bet · GI01UbU11 · 1995-04-20 00:00:00 — Proposition 1994/95:100 bilaga 9 Utskottet tillstyrker regeringens förslag att en ny högskola,, inrättas i södra delen av län.Den nya högskolan får sin huvudsakliga lokalisering ianslutning till den akademiska infrastruktur som redan finnsetablerad runt . Viss utbildning bör varaförlagd till andra Södertörnskommuner. Därutöver bör redantidigt lokala studiecentra ingå i högskolans skall, i enlighet med vad regeringen harförordat, byggas upp successivt och tillförasresurser som motsvarar ca 4 000 helårsstudenter. Verksamheteni området kring kommer därmed, om man inräknarKarolinska institutets och Hälsohögskolans utbildningar, attomfatta totalt 8 000 helårsstudenter . skall göra de förberedelser som krävs.Den nya högskolan bör kunna starta verksamheten den 1 januari1996 och de första studenterna vara på plats hösten 1996.Utbildningsutbudet vid högskolan bör till större delen varainriktat på ämnen inom de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga fakultetsområdena. Forskningen vidhögskolan förutsätts finansieras huvudsakligen genom densärskilda stiftelse vars ändamål är att stödja forskning ochforskarutbildning inom områden med anknytning tillÖstersjöregionen och vid en ny struktur för högreutbildning i södra i fråga om uppbyggnaden av det nya lärosätetoch dess lokalisering har avgetts av m resp. mp. Centerpartietreserverar sig för att högskolan skall få fastaforskningsresurser och en bredare ämnesinriktning.Vänsterpartiet och vill i en reservation att ävenforskare vid andra högskolor skall få del av stiftelsemedlenför forskning. Proposition 1994/95:100 bilaga 9 Regeringen har i inledande avsnitt under littera C(s. 90--96) föreslagit4. att godkänner att en ny högskola, Södertörnshögskola, inrättas i södra delen av ,5. att med ändring av tidigare riksdagsbeslut(bet. 1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399) godkänner att entillfällig beslutsordning för vissa lokalförsörjningsfrågor iStockholmsområdet inte längre skall gälla. 1994/95:Ub601 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskolestruktur i södra /95:Ub628 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en ny högskola, i , förnärvarande inte bör etableras.1994/95:Ub699 av m.fl. (m) vari yrkas1. att fattar principbeslut om ett nyttuniversitet i i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begär förslag om en konkretutbyggnadsplan för det nya i enlighet med vad somanförts i motionen.1994/95:Ub706 av m.fl. (v) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnittet Ny högskola i södradelen av län.1994/95:Ub709 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av den nya iStockholm inom ramen för nya högskolan på och attplaceringen bör bli i Södertälje.1994/95:Ub717 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall jämställas med Haningei det fortsatta uppbyggnadsarbetet av en ny högskola påSödertörn.1994/95:Ub726 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om universitetsstruktur ochnätverkskaraktär,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fasta forskningsresurser och enbredare ämnesinriktning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en vidare decentralisering avhögskoleutbildningen i län.1994/95:A411 av och ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fler högskoleplatser tillStockholmsområdet.1994/95:A467 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om universitetsstruktur på . BakgrundI finns ett universitet och elva statligahögskolor, nämligen , , Kungl. Tekniska högskolan, ,, i , ,Kungl. , i , Kungl.Musikhögskolan i , i ochTeaterhögskolan i . /94 omfattadeutbildningarna vid och högskolorna, enligt vadutskottet inhämtat, sammanlagt ca 40 000 helårsstudenter.Lärosätena är alla belägna i eller Solna.Dock finns viss statlig högre utbildning i den södradelen av . Sålunda har förnärvarande ca 400 helårsstudieplatser