bet · GI01UU15 · 1995-03-16 00:00:00 — Frågan bör enligtmotionärerna tas upp i regeringen inför nästaforskningsproposition.UtskottetI motion U209 (fp) föreslås att en u-landspolitisk utredningskall tillkallas med uppgift att göra en förnyad prövning av debiståndspolitiska målen.Olika delar av biståndet har granskats ochutvärderats inom ramen för ett flertal separata översyner ochutredningar. Ett tiotal utredningar har lagt fram förslag rörande biståndsverksamheten. Ipropositionen redovisas bl.a. utredningsförslag om biståndetsanpassning till hållbar utveckling, utvidgade insatser fördemokratisk uppbyggnad, biståndsförvaltningsutredningens förslagom SAREC:s svenska u-landsforskning samt regeringensställningstaganden till vissa av dessa förslag.Vid tidigare behandling av motionsförslag om utredning avbiståndsverksamheten har utskottet uttalat sigpositivt till att olika aspekter av biståndet ingåendeanalyseras och granskas. Utskottet ansåg också att det är avstort värde att göra en bredare ochmer övergripande översyn av biståndet.De skäl för en biståndspolitisk utredning som anförs i motionU209 (fp) är beaktansvärda. Regeringen har den 9 mars 1995tillkallat en särskild utredare för att utarbeta ett förslag omhur jämställdhet mellan kvinnor och män bör uttryckas i debiståndspolitiska målen, eventuellt genom att ett särskiltbiståndsmål upprättas. Utskottet anser att det är rimligt attavvakta resultatet av denna översyn innan behovet av eneventuell samlad biståndspolitisk utredning övervägs. Mot härangiven bakgrund avstyrker utskottet motion U209 (fp) yrkandena2 och 3.Enligt motion U231 (v) bör enskilda organisationers ochsolidaritetsrörelsers erfarenheter tas till vara ibiståndsutredningar.Utskottet utgår från att de kunskaper och erfarenheter frånbiståndsområdet som finns inom det svenska samhället tas tillvara inom utredningsarbetet. Något särskilt uttalande frånriksdagens sida härom är inte påkallat. Utskottet avstyrkeralltså motion U231 (v) yrkande 4.I motion U228 (mp) begärs att en utredning skall tillkallasmed uppdrag att utforma en svensk biståndslag. Motionärernaanför att denna biståndslag skall ge möjligheter till naturskyddoch säkra ursprungsbefolkningars rättigheter i sammautsträckning som gäller i Sverige.Utskottet vill framhålla att inte ensidigt kan stiftalag som skall gälla internationellt. En sådan lag sommotionärerna begär är alltså juridiskt omöjlig.Motion U228 yrkandena 1 och 2 avstyrks alltså.Enligt motion U201 (m, s) bör etableringen av en WHO-anknutenhögskola för medicinsk-teknisk förvaltning i påskyndas.Motionärerna anser att regeringen bör ta upp förhandlingar med iförsta hand andra EU-länder om samfinansiering av utbildningen.I propositionen redovisas att möjligheterna att etablera denovan nämnda högskolan har utretts. Mot bakgrund av svårigheternaatt finansiera ett sådant institut avser regeringen attundersöka andra möjliga modeller bl.a. att institutet fårsvenskt huvudmannaskap med internationell förankring genom attdet knyts till WHO som ett samarbetscentrum.Med hänvisning till vad som ovan anförts räknar utskottet medatt en lösning på frågan om inrättande av en utbildning förmedicinsk-teknisk förvaltning anknuten till WHO kommer attutarbetas. Med det anförda finner utskottet motion U201 (m, s)besvarad.Ett internationellt miljöuniversitet med anknytning till FNbör enligt motion Ub711 (fp) inrättas i . Vid behandlingenvåren av ett motionsförslag med samma syfte som det häraktuella konstaterade utskottet (1993/94:UU16) att kvalificeradutbildning inom de aktuella områdena redan bedrivs vid flera avlandets universitet bl.a. Tekniska högskolan i och Lundsuniversitet. Möjlighet att delta i denna utbildning för deaktuella grupperna finns redan, inkl. möjligheten att utformasärskilda utbildningsprogram för speciella målgrupper. Utskottetavstyrkte motionen som avslogs av riksdagen.Utskottet finner inte anledning att med anledning av nuföreliggande förslag ändra sin tidigare inställning. Utskottetavstyrker därmed motion Ub711 (fp) yrkande 7.Utskottet har i det föregående redovisat att regeringen avsågatt inrätta ett internationellt val.