens förslagutom vad gäller uttalandet att projektmed uttalad miljöprofil skallprioriteras vid anslagsprövningen. Föratt undvika oklarhet om vilka regler somgäller för de aktuella stödformernaanser bostadsutskottet att börsom sin mening ge regeringen till kännavad utskottet sagt om användningen av demedel som är en förutsättning förstödet.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet godtar i ett särskiltyttrande den föreslagna omfördelningenmen markerar att partiet motsatte sigstödformen när den infördes för ett årsedan.Företrädarna för Vänsterpartietförklarar i ett särskilt yttrande varförpartiet inte fullföljer sitt motionskravpå denna punkt.Finansutskottet har för egen del ingetatt erinra mot den föreslagnaomfördelningen av stödet till byggande.Liksom bostadsutskottet tillstyrkerfinansutskottet således att upp till 800miljoner kronor av de medel som satts avför förbättringar av inomhusmiljön skallfå utnyttjas för bidrag tillbostadsförbättringsåtgärder och bidragtill nyproduktion av bostäder. Utskottetbiträder också de nya tidsgränser somregeringen förordar för bidraget förförbättring av inomhusmiljön och detstöd som lämnas ur fonden för fukt- ochmögelskador.Eftersom de projekt som kan få del avresurstillskottet redan skall hapåbörjats är det som bostadsutskottetframhåller inte rimligt att nu införanya kriterier för prioritering mellanprojekten. Även om det i och för sig ärönskvärt att främja projekt med uttaladmiljöprofil bör den nu aktuellabidragsprövningen inte göras utifrån ensådan prioritering. Av samma skäl börinte heller sådana kriterier somföreslås i de båda motionerna knytastill bidragsprövningen. För att det inteskall föreligga någon oklarhet på dennapunkt bör i enlighet medbostadsutskottets förslag markera dettagenom ett tillkännagivande tillregeringen.Vad utskottet här anfört innebär attutskottet tillstyrker propositionen utomvad gäller förslaget att projekt meduttalad miljöprofil skall prioriterasvid bidragsgivningen. Samtidigtavstyrker utskottet bifall tillmotionerna Fi17 (v) yrkande 7 i dennadel och Fi62 (s, c).EnergipolitikenRiktlinjer för energipolitikenI propositionen återger regeringenprinciperna för energipolitiken . Enligtde riktlinjer som beslutades skallenergipolitikens mål vara att på kortoch lång sikt trygga tillgången på eloch annan energi på med omvärldenkonkurrenskraftiga villkor. Härigenomfrämjas en god ekonomisk och socialutveckling i . Energipolitikenskall utgå från vad natur och miljö kanbära.Regeringen avser att inom kortåterkomma till med förslagtill nya riktlinjer för energipolitiken.Därvid kommer regeringen att beaktaförslag från som skall framläggasitt betänkande i mitten av decemberhar haft i uppdrag att utvärderapågående program för omställning avenergisystemet och upprätta förslag tilltidtabell för det fortsatta arbetet. Enutgångspunkt för regeringen är attenergipolitiken skall baseras pålångsiktigt hållbara politiska beslut.Regeringen avser därför att sökaparlamentariskt samförstånd införriksdagsbeslutet om nya riktlinjer.I motion Fi15 av m.fl (m)hävdas att den energipolitiska debattensedan 1980 har varit förlamad avpartipolitiska låsningar. Detta, menarmotionärerna, har skapat en osäkerhet omden framtida energiförsörjningen som medstor säkerhet har inverkat negativt påinvesteringarna i . Moderatasamlingspartiet pekar på den högaarbetslösheten och inskärper att allapolitiska strävanden inklusiveenergipolitiken måste utformas i syfteatt underlätta för nya jobb i nya ochväxande företag. Därtill kommer enligtmotionärerna syftet att förhindraklimatförändringar. En förtidakärnkraftsavveckling är utesluten omdessa syften skall uppnås, menarmotionärerna som vill att görett tillkännagivande om energipolitikensinriktning (yrkande 33).Näringsutskottet erinrar i sitt yttrande(1995/96:NU3y) om att våren1995 avslog ett antal motioner medyrkanden om den allmänna omställningenav energisystemet. Utskottet hänvisadedå (bet. 1994/95:NU20 s . 24) tillEnergikommissionens arbete och ansåg attkommissionens slutsatser borde avvaktas.Någon anledning att nu inta en annanståndpunkt än vad som gjordes våren 1995kan näringsutskottet inte se ochavstyrker därmed motion Fi15 (m) yrkande33.