förlagda till olikakommuner på , till större delen i ochHuddinge. har en betydande del av sinverksamhet förlagd till . Tekniska högskolanbedriver ingenjörsutbildning i flera kommuner, bl.a. i Haningeoch . i har en mindre del avverksamheten lokaliserad till Södertälje.Sedan ett tiotal år har så gott som årligenbehandlat förslag, oftast framlagda i motioner, om att bygga utden högre utbildningen i och därvid förläggasådan utbildning till den södra delen av länet. Ävenomlokalisering av befintlig utbildning från Stockholmsuniversitet i till den haraktualiserats. Bakgrunden till förslagen har varit att länetsstatliga lärosäten har sin huvudsakliga verksamhet iStockholmsområdets norra del, vilket skapat en inomregionalobalans. Den låga genomsnittliga utbildningsnivån hosbefolkningen i de södra länsdelarna har påtalats, liksombehovet av tillgång på välutbildad personal för att stimulerautvecklingen inom näringslivet i dessa områden.Angående behandlingen av frågan om utbyggnad av den högreutbildningen i kan i korthet nämnas följande.En av regeringen på begäran (UbU 1986/87:31, rskr.352) tillkallad utredning föreslog i sitt betänkande (Ds1989:33) en kraftig förstärkning, i olika former, avhögskoleutbildningen på . Huvuddelen borde enligtutredningen förläggas till . I budgetpropositionen år1990 anslöt sig utbildningsministern till förslaget om enkoncentration till och angav som riktpunkt för denfortsatta planeringen att universitets utbildning påSödertörn, inkl. de delar som Kungl. Tekniska högskolan kundekomma att medverka i, borde ha en viss bestämd omfattning.Utskottet ansåg i sitt av godkända betänkande (bet.1989/90:UbU18) att det ankom på de berörda högskoleenheternaatt själva pröva vilken högskoleutbildning som kunde förläggastill . borde inte fatta något beslut omomfattningen. ansåg regeringen (prop. 1992/93:169)att det i utbildningsuppdraget till förden förestående treårsperioden skulle ingå att universitetetanordnar utbildning motsvarande minst 275 helårsstudenter perår i anslutning till i (bet. 1992/93:UbU14), som noterade detta, förutsatteatt regeringen noga följer utvecklingen när det gällerhögskoleutbildning på . gavutbildningsministern i uppdrag åt en sakkunnig inomUtbildningsdepartementet att göra en förstudie rörandemöjligheterna att samlokalisera viss högre utbildning iStockholm till ett nytt campus. Förstudien redovisades i mars1994 i rapporten för mångfald, vari föreslogs att ettnytt universitet skulle inrättas eller en fristående myndighetmed uppgift att beställa utbildning. Campus borde antingenlokaliseras till innerstaden, och då i City eller på ,eller utformas som ett mer traditionellt campus och lokaliserastill i kommun.Våren 1994 lade regeringen i proposition 1993/94:177 framförslag om att den fortsatta expansionen av högre utbildning iStockholmsområdet skulle ske inom ramen för en nyuniversitetsstruktur. Denna borde få en inriktning som särskiltfrämjar en förstärkning av de kulturella och ekonomiska bandenmellan och i övrigt. Förbättradeförutsättningar för utbildning och forskning inom vårdområdetbedömdes också såsom angelägna. Den nya universitetsstrukturenföreslogs omfatta södra . Regeringen ansåg siginte på detta stadium kunna ta närmare ställning i fråga omlokaliseringen. lämnade regeringen begärtbemyndigande att vidta förberedelseåtgärder för etablering aven ny universitetsstruktur i (bet.1993/94:UbU12, rskr. 399).Den av regeringen tillsatta organisationskommittén, benämnd1994 års , presenterade sittbetänkande Kronan Spiran Äpplet ny universitetsstruktur isödra (SOU 1994:127). Kommittén föreslog attden nya verksamheten skulle organiseras som ettnätverksuniversitet med tre campus förlagda intill Huddingesjukhus (Campus Spiran), i (Campus Äpplet) resp. iStockholms södra innerstad (Campus Kronan). Campus Kronan bordelokaliseras till i stadalternativt på i kommun, och till dettacampus föreslog kommittén att