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att detta institutär bildat och kommer att börja sin verksamhet.Vad gäller regeringens förslag om att införa ett stöd tillutveckling av partier i såväl som Central- ochÖsteuropa tar utskottet ställning till detta förslag senare idetta betänkande under anslagsposten Bistånd till demokrati,mänskliga rättigheter och konfliktlösning.C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram1993/94 Utgift 3 063 326 000 Reservation 4 878 000 0001994/95 Anslag 3 295 000 0001995/96 Förslag 4 762 500 000varav 3 175 000 000 avser --juni 1996Av reservationen var vid /94:s utgång4 intecknade, varav 3 iform av skuldsedlar i Riksbanken.Merparten av de icke utbetalade budgetmedlen under anslagetligger under anslagsposten C 1.2 Internationellafinansieringsinstitutioner. På grund av det budgeteringssystemsom tidigare använts har budgeterade medel ackumulerats. Medelhar budgeterats i form av årsbidrag i enlighet med svenskaförhandlade åtaganden till dessa institutioner. Genom attbudgetering enligt faktiska utbetalningar gradvisimplementerats, kommer de ackumulerade medlen att successivtreduceras för att var fullt utbetalda ungefär vid sekelskiftet.De reservationer som finns på anslagsposterna för FN:sfrivilligfinansierade organ har uppstått i avvaktan pågenomförandet av vissa åtgärder.Anslag och anslagsbeloppAnslagsbenämningar och anslagsbelopp (i )1994/95 1995/96 1995/9612 mån 18 mån1. FN:s ekonomiska ochsociala verksamhet 1 856 1 808 2 712UNDP 610 600 900UNFPA 140 140 210Unicef 350 340 510WFP 270 252 378UNRWA 146 150 225UNHCR 275 270 405ITC 15 12 18Narkotikabekämpninggm FN-systemet 50 44 662. Internationellafinansieringsinstitutioner 877 901 1 351,5Världsbanksgruppen 639 636 954Regionala utvecklingsbanker133 134 201Övriga utvecklingsfonder 105 131 196,53. Övrigt multilateraltsamarbete 562 466 699Miljöinsatser 150 145 217,5IPPF 89 72 108WMU 18 18 27Multilateral rekrytering 62 48 72FN:s aktioner för fred ochåteruppbyggnad 150 100 150Övriga insatser 93 83 124,5C 1. Totalt 3 295 3 175 4 762,5Multilateralt utvecklingssamarbete samt styrning ochfinansiering av multilaterala organSammanfattning av propositionen (s. 76--79)I propositionen framhålls att stöd till FN:sutvecklingssamarbete liksom till de internationellafinansieringsinstitutionerna är omfattande. Av den totalabiståndsbudgeten avsätts cirka en fjärdedel till multilateraltutvecklingssamarbete. Regeringens förslag /96 innebäratt denna fördelning skall bestå.Kraven på de multilaterala organisationernas aktiva medverkanökar kontinuerligt. Dennasituation gäller samtliga multilaterala organ, men i synnerhetFN-systemet.I detta perspektiv framstår vikten av att medlemsländerna gerFN-systemet det stöd som det behöver för att kunna fullföljasina uppgifter. är en stor bidragsgivare till FN och harunder argumenterat för att andra medlemsländer skall geökat stöd i syfte att få en solid finansiell bas med en jämnarebördefördelning.Samtidigt som krav ställs på ökat stöd till FN krävs ocksåökad effektivitet och mer påvisbara resultat. I detmultilaterala systemet förs dessa krav fram i första hand irespektive organs styrelse. Kraven på effektivitet frånmedlemsländerna måste därför i första hand riktas motorganisationens styrformer som ett medel att effektiviseraverksamheten.De styrformer som finns i de internationellafinansieringsinstitutionerna, dvs. främst och deregionala utvecklingsbankerna, är i huvudsak ändamålsenliga ochfunktionella. I finansieringsinstitutionernas styrelser stårverksamheten och dess resultat i centrum. Dessutom förekommeråterkommande kapitalpåfyllnader respektive förhandlingar ombidrag till institutionernas mjuka fönster, där medlemsländernarespektive givarna kommer överens om resursvolymen, sinaindividuella bidrag och organisationens policyinriktning. Idessa finansieringsinstitutioner finns det således en tydligkoppling