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet tillstyrker sin motion ien avvikande mening.Finansutskottet delar näringsutskottetsuppfattningen och avstyrker motion Fi15(m) yrkande 33.Insatser för ny energiteknikStöd till vindkraftI propositionen föreslås att 1991 årsenergipolitiska program för stöd till nyenergiteknik tillförs ytterligare medel.Regeringen vill stärka satsningarna påvindkraft och solenergi enligt följande.Ytterligare böranslås för stöd till investeringar ivindkraftverk. Förslaget skall ses motbakgrund av det stora intresse förvindkraftsinvesteringar som har noteratsde . De medel - 250 miljonerkronor - som staten 1991 anslog förinvesteringsstöd är fulltecknade.Samtidigt pekar mycket på attvindkraften i kommer att kunnautvecklas ytterligare. För detta talarinte minst det faktum att den nyaellagen som träder i kraft den 1 januari1996 tillförsäkrar små elproducenter,till vilka vindkraftsproducenterna hör,garanterad avsättning för sinproduktion.Det föreslagna stödet förutsätternotifiering hos och godkännande av EU-kommissionen.Vindkraftssatsningarna berörs i motionFi17 av m.fl. (v) ochmotion Fi41 av m.fl. (fp).Såväl som serpositivt på propositionens förslag.Vänsterpartiet vill emellertid gå längreän regeringen. I motion Fi17 (v) yrkasatt , dvs. 100miljoner kronor utöver regeringensförslag, anslås för stöd tillinvesteringar i vindkraft (yrkande 9) .I motion Fi41 biträdsregeringens förslag till tilläggsförslagför stöd för vindkraftsinvesteringar,men motionärerna föreslår att stödnivånsänks från av investeringskostnadentill , så att stödet räcker tillfler (yrkande 5).Näringsutskottet delar i sitt yttrande(1995/96:NU3y) regeringens uppfattningatt stödet till satsningar på vindkraftbör ökas. Utskottet anser att det är avsärskilt intresse att den nyaellagsstiftningen som träder i kraft den1 innebär garanteradavsättning för bl.a.vindkraftsproducenter. Näringsutskottetbiträder storleken på det belopp somregeringen föreslår för stöd tillvindkraftsinvesteringar, 100 miljonerkronor. En ännu större ökning, vilketföreslås i motion Fi17 (v), kannäringsutskottet av bl.a.statsfinansiella skäl inte tillstyrka.Inte heller anser näringsutskottet attdet är lämpligt att under det sista åreti programperioden besluta omförändringar av regelverket av den typsom föreslås i motion Fi41 (fp). Med detanförda tillstyrker näringsutskottetpropositionen i här aktuell del ochavstyrker de båda nämnda motionerna imotsvarande delar.Företrädarna för ochVänsterpartiet yrkar bifall till sinarespektive motioner i var sin avvikandemening.Finansutskottet delar näringsutskottetsuppfattning och tillstyrker proposition25 moment 2 i denna del. Finansutskottetavstyrker motionerna Fi17 (v) yrkande 9och Fi41 (fp) yrkande 5.Stöd till solenergiområdetSolenergiområdet skall enligtregeringens förslag tillförasytterligare förforskning, teknikutveckling ochinvesteringar. Av dessa medel viks 25miljoner kronor för investeringsstöd försolvärme i bostäder. Enligt somansvarar för detta bidrag finns ettväxande intresse försolvärmeinvesteringar i bostäder, ochantalet ansökningar om stöd förväntasöka kraftigt . 5miljoner kronor avsätts förteknikupphandling av ackumulatorsystemför fastbränsleeldning (vedeldning) ochsolvärme för uppvärmning av småhus.Energiteknikfonden skall enligtregeringens förslag tillföras 30miljoner kronor för forskning omsolvärme. För forskning och utvecklingav solcellsteknik, dvs. framställning avelektrisk energi med hjälp avsolstrålning, anslås 40 miljoner kronorför en tidsperiod av . Sammantagetbegär regeringen att anvisar200 på tilläggsbudgettill årets statsbudget till anslagetInsatser för ny energiteknik (E 7).Regeringens förslag till satsningar påsolenergi har inte föranlett någramotioner.Näringsutskottet instämmer i regeringensbedömning att satsningarna påsolenergiområdet bör öka och tillstyrkerdärmed förslaget om höjt anslag.Finansutskottet delar näringsutskottetsuppfattning och tillstyrkerpropositionens yrkande 2 i denna del.Användning av alternativa drivmedelI propositionen föreslås attKommunikationsforskningsberedningen(KFB) skall få disponera de medel iEnergiteknikfonden som i 1991 årsenergipolitiska beslut avsattes föranvändning av motoralkoholer . Tiden för KFB:sförfogande över medlen gick ut den 30juni 1995.Energiteknikfonden har sedan sintillkomst tillförtsmedel som motsvarar per kubikmeterolja av skatten på oljeprodukter. Genom1991 års energipolitiska besluttillfördes fonden ytterligare 110miljoner kronor under enfemårsperiod. DåvarandeTransportforskningsberedningen (TFB),numera KFB, skulle bl.a. få disponera 30miljoner kronor under fyra årfr.o.m. Medlenskulle användas för stöd tillutvecklings- och demonstrationsprojektrörande användningen av motoralkoholer.Riksdagen ställde sig bakomregeringens bedömning att ytterligarestudier avseende vilka inblandningar avalkoholer i bensin som är optimala pålängre sikt behövde göras.KFB har i en skrivelse till regeringeni hemställt om att fådisponera återstående medel t.o.m.budgetåret 1997.Inga motioner har väckts med anledningav regeringens förslag. KFB:sverksamhetsområde tillhörtrafikutskottets beredningsområde.Näringsutskottet har utifrån desynpunkter som utskottet har att beaktainget att erinra mot regeringensförslag.Finansutskottet tillstyrker proposition25 yrkande 3.MiljöpolitikenMiljöpolitikens inriktningI avsnitt 4.8 (s. 102-110) ipropositionen redovisar regeringenutförligt sina överväganden ommiljöpolitiken och sambanden mellanekonomisk tillväxt och miljövård. Ettcentralt mål för tillväxtpolitiken är envaraktigt hög och ekologiskt långsiktigthållbar tillväxt.Miljöpolitikens mål är att skyddamänniskors hälsa, att bevara denbiologiska mångfalden, att främja enlångsiktig hushållning mednaturresurserna samt att värna natur-och kulturlandskapet. Många miljöproblemkan endast lösas genom en teknisk ochekonomisk utveckling med mer resurssnålteknik samt ökad återvinning ochåteranvändning. Andra miljöproblemförutsätter att tillväxten anpassas såatt ökad förslitning eller utarmning avnaturen motverkas. Vidare finns i dettaavsnitt av propositionen redogörelserangående producentansvaret,miljöskulden, ekonomiska styrmedel,handel och svensk miljöpolitik inom EU.Arbetet med att begränsaindustriutsläppen måste fortsätta ochanpassas till ny kunskap ommiljöeffekterna och ny teknik. Enförsenad miljöprövning kan få negativaeffekter för utrikeshandel ochsysselsättning.Regeringen hänvisar även till detarbete som pågår i Miljöbalksutredningenmed syfte att bl.a. se över hurtillståndsgivningen i ökad utsträckningkan behandla de industriellaanläggningarnas avfallsströmmar ochkemikalieanvändning. Vidare redovisasarbetet inom kemikalieområdet,avfallspolitiken och insamlingen avmiljöfarliga batterier.I fråga om offentlig upphandlingmeddelas att en särskild utredaretillkallats för att kartlägga vilka varu-och tjänsteområden i offentligupphandling som har väsentlig betydelseför miljön (dir. 1995:114). En nydelegation för miljöteknik med uppdragatt bidra till introduktion av ny teknikkommer att inrättas, knuten till NUTEK.Omställningen av samhället till enhållbar utveckling kommer under en långtid att involvera omfattande resurser iform av kapital, kunskaper ocharbetskraft och kan stimuleraden ekonomiska utvecklingen. Regeringenhar avsattbetydande belopp förarbetsmarknadspolitiska åtgärder inommiljösektorn.I Moderata samlingspartiets motion Fi15anförs sammanfattningsvis attmiljöpolitiken måste bygga påflexibilitet och förnyelse i syfte attskapa förutsättningar för nyaresurseffektiva verksamheter som kanersätta gamla resursslukandeverksamheter (yrkande 34). I motionenframhålls bl.a. att ett kraftfullt ochväl utvecklat europeiskt miljösamarbetekommer att vara av väsentlig betydelse iframtiden. De stora miljöproblemen är iökad utsträckning internationella.I motion Fi16 föreslås ettriksdagens tillkännagivande angåendemiljöpolitiken som konkurrensmedel(yrkande 31). En ambitiös miljöpolitikskall vara en integrerad del av enpolitik för uthållig utveckling.Tillgång till oförstörd natur är enkonkurrensfaktor både vidinvesteringsbeslut och för turismen.Miljöteknik är redan och kan bli en ännustörre svensk exportvara.I motion Fi17 från Vänsterpartietanförs bl.a. att ärmiljöanpassad produktion och konsumtiondet enda möjliga systemet för svensktnäringsliv och därmed välfärden (yrkande8). En av förutsättningarna för attklara utvecklingen är högutbildadarbetskraft som är väl införstådd ochmedveten om kretsloppssamhälletsvillkor. Tillväxt är önskvärd om densker inom ramen för kretsloppssamhället.Samhällets åtgärder måste bedömasutifrån ett helhetsperspektiv somgrundas på kretsloppstänkande, ochmiljöansvaret måste genomsyra allabeslut.I motion Fi18 från Kristdemokraternaföreslås ett tillkännagivande angåendemiljökvalitetssäkring inom den samladeproduktionsapparaten. I detta liggerockså återvinningsindustrin (yrkande32).