i samtde konstnärliga högskolorna skulle samlokaliseras. Varje campusborde kännetecknas av en egen utbildnings- ochforskningsprofil. Inom och mellan campus borde moderninformationsteknik (IT) tas i anspråk för att hålla kontakt. ITborde även användas som stöd till distansutbildning i lokalastudiecentra.2. Inrättandet av ett nytt lärosäteI ett inledande avsnitt i budgetpropositionen om högreutbildning och forskning framhåller regeringen attStockholmsområdet jämfört med landet i övrigt har en betydligtmindre andel högskoleplatser i förhållande till befolkningensstorlek men också i förhållande till arbetslivets krav. För atttillgodose arbetsmarknadens behov sker nu en kontinuerliginflyttning av högutbildad arbetskraft från andra regioner tillStockholmsregionen. Vidare råder i eninomregional obalans med stora skillnader i utbildningsbakgrundmellan befolkningen i olika delar av regionen. Andelenstuderande som går vidare från gymnasieskolan till högrestudier är mindre i söderkommunerna än i den norra länsdelen.Regeringen föreslår därför att den högre utbildningen skallbyggas ut i och att detta skall ske i densödra regiondelen genom inrättandet av en ny självständighögskola, högskola.En ny högskola är enligt regeringen den organisationsform sombäst kan ta till vara de regionala intressen som finns i södradelen av vad gäller högre utbildning. Påhögskolan skall ställas samma kvalitetskrav som ställs påövriga universitet och högskolor. Regeringen har gjort denbedömningen -- mot bakgrund av de invändningar som gjorts underremissbehandlingen mot kommittéförslaget om en nätverksstruktur-- att en samlad organisation och lokalisering ökarmöjligheterna att nå en tillfredsställande kvalitet. Högskolanbör därför byggas upp med sin huvudsakliga bas och ledning påett ställe.Regeringen anser att det är naturligt att den nya högskolanpå får sin huvudsakliga lokalisering i anslutningtill den akademiska infrastruktur som redan finns etableradrunt . Viss utbildning bör dock förläggas tillHaninge. Därutöver bör redan tidigt lokala studiecentra ingå ihögskolans skall enligt förslaget ibudgetpropositionen byggas upp successivt och från år 1999tillföras resurser som motsvarar ca 4 000 helårsstudenter.Däri inräknas universitets nuvarande verksamhet iHuddinge, , och , vilken skall förasöver till den nya högskolan. När Hälsohögskolan med 2 500studerande flyttar till , vilket länslandsting enligt propositionen beslutat, kommer verksamheten iområdet kring -- inklusive befintliga utbildningar med 1 500 studerande --att omfatta totalt 8 000 helårsstudenter år 1999.För att den nya högskolan skall kunna vara uppbyggd bör planeringsarbetet påbörjas redan under våren1995. Regeringen avser därför att ge tilläggsdirektiv till 1994års . En på så sätt tillsattorganisationskommitté bör få i uppdrag att planera verksamhetenvid och göra de förberedelser som krävssamt starta verksamheten och därvid fungera som uppdragsgivarenär det gäller grundutbildning som anordnas av andrauniversitet och högskolor. Kommittén bör i sitt arbete samverkamed bl.a. och berörda kommuner,inom områden med anknytning tillÖstersjöregionen och samt ,och Kungl. Tekniska högskolan.Regeringen bedömer att verksamheten vid högskolakan starta . Genom organisationskommittén börsammanlagt 1 000 platser kunna utannonseras och deförsta studenterna vara på plats i provisoriska lokaler hösten1996. Kostnaderna för förberedelser och för de 500 förstastudenterna har beräknats till sammanlagt 27 miljoner kronor.Medlen har i budgetpropositionen beräknats under anslaget C 46.