bet · GI01UU23 · 1995-05-11 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse1994/95:163 med redogörelse för verksamheten i Organisationenför säkerhet och samarbete i (). Utskottet föreslåratt lägger regeringens skrivelse till handlingarna.Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. SkrivelsenI regeringens skrivelse 1994/95:163 lämnas en redogörelse förverksamheten i Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa (). Skrivelsen inleds med en historisk återblick överden europeiska säkerhetskonferensens (ESK) utveckling från1970-talet och framåt samt hur denna konferens tagit form av eninternationell, regional organisation: Organisationen försäkerhet och samarbete i (), med ansvar för frågorrörande upprätthållande av internationell fred och säkerhet.I skrivelsen lämnas vidare en översikt över organisationensverksamhetsfält såsom konfliktförebyggande, krishantering ochfredsbevarande, främjande av respekten för de mänskligarättigheterna, demokratibyggnad, ekonomi, rustningskontroll samtförtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. har enligtskrivelsen också fått en viktig roll som förvaltare ochövervakare av de avtal som kommer att ingås inom ramen för den iParis den 20--ingångna stabilitetspakten. Det s.k.stabilitetspaktsinitiativet utgör en av EU:s första gemensammaaktioner inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Kärnan i initiativet kan, enligt skrivelsen,sägas vara att minska riskerna för att problem uppstår inom ettframtida EU med de central- och östeuropeiska staterna sommedlemmar, eller med stater utanför EU.Av skrivelsen framgår också att numera har ett fastsekretariat med huvudkontor i . Sekretariatet leds av engeneralsekreterare, tysken . Vidare har ett kontorför frågor rörande demokratiska institutioner och mänskligarättigheter (ODIHR) inrättats i samt ett mindresekretariat i . Den högkommissarie för nationellaminoriteter som organisationen beslöt inrätta har sittkontor i . Konventionen om förlikning och skiljedom sombeslutades om och som trädde i kraft den 5 december 1994innebär att en domstol skall inrättas. Den kommer att ha sittsäte i . Ett regionalt kontor för planeras iTasjkent.I skrivelsen redogörs också för de missioner som ärengagerat i på , i , , , ,, och . Missionernas mandatvarierar i sin utformning. Det syftar vanligen till att skapadialog mellan folkgrupper eller parterna i en konflikt, menockså till konkret bistånd i frågor rörande demokratibyggnad ochfrämjandet av de mänskliga rättigheterna. En närmare redogörelseför fältmissioner återfinns på s. 14--18 i skrivelsen.Av skrivelsens analyserande avslutning framgår att påsikt erbjuder unika möjligheter. Organisationen kan å ena sidantydligare fokusera på problemen i än vad som är möjligtinom och å andra sidan agera med en störrevärdegemenskap som grund. är en ung organisation med litenadministration vilket bör ge möjlighet till effektivitet. Tilldetta kommer, enligt skrivelsen, att konfliktbyggande arbete kanbedrivas med förhållandevis små resurser. En viktig länk ikonflikthanteringen är förslaget som kommit att benämnas "OSSEförst". Förslaget syftar till att formalisera med FN i frågor som rör fred och säkerhet och tillatt skapa en särskild procedur för att genom beslut i OSSEöverlämna en fråga till när frågan befinnskräva sådana åtgärder som endast säkerhetsrådet kan besluta om.Utskottets övervägandenUtskottet har tagit del av regeringens skrivelse 1994/95:163och den redogörelse som lämnas däri beträffande verksamheten iOrganisationen för säkerhet och samarbete i ().Då Slutakten från Konferensen om säkerhet och samarbete iEuropa undertecknades i omfattade ESK 35 deltagandestater i (dvs. samtliga