mellan finansiering och styrning av verksamheten.Styrsystemen i FN:s operativa organ har inte präglats av sammaeffektivitet som i de internationellafinansieringsinstitutionerna.På grundval av de förslag som de nordiska länderna lagt fram iNordiska har generalförsamlingen beslutat om vissareformer, bl.a. en förstärkning av FN:s ekonomiska och socialaråds (ECOSOC) roll. Ett årligt högnivåmöte äger nu rum i ECOSOCför att ge riktlinjer för FN:s biståndsverksamhet.En central del i beslutet är bildandet av exekutiva styrelserför FN:s program och fonder. De nya styrelserna består av 36medlemmar.Församlingens beslut innehöll också en överenskommelse om attförhandlingar skall inledas om ett nytt finansieringssystem förFN:s biståndsverksamhet. presenteradegeneralsekreteraren en rapport som utgör underlag för dessaförhandlingar, vilka kommer att pågå . Denordiska länderna har i inledningen av förhandlingarna upprepatförslagen från Nordiska . Målet är att skapa enjämnare bördefördelning mellan givare liksom en högre grad avförutsägbarhet i bidragsgivningen. Den nuvarande formen medfrivilliga bidrag föreslås kompletteras med två nya former. Denförsta utgörs av uttaxerade bidrag från samtliga länder därhänsyn skall tas till betalningsförmågan. Den andra föreslåsvara förhandlade bidrag.Den pågående reformprocessen är i första hand inriktad på hurFN:s biståndsverksamhet skall effektiviseras. Parallellt meddenna process har generalförsamlingen börjat en diskussion om en"Dagordning för utveckling". Generalsekreteraren har utarbetatett underlag för denna diskussion som påbörjades under höstensförsamlingsmöte. Från svensk sida har betonats att en Dagordningför utveckling ger stora möjligheter att närmare precisera vadFN skall prioritera inom det ekonomiska och sociala området. Medminskade resurser för operativ verksamhet måste FN-systemetfinna klarare avgränsningar och fokus för sin samladeverksamhet. En tydligare arbetsfördelning bör också göras mellanFN och utvecklingsbankernas verksamhet. Generalförsamlingen hartillsatt en arbetsgrupp för att fortsätta diskussionen om enDagordning för utveckling.FN:s ekonomiska och sociala verksamhetSammanfattning av propositionen (s. 79--87)De frivilliga årsbidragen till FN-organen betalas vanligenunder kalenderårets andra hälft. Således skulle i normala fallunder tidsrymden t.o.m. två fullaårsbidrag ha utbetalats till FN-systemet. Eftersom omräkningenav budgetåret endast tillåter uppräkningav medel saknas för motsvarande ett halvtårsbidrag till FN-organen, vilket motsvarar ca 850 miljonerkronor. Då ett sådant utrymme inte går att infoga inombiståndsramen avser regeringen att mildra effekten avminskningen för FN-organen genom att fördela bidragsgivningen iprincip jämnt . Detta medför bidragmotsvarande i genomsnitt av dagens volym. FN-bidragenskall enligt denna modell beräknas så att de faktiska bidragenunder 2,--fördelas somårsbidrag för de tre kalenderåren 1995--1997. Effekten förFN-organisationerna av denna budgetering framgår av följandetabell som redovisar en möjlig utveckling av de årliga bidragentill FN:s program och fonder 1994/95--1997 ().1994/95 1995, 1996budgetår 1997UNDP 610 492UNFPA 140 116UNICEF 350 283WFP 270 200UNRWA 146 115UNHCR 275 220ITC 15 12Narkotikabekämpning gm FN 50 35Regeringen förutser således anslag till FN:s ekonomiska ochsociala verksamhet i fält till totalt förkalenderåren t.o.m. , varav 2 712 miljoner kronorföreslås utbetalas under /96.FN:s utvecklingsprogram (UNDP)Ordinarie bidrag till UNDP 850 miljoner kronorFN:s kapitalutvecklingsfond 50 miljoner kronorFN:s utvecklingsprogram (UNDP) skall vara FN-systemetscentrala organ för finansiering och samordning av teknisktbistånd. UNDP ger råd om och finansierar insatser inom flertaletsamhällssektorer. UNDP har program i 174 länder och territorier.UNDP:s verksamhet är starkt fattigdomsinriktad genom att 87 %av dess resurser fördelas till länder med en per capita-inkomstpå högst . Nästan hälften av UNDP:s medel används förverksamhet i . av UNDP:s