Övriga utgifter inom grundutbildning. Vidare bör enligtregeringen resurser för 500 studenter överföras från Stockholmsuniversitets anslag för grundutbildning under budgetåret. Somen planeringsförutsättning bör gälla att 2 000 helårsstudenterskall kunna erbjudas plats /98 och 3 000helårsstudenter under /99. De första lokalerna medplats för 4 000 studenter bör kunna vara inflyttningsklarahösten . Utbyggnaden bör varaktigt finansieras genom enomfördelning av resurser.I fråga om utbildningsutbudet vid högskolan bör detta enligtpropositionen huvudsakligen vara inriktat på ämnen inom dehumanistiska och samhällsvetenskapliga fakultetsområdena ochendast till mindre del omfatta laborativa ämnen. Regeringenanför att det dock bör ankomma på organisationskommittén ochsenare på ledningen för den nya högskolan att överväga ochfatta beslut om den närmare inriktningen. -- bör byggas ut i samma takt och i sammaomfattning som kommer att gälla för övriga högskolor avmotsvarande storlek. Forskningen förutsätts finansierashuvudsakligen genom den särskilda stiftelse vars ändamål är attfinansiera forskning och forskarutbildning inom områden medinriktning på och vid en ny strukturför högre utbildning i södra (se nedan avsnitt4). Även den särskilda stiftelse vars ändamål är att stödjabl.a. forskning på vårdområdet förutsätts bidra tillfinansieringen av forskningen och forskarutbildningen.Det förslag som regeringen nu lägger fram innebär att ettnytt lärosäte skall inrättas i län.Enligt motion 1994/95:Ub628 (kds) yrkande 1 bör somsin mening ge regeringen till känna att en ny högskola,i , inte böretableras. Motionären hävdar att redan ärrelativt sett väl försörjt med möjligheter till högreutbildning. En utveckling av till ettgemensamt universitet för såväl som skulledefinitivt vara att föredra framför en ny etablering iHuddinge. Dessutom, anför motionären, har forskning som rörÖstersjöområdet en betydligt mer naturlig anknytning tillNorrköping än vad någonsin kan få.Utskottet vill uttrycka sin tillfredsställelse med att den imånga år diskuterade frågan om en utbyggnad avhögskoleutbildningen i nu får sin lösning.Behovet av en förstärkning av den högre utbildningen iStockholmsregionen är känt. Utskottet kan alltsåinte dela den bedömning som görs i motion 1994/95:Ub628 yrkande1. Utskottet tillstyrker att slutligt tar ställningför att ett nytt lärosäte skall inrättas i ochmed avslag på motionsyrkandet godkänner regeringens förslag idenna del.Utskottet övergår nu till att behandla frågor rörandelokalisering och uppbyggnad av det nya lärosätet.Som alternativ till etableringen i av en högskolamed i första hand regionala uppgifter förordas i motion1994/95:Ub699 (m) yrkande 1 att beslut nu fattas om etableringav ett nytt universitet i . Enligt motionen börcentrum för det nya förläggas till antingenKvarnholmen i eller i . Ditbör också merparten av de konstnärliga högskolorna förläggas,liksom . En forskningsorganisation med Östersjö-och Östeuropainriktning bör byggas upp med ambitionen atttillskapa en i ett internationellt perspektiv unikforskningsmiljö. I bör teknisk utbildning förstärkas. IHuddinge har medicinsk utbildning och vårdutbildning godamöjligheter till expansion, i synnerhet om länslandsting förlägger sin vårdutbildning till . Den rentgeografiska lokaliseringen är, påpekar motionärerna, inteoväsentlig för ett lärosätes attraktivitet. /SödraHammarbyhamnen har enligt deras mening särskilda företräden.Enligt yrkande 2 i samma motion bör regeringen återkomma tillriksdagen med en plan för hur uppbyggnaden av det nyauniversitetet skall ske i enlighet med vad som anförts imotionen.Tillskapandet av en gemensam högskoleenhet i södra enligt motion 1994/95:Ub601 (c) yrkande 7 inte innebära attutbildningen koncentreras på ett enda ställe. En utbyggnad böri stället äga rum vid flera utbildningsorter i regiondelen.Därför bör, anför motionärerna, den forskning och utbildningsom redan finns i , , och Haningevidareutvecklas. I motion 1994/95:Ub726 (c) yrkande 1 betonasatt strategin för satsningen på bör varaatt stärka och utveckla den vetenskapliga verksamhet som redanfinns vid i och komplettera denna med ettutbyggt utbildningsuppdrag. Inriktningen bör alltså vara attdär bygga upp en framtida