europeiska stater utom )samt och . enande innebaratt antalet reducerades till 34. består av 52deltagande stater, samtliga europeiska stater, deicke-europeiska f.d. sovjetiska republikerna samt ochCanada. "" () är sedan år 1992suspenderad medlem. En förteckning över medlemsstaterna bifogasbetänkandet.ESK har, som tidigare framkommit i betänkandet, verkat sedanbörjan av . Dess förhistoria går emellertid tillbakatill mitten av då dåvarande lanseradeidén om en europeisk säkerhetskonferens närmast i syfte att fåde gränser som blivit ett resultat av allmäntkända. I konferensens inledningsskede var den således enmötesplats under det , ett forum för att diskuterasäkerhets- och förtroendeskapande åtgärder mellan öst och väst.Den arbetsform som då valdes var till sin karaktär speciell --ett politiskt beslutsfattande, utan stadgar, traktater ellerandra folkrättsligt bindande element. Syftet var inte attåstadkomma juridiskt bindande texter utan att ge konferensensbeslut en stark politisk förankring. De grundläggandeprinciperna och de politiska regelverk som tillkommit sedanSlutakten i har i huvudsak anpassats försuveräna staters uppträdande. Inom ramen för denna process harbl.a. en arbetsform av mellanstatlig karaktär arbetats fram, dens.k. Den innebär att medlemsstaterna politisktåtagit sig att utbyta information, svara på frågor och påbegäran delta i bilaterala möten på området för de mänskligarättigheterna.Beslut i fattas i princip genom konsensus, varigenom alladeltagande stater gör åtaganden av politiskt bindande karaktär.I vissa speciella fall finns numera möjlighet att tillämpa ens.k. konsensus-minus-en-regel, dvs. att beslut kan fattas trotsatt en direkt inblandad part inte godkänner det. Detta harhittills skett en gång, nämligen i fallet . Ikonfliktsituationer gäller dock i regel, liksom i samband medfredsbevarande insatser, alla parters aktiva samtycke tillOSSE:s verksamhet.När ESK-staterna höll sitt toppmöte i karta förändrats dramatiskt. Vid detta toppmöteantogs ett dokument, som fick vittgående konsekvenser för ESK:sframtida utveckling. Dokumentet fick namnet Parisstadgan för ettnytt och innehöll bl.a. en rad riktlinjer förorganisationens framtida arbete inom de områden som nämnts ovan.I Parisstadgan erkändes också parlamentarikernas viktiga rollför det förtroendeskapande arbetet. inrättades enparlamentarisk församling, vilken har sitt sekretariat iKöpenhamn. Den parlamentariska församlingen, som skall varaoberoende i förhållande till de nationella parlamenten, har 245medlemmar och sammanträder i en veckolång session i enmedlemsstats huvudstad. Varje medlemsstat är representerat iförhållande till sin storlek och församlingen fattar beslutgenom omröstning. Församlingens första möte ägde rum iBudapest, därefter i (1993) och i (1994). I årkommer mötet att äga rum i . har inbjudit tillatt hålla mötet i . Som exempel påförsamlingens aktiviteter kan nämnas det delegationsbesök tillTurkiet som ägde rum i början av maj 1995.Utskottet konstaterar att lägger storvikt vid att aktivt delta i OSSE-samarbetet. Ett samarbete sombl.a., vilket framgått tidigare i betänkandet, innebär att sökaförebygga men också hantera kriser och konflikter. Beslutet attinrätta en högkommissarie för nationella minoriteter är ettexempel på sådant konfliktförebyggande och -lösande samarbete,liksom s.k. förebyggande diplomati och fredsbevarandeverksamhet. strävar också efter att bygga upp ett system avåtgärder för att på fredlig väg lösa tvister.Enligt utskottets uppfattning är främsta styrka dessbreda säkerhetsbegrepp som inte bara omfattar de traditionellasäkerhetspåverkande faktorerna utan även frågor rörandedemokratiuppbyggnad och främjandet av