resurser går i dagtill miljörelaterad verksamhet. Verksamheten har också i alltstörre utsträckning inriktats på kvinnans situation imottagarländerna. Vidare arbetar UNDP mycket aktivt för attstärka samordningen av FN-biståndet på landnivå.Den femte programperioden kommer att vara slutförd i och medår utgång. Från svensk sida betonas inför nästaprogramperiod vikten av att organisationen renodlar sitt arbetetill verksamhet som har strategisk betydelse för en hållbarmänsklig utveckling. UNDP skall således främst stödjakompetensutveckling och institutionsbyggande i de fattigasteländerna.UNDP:s roll i FN:s katastrofarbete inriktas påkatastrofinsatsernas samordning med åtgärder som leder tillvaraktig utveckling samt på återuppbyggnad.Regeringen arbetar aktivt på frågan om att stärka UNDP:ssamordning av FN-biståndet på landnivå.UNDP har en viktig uppgift att svara för en analytisk ochtvärfacklig kompetens inom FN:s ekonomiska och socialaverksamhet. Ett exempel på UNDP:s arbete inom detta område ärårsrapporten om mänsklig utveckling ().Regeringen verkar för att UNDP skall fortsätta att utvecklasitt arbete med att stödja mottagarländernaskapacitetsuppbyggande inom miljöområdet. UNDP är ett av de organsom genomför projekt finansierade av den globalamiljöfaciliteten (GEF).UNDP är också verksamt i . har idetta sammanhang betonat att FN-systemets roll måste tydliggörasi förhållande till bilaterala och andra multilateralabiståndsgivare.FN:s kapitalutvecklingsfond () ger finansiellt ochtekniskt bistånd till små eller mindre investeringsprojekt somgynnar den lokala företagsamheten i de minst utveckladeländerna. Verksamheten är inriktad på att stödjamarknadsekonomisk utveckling och bedrivs på ett innovativt ochkreativt sätt. Fondens verksamhet är ett viktigt komplement tillUNDP:s tekniska bistånd och till de större projekt somutvecklingsbankerna stödjer.Sverige är en av de större bidragsgivarna till UNDP och UNCDF.Regeringen föreslår att bidrag till UNDP för budgetåret1995/96 uppgår till och till UNCDF till50 miljoner kronor.MotionernaI motion U231 yrkande 22 föreslår att bidragethöjs med utöver regeringens förslag.Centerpartiet föreslår i motion U232 yrkande 17 (i denna del/1)en höjning av bidraget med . En sänkning med200 föreslås i Moderata samlingspartiets motionU311 yrkande 2 (i denna del/1).UtskottetUNDP har en viktig roll att spela i arbetet med att stärka ochvidareutveckla FN:s ekonomiska och sociala verksamhet. Utskottetvill särskilt framhålla UNDP:s inriktning på miljörelateradverksamhet och på kvinnornas situation i mottagarländerna.UNDP har bidragit till att utveckla ett nytt mätinstrument somkan rangordna länder i ett s.k. mänskligt utvecklingsindex.Detta index beaktar utöver inkomst per capita även förväntadlivslängd och utbildningsnivå.Utskottet tillstyrker det i propositionen föreslagna bidragettill UNDP. Även propositionens förslag beträffande bidraget tillFN:s kapitalutvecklingsfond (UNCDF) tillstyrks.Motionerna U231 yrkande 22, U232 yrkande 17 (i denna del/1)samt U311 yrkande 2 (i denna del/1) avstyrks sålunda avutskottet.FN:s befolkningsfond ()FN:s befolkningsfonds (UNFPA) verksamhet syftar till att byggaupp kunskap och kapacitet inom områden som rör befolkninginklusive familjeplanering såväl nationellt som regionalt ochglobalt. UNFPA skall också sprida kunskap i i- och omsociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser av enobalanserad befolkningsutveckling samt utarbeta strategier föratt bemästra dessa problem.Sverige kommer att aktivt delta i det fortsatta arbetet somrör FN-systemets vidare hantering av frågor om befolkning ochutveckling.Fondens inriktning på familjeplanering bör, enligt svenskuppfattning, vidgas. Det nya begreppet sexuell och reproduktivhälsa bör ersätta begreppet familjeplanering. Stärkande avkvinnans ställning, omvandlingen av mannens roll samt en ökadkoncentration på ungdomars situation är andra viktiga frågor somkonferensen betonat.UNFPA har fått en ny styrelseform. Den nyastyrelsen för UNFPA har