universitetsstruktur. bördet framtida nätverkskaraktär betonas. Detinnebär att högskoleutbildningen bör förstärkas och framtidauniversitetsinstitutioner planeras också i , Botkyrkaoch . -- I motion 1994/95:A467 (fp) yrkande 7 pläderasför att den nu föreslagna högskolan på långsiktigtplaneras som ett modernt nätverksuniversitet med tyngdpunktenoch centrum på i . Det påpekas i motionen attNovum bl.a. har goda kommunikationer och bra tillgänglighetinte bara från närområdet utan även från hela Mälarregionen.Södertälje bör enligt motion 1994/95:Ub717 (mp) jämställasmed i det fortsatta uppbyggnadsarbetet av en nyhögskola på . Det är enligt motionären förvånande atti propositionen endast nämns att organisationskommittén,förutom att bygga upp högskolans huvudsakliga bas i ,särskilt bör beakta att viss utbildning skall förläggas tillHaninge. Också i finns högre utbildning etablerad.Utskottet finner inte skäl att ifrågasätta den bedömning somregeringen gjort i fråga om lokaliseringen och uppbyggnaden avhögskoleutbildningen i den nya Söderstrukturen. Som redovisatsi propositionen har flera remissinstanser, däribland Stockholmsuniversitet, ställt sig tveksamma till kommittéförslaget om ennätverksstruktur. Det nya lärosätet i länet bör enligtutskottets mening byggas upp i form av en ny högskola vidHuddinge sjukhus/med viss utbildning förlagd till andraSödertörnskommuner. Utskottet vill understryka betydelsen avatt utbildning erbjuds också vid lokala studiecentra. Utskottetföreslår således att med avslag på motionerna1994/95:Ub601 yrkande 7, 1994/95:Ub699 yrkandena 1 och 2,1994/95:Ub717, 1994/95:Ub726 yrkande 1 samt 1994/95:A467yrkande 7 godkänner att en ny högskola, ,inrättas i södra delen av län.I motion 1994/95:Ub726 (c) yrkande 2 anförs att förslagen ibudgetpropositionen om en ny högskola på ärotillräckliga. Motionärerna vill att högskolan skall få fastaforskningsresurser och en bredare ämnesinriktning än den avregeringen angivna. Utbildningsutbudet bör inte begränsas tilldet renodlat humanistiska och samhällsvetenskapliga områdetutan även ligga inom teknik, biologi och andranaturvetenskaper, informatik, logistik och ekonomi.Inriktningen på de nya studerandeplatserna bör vara sådan attökningen stärker i som universitetsområde förhögre utbildning i den södra delen av regionen.Utskottet anser, i likhet med vad regeringen anfört ipropositionen, att det bör ankomma på styrelsen för den nyahögskolan och inledningsvis organisationskommittén att övervägaoch fatta beslut om den närmare ämnesinriktningen ochutbildningsutbudet. Utskottet förutsätter att högskolan iutbildningen kommer att samverka med de utbildningar sombedrivs av och Kungl. Tekniska högskolan.Utskottet vill vidare peka på att i organisationskommitténsuppdrag, som det beskrivs i propositionen, avses ingå att draupp riktlinjer för och lämna förslag tillfakultetsorganisation. Med det anförda bör enligtutskottets mening avslå motion 1994/95:Ub726 yrkande 2.Riksdagen bör enligt motion 1994/95:Ub709 (mp) göra ettuttalande om att i inom ramen förden nya högskolan på bör lokaliseras tillSödertälje.Utskottet har vid ett flertal tillfällen haft att behandlafrågor rörande lokaliseringen av i ,senast (bet. 1993/94:UbU12 s. 38). Då erinradeutskottet om att lokalförsörjningsansvaret numera åvilar resp.lärosäte. Det ankommer därmed på styrelsen för iStockholm att ta initiativ till att lösa högskolanslokalproblem. borde därför enligt utskottets meninginte ingripa i denna fråga. Med samma motivering avstyrkerutskottet nu motion 1994/95:Ub709. Utskottet vill tillägga attLärarhögskolan i inte omfattas av det nu aktuellaregeringsförslaget om högskola.3. Högskoleutbildning i i övrigtBehovet av att decentralisera den högre utbildningen också iövriga måste tillgodoses, anförs det i motion1994/95:Ub726 (c) yrkande 3. Det bör ske genom atthögskolekurser i ökad utsträckning läggs ut från