respekten för de mänskligarättigheterna. har utvecklat en speciell kompetens attförebygga och hantera konflikter även inom stater.Organisationens flexibilitet och förmåga att vara på plats i ettpotentiellt konfliktområde utgör också komparativa fördelar.Utvecklandet av en aktiv och förebyggande diplomati harresulterat i en rad insatser i , Central- och Östeuropasamt i . Som exempel på förebyggande verksamhetvill utskottet nämna OSSE-missionen i , som intensivtarbetat med att bistå den estniska regeringen med att finnalösningar främst vad avser problemen med den stora gruppenryssar i landet. kontor i har i detta sammanhanghaft särskilt stor betydelse både praktiskt och symboliskt. OSSEhar också i krishanteringssyfte upprättat en lokal närvaro iflera delar av det f.d. , bl.a. finns missioner iGeorgien, och . Utskottet vill i detta sammanhangsärskilt nämna ansträngningarna att söka nå en lösning påNagorno-Karabach konflikten. har bl.a. genom sin roll iden s.k. på ett konkret sätt engagerats i dettaarbete. Det svenska samordförandeskapet med överlämnasi till Finland.Utskottet beklagar att missioner i Kosovo, Sandjak ochVojvodina måste dras tillbaka, sedan regeringen iBelgrad vägrat sitt samtycke till fortsatt OSSE-närvaro där.Även konflikten i är föremål för bevakning.OSSE:s agerande i Tjetjenien-fallet har visat att tillämpningenav organisationens agerande i interna konflikter har vunnitbrett stöd. Enligt vad utskottet erfarit har beslutfattats om OSSE-närvaro i . Den omedelbara uppgiftenför OSSE-missionen (stödgruppen), som avrestetill , är att söka åstadkomma eldupphör. På lång siktinnebär mandatet också att OSSE-missionen skall stödja enprocess mot en fredlig politisk lösning med val och definitionav förbindelser med . Dessutom skallmissionen bl.a. arbeta med stöd till och koordinering avhumanitärt bistånd, återställa den konstitutionella ordningenoch övervaka och följa upp efterlevnaden av de mänskligarättigheterna i området.Utskottet delar regeringens uppfattning att allkonflikthantering kräver att det internationella samfundetsamverkar och att tar ett slutligt ansvar omdet skulle finnas behov att sätta in tvångsmedel för attåstadkomma konfliktlösning. Samverkan med ärockså nödvändig för att skapa en samordning på det globalaplanet och för att motverka motsättningar mellan ochstater i andra världsdelar. kan därmed fylla enutomordentligt viktig roll eftersom alla europeiska stater,liksom och , är medlemmar i organisationen.Utskottet välkomnar regeringens initiativ att lämna enkortfattad årsredovisning över verksamheten i tillriksdagen och utgår från att regeringen även fortsättningsviskommer att lämna årliga sådana till riksdagen.Utskottet föreslår därmed att lägger regeringensskrivelse /95:163 till handlingarna. Utskottet hemställerbeträffande regeringens skrivelse 1994/95:163 om OSSEatt lägger regeringens skrivelse 1994/95:163 tillhandlingarna.Stockholm den 11 maj 1995På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), GöranLennmarker (m), (), (),(), (), (), LenaKlevenås (s), (), (), EvaZetterberg (v), (), (), BodilFrancke (), () och ElisebehtMarkström (s). Förteckning över medlemsstater i Organisationen för säkerhetoch samarbete i ().Albanien MaltaArmenien MoldavienAzerbajdzjan MonacoBelgien NorgeBulgarien PolenCanada PortugalCypern RumänienDanmark RysslandEstland SlovakienFörenta staterna SlovenienGeorgien SpanienGrekland StorbritannienIrland SverigeIsland TadzjikistanItalien TjeckienJugoslavien* TurkietKazakstan TurkmenistanKirgisistan TysklandKroatien UkrainaLettland UngernLiechtenstein UzbekistanLitauen VatikanenLuxemburg VitrysslandÖsterrike* (""() ingår alltjämt i , men är sedan 1992avstängt från att delta.