endast haft två möten. Det ärangeläget att den nya styrelseordningen får fullt genomslag äveninom UNFPA.Regeringen föreslår att avsätts för bidragtill UNFPA under /96.MotionernaI motion U206 (kds) yrkande 9 (i denna del/2) föreslås attbidraget sänks med 30 miljoner jämfört med regeringens förslag.Folkpartiet liberalerna pläderar för att befolkningsfrågan skallfå en mer framskjuten plats i svensk biståndspolitik ochföreslår mot den bakgrunden i motion U209 yrkande 19 attbidraget till UNFPA höjs med jämfört medregeringens förslag.UtskottetUNFPA leder och samordnar FN-systemets insatser påbefolkningsområdet. Fonden bidrog till förberedelserna för deninternationella konferensen om befolkning och utveckling, somägde rum i i september 1994.Sverige har verkat för att UNFPA skall uppmärksammahelhetsperspektivet som lagts fast i befolkningskonferensenshandlingsprogram. I propositionen anförs att kommer attägna särskild uppmärksamhet åt hur UNFPA på ett effektivt sättkan bidra till att följa upp konferensens resultat.Utskottet tillstyrker regeringens medelsförslag och avstyrkermotionerna U206 yrkande 9 (i denna del/2) och U209 yrkande 19.FN:s barnfond ()verksamhet är inriktad på att förbätta barns, och iviss mån kvinnors, ställning och livsvillkor. Organisationen ärdet ledande multilaterala utvecklingsorganet inom de socialasektorerna. Förutom traditionella biståndsinsatser i u-länderverkar fonden också globalt som opinionsbildare för barnetsrättigheter. Konventionen om barnets rättigheter ochuppföljningen av barntoppmötet har resulterat i att över130 länder i världen tagit fram nationella handlingsplaner föratt förbättra sina barns livsvillkor. har varit endrivande kraft i denna process. Inför FN:s generalförsamling1995 kommer att presentera en sammanställning av hurbarnens situation utvecklats i hela världen.Sverige är en av mest aktivasamarbetspartner, både när det gäller att driva policyfrågor ochatt stödja verksamheten med ett avsevärt finansiellt bidrag.Unicef kan redovisa mycket goda resultat på kort sikt, men detär viktigt att långsiktigheten i de operativa insatserna får enmer framträdande roll i verksamheten. Regeringen lägger storvikt vid det pågående arbetet när det gäller implementering avnya arbetsformer i linje med FN:s reformbeslut.Regeringen verkar för att fonden skall utveckla en form förarbetet med komplexa katastrofer som både uppfyller de akutabehoven och har ett hållbart långsiktigt perspektiv. Regeringenavser nära följa den nya strategi för utbildning som Unicefskall utarbeta . Vidare spelar arbetet med attimplementera barnets rättigheter på alla nivåer en fortsattviktig roll.Det svenska samarbetet med måste ses som en helhet.Sveriges totala bidrag över främst anslagen C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram och C 2. Utvecklingssamarbetegenom Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) /94 till , en ökning med 118miljoner från föregående år. Ökningen utgörs av stöd tillextrabudgetära insatser via landprogrammen för svenskaprogramländer. 1993 stod för av för extra programstöd. Därtill betalade avkatastrofinsatserna.Ett multilateralt organ bygger på samverkan och delat ansvar.Sverige har , med undantag , varit denstörsta enskilda givaren till . En betydelsefull ochviktig insats är därutöver det arbete gör på detnormativa planet. Regeringen kommer att intensifiera arbetet attfå en jämnare bördefördelning i bidragsgivningen till Unicef.Det svenska basbudgetstödet föreslås uppgå till 510 miljonerkronor.MotionernaI motion U209 yrkande 20 föreslår liberalerna attriksdagen fastställer det svenska stödet till till 15miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit. I motion U231yrkande 23 från föreslås att stödet skall höjasmed . föreslår i motion U232yrkande 17 (i denna del/2) att bidraget höjs med 15 miljonerkronor. I motion U311 (m) yrkande 2 (i denna del/2) föreslås enminskning med 50 miljoner kronor.UtskottetUnicef har fått en allt intensivare roll i FN:skatastrofarbete.Utskottet vill framhålla