Stockholmsuniversitet, Kungl. Tekniska högskolan och regionens olikafackhögskolor. Därigenom skulle ett nätverk av högskolecentrakunna skapas med orter som , , , Täbyoch . Motionärerna anser att regeringen bör uppdra åtLänsstyrelsen i att i samverkan med berördahögskolor och kommuner planera en sådan decentralisering. -- Imotion 1994/95:A411 (m) yrkande 2 anmärks attStockholmsregionens näringsliv, med många små kunskapsföretag,är beroende av välutbildade medarbetare. Det finns därför ettbehov av fler högskoleplatser till Stockholmsområdet.Utskottet behandlade under föregående ettmotsvarande yrkande om decentraliserad högskoleutbildning iStockholms län (bet. 1993/94:UbU12 s. 36). Bland annat framhöllutskottet betydelsen av att det finns olika former avdecentraliserad utbildning och distansundervisning och detansvar som faller på universiteten och de tekniska högskolornai detta sammanhang. Utskottet ansåg inte att ansvaret när detgäller borde överflyttas på länsstyrelsen.Frågor om lokala studiecentra är uppmärksammade iutredningsarbetet kring det nya lärosätet i län.Enligt betänkandet Kronan Spiran Äpplet (SOU 1994:127 s. 63)bör lokala studiecentra inrättas på flera orter i såväl norrasom . Förslaget har följts upp i nu föreliggandeproposition, där regeringen anger att redan tidigt bör lokalastudiecentra ingå i den nya högskolans verksamhetsidé.Utskottet utgår från att frågan kommer att fortsatt beredas iorganisationskommittén och avstyrker därmed motion1994/95:Ub726 yrkande 3.Syftet med yrkande 2 i motion 1994/95:A411 är enligtutskottets mening tillgodosett med förslagen i propositionen omdet nya lärosätet och lokala studiecentra, varför också dettamotionsyrkande avstyrks.4. Tilldelning av vissa stiftelsemedel för forskningEfter bemyndigande av (prop. 1993/94:177, bet.UbU12, rskr. 399) beslutade regeringen attbilda inom områden med anknytning tillÖstersjöregionen och samt att tillföra stiftelsen ettkapital om av återstoden av de tillgångar från detidigare löntagarfonderna som förvaltades av Fond 92--94.Enligt de stadgar som regeringen antog har stiftelsentill ändamål att stödja forskning och utbildning med dennainriktning vid en ny struktur för högre utbildning i södraStockholmsregionen utan begränsningar till vissa discipliner.I motion 1994/95:Ub706 (v) yrkande 12 anförs kritik mot attmedel från inom områden med anknytningtill och i stiftelsens stadgar harbundits till den nya högskolan. Motionärerna påpekar attintresse för och kompetens inom det avsedda området finns vidfler högskolor i . Kvalitetsaspekten skall vara detavgörande vid tilldelning av medel, inte högskolans geografiskabelägenhet. Därför, menar motionärerna, bör regeringen iförhandlingar med stiftelsen ta upp denna fråga för att snarastfå en förändring till stånd.Enligt vad utskottet inhämtat har utbildningsministern iskrivelse till ledamöterna i forskning inom områden med anknytning till Östersjöregionenoch efterfrågat en närmare analys av stiftelsensmöjlighet att avsätta medel för att kompensera besparingar inomde ordinarie anslagen till forskning. Analysen borde grunda sigpå att en ny struktur i södra för högreutbildning etableras.I svarsskrivelse hänvisar styrelsen förstiftelsen till ändamålsbestämmelsen. Åliggandet förtydligas i3 § stadgarna med formuleringen, att stiftelsen skall "bidratill uppbyggnad och finansiering av forskning ochforskarutbildning i södra delen av och denakademiska infrastrukturen i anslutning därtill". Styrelsenanför att eftersom detta är en nytillkommande och mycketprecist angiven uppgift, föreligger inga möjligheter förstiftelsen att kompensera besparingar inom de ordinarieforskningsanslagen. Stiftelsen säger sig vara beredd att utandröjsmål delta i uppbyggnadsarbetet av . Denärmare formerna får bestämmas i samverkan med den föreslagnaorganisationskommittén. Därvid måste dock beaktas attstiftelsen inte har rätt att förbruka sitt kapital.