att är en viktigbidragsgivare till . driver flera viktiga frågorinom , till exempel uppföljningen av barntoppmötetinklusive barnens situation i , jämställdhetsfrågor ochkatastrofbistånd.Insatser för barn i särskilt svåra omständigheter -- barn iväpnade konflikter, barn som utsätts för övergrepp och gatubarn-- är en växande verksamhet.Utskottet tillstyrker regeringens medelsförslag och avstyrkermotionerna U209 (fp) yrkande 20, U231 (v) yrkande 23, U232 (c)yrkande 17 (i denna del/2) samt U311 (m) yrkande 2 (i dennadel/2).Världslivsmedelsprogrammet (WFP)WFP ansvarar för livsmedelsbistånd till FN:skatastrofverksamhet, till flyktingar under FN:sflyktingkommissaries mandat och till utvecklingsprojekt därlivsmedel utgör en delkomponent. kanaliseras avvärldens totala livsmedelsbistånd genom WFP. WFP:s verksamhethar ökat kraftigt , beroende främst på det ökandeantalet katastrofer i världen, men också på att man sedan 1992övertagit ansvaret för livsmedelsbiståndet till världensflyktingar från UNHCR. Omsättningen uppgår till ca 1,5 miljarderUS dollar (1993).Det är av stor vikt att givarna samordnar sina insatser, såatt lokal och regional produktion och handel inte slås ut.Sverige verkar för att WFP:s andel av världens sammanlagdalivsmedelsbistånd skall bli större, samt för att WFP skall kunnaspela en mer aktiv roll för att lindra verkningarna avkatastrofer av olika slag. WFP:s roll bör stärkas sompolicyorgan i frågor om livsmedelssäkerhet.WFP har en stor och väl fungerande organisation förtransporter och logistik. Flera stora givare väljer att användasig av WFP också för sitt bilaterala livsmedelsbistånd, vilketskapar obalans och ineffektivitet i organisationen. Härigenomförsvåras nämligen samordningen av, och prioriteringen mellan,olika insatser.Genom det svenska medlemskapet i EU kommer även attbidra till WFP genom det bidrag som lämnas till organisationenfrån EU. Detta ger även möjligheter att inom ramen förEU-samarbetet indirekt påverka och arbete.En ny konvention om livsmedelshjälp träder i kraft i början avår 1995, i huvudsak baserad konvention. Genomkonventionen har medlemsländerna åtagit sig att ge bidrag somsammanlagt motsvarar spannmål i tre år.Därefter skall den ses över i ljuset av konsekvenserna avUruguayrundans slutavtal om multilateral handel förlivsmedelsförsörjningen i världen. Det konventionsbundna svenskaårsbidraget, som motsvarar vete inklusive kostnaderför administration och frakt, ingår i bidraget till WFP.Regeringen beräknar att medel för bidrag till WFP om 378miljoner kronor bör avsättas under /96.MotionernaEn minskning av bidraget med föreslås avKristdemokratiska samhällspartiet i motion U206 yrkande 9 (idenna del/3). föreslår en höjning med 27 miljonerkronor i motion U232 yrkande 17 (i denna del/3).UtskottetSom framförs i propositionen bör WFP:s multilaterala karaktärstärkas och WFP bör tydligare definiera sin verksamhet utifrånen analys av livsmedelsbiståndets roll för att nå en hållbarutveckling.Utskottet tillstyrker regeringens medelsförslag och avstyrkermotion U206 (kds) yrkande 9 (i denna del/3) och motion U232yrkande 17 (i denna del/3).FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA)UNRWA har i uppgift att ge utbildning, hälsovård och socialservice till palestinska flyktingar på och i Gazasamt i , och Jordanien.Fredsprocessen i möjliggör en successivavveckling av UNRWA. Genom sin unika ställning i regionen spelarUNRWA en viktig roll i fredsprocessen, dels genom att agera som"" för främst utbildning och hälsovård, delssom en av kanalerna för att snabbt förbättra palestiniernaslevnadsvillkor.UNRWA kommer även i fortsättningen att ha en viktig uppgiftför de palestinska flyktingar som inte befinner sig påVästbanken eller i . UNRWA:s roll somutvecklingsorganisation och inte bara som humanitär organisationbör lyftas fram i syfte att bryta det beroende av bistånd sommånga flyktingar har av internationell hjälp.Fredsprocessen mellan och PLO förtjänar ett starktstöd. UNRWA är en viktig kanal för för detta stöd.