bet · GI01JoU23 · 1995-05-18 00:00:00 — I likhet medregeringen anser utskottet att aktivt bör verka för attsträvandena att uppnå gemensamma mål och riktlinjer förstrategiarbetet inriktas mot en hållbar utveckling.Sammanfattningsvis kan konstateras attmarkanvändningsplaneringen inom EU är ett område där beslutenligger inom medlemsländerna. En medveten nationell och lokalpolitik för användningen av mark och vatten och för utvecklingenav den byggda miljön är nödvändig för att åstadkomma enlångsiktigt hållbar utveckling i enlighet med Agenda 21.Planering för mark- och vattenanvändningen bör samordnas medplanering för andra samhällssektorer och verksamheter bl.a. somstöd för investeringar i infrastruktur och regional utveckling.Ett integrerat synsätt med samordning av miljövård, hushållningmed mark och vatten och ekonomisk utveckling måste präglautvecklingen av samhällets planering i vid mening.Utskottet delar regeringens uppfattning när det gällerinriktningen av arbete med EU:s miljöforskningsprogram.Som framhålls i skrivelsen bör forskningen inriktas på bl.a.renare och effektivare industriella processer och tillämpningar,kretsloppsanpassning och avfallshantering samt förnybaranaturresurser. Effektiva styrmedel är en viktig del i arbetetför att uppnå en bättre miljö på ett kostnadseffektivt sätt.Utsläppsrätter kan vara ett sådant styrmedel. bör ävenverka för att den forskning inom EU som kan bidra till attförbättra och bredda den kunskapsbas, t.ex. om ländernas olikamiljöförutsättningar, på vilken beslut skall fattas stimuleras.Sådan kunskap kan bl.a. underlätta bedömningen av huruvidacentrala eller decentraliserade åtgärder leder till den mestkostnadseffektiva hanteringen av miljöfrågorna.När det gäller miljömärkning är det viktigt att kravnivåernasätts högt också inom EU:s system. Som framhålls i skrivelsenbör verka för att erfarenheterna av den nordiskamiljömärkningen tillförs EG:s miljömärkningssystem i fråga omutvecklingen av kriterier för olika produktgrupper.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det fortsattaarbetet med utvecklandet av vissa styrmedel som är av betydelsei miljöarbetet inom EU är ägnat att i stor utsträckningtillgodose syftet med motionerna Jo23 (m) yrkandena 10--12, Jo28(c) yrkande 5 och Jo29 (mp) yrkandena 29 och 30. Yrkandenapåkallar således ingen ytterligare åtgärd.Utskottet anser i likhet med regeringen att i miljö-och handelsfrågor bör söka påverka EU:s agerande i en miljö- ochfrihandelsvänlig linje så att handeln bidrar till en hållbarutveckling. Förutom ett aktivt deltagande i kommissionens s.k.113-kommitté, som har ett avgörande inflytande överhandelspolitiken, bör prioritera att villkoren förarbetet inom miljö- och handelsområden blir ömsesidigt kända,att internationella miljöavtal som slutits multilateralt ochunder FN får samma status som de internationella handelsavtalen,att miljökrav bör utformas så att de inte blir diskriminerandemot andra länder, att miljökonsekvensbeskrivningar görs av nyahandelsavtal. Utskottet vill även erinra om den legala grund förmiljöarbete i EG/EU som lades genom enhetsakten år 1987.Särskilda bestämmelser infördes om åtgärder på miljöområdet somger den legala grunden för beslut i miljöfrågor (artikel 130r--130 t). innebar ytterligareändringar och tillägg i (bl.a. i artikel 2 ochartikel 130r) som har betydelse för miljön i gemenskapen. Bl.a.skapades formella förutsättningar att stärka EU:s miljöpolitikgenom att hänsyn till miljön skall vara en del av EU:sgrundläggande mål och genom att fler miljöbeslut än tidigareskall fattas med kvalificerad majoritet. Som regeringen anförhar grunden för agerande när det gäller miljö- ochhandelsfrågor varit ömsesidig förståelse och hänsynstagande tillde grundläggande kraven inom såväl handel som miljö. I Sverigefinns en förhållandevis god insikt om både betydelsen av handeloch den allmänna betydelsen av en god miljö. Som regeringenframhåller är det därför naturligt och till gagn både förhandeln och miljön om fortsätter att vara ett av de meraktiva länderna inom detta område även som medlem i EU. Med detanförda föreslår utskottet att motion Jo29 (mp) yrkandena 7 och8 lämnas utan vidare åtgärd.JordbrukSkrivelsenEnligt regeringen bör aktivt driva en revidering avden gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att miljöanpassajordbruket. Insatserna för odlingslandskapets natur- ochkulturmiljövärden skall ha hög prioritet. skall i olikasammanhang när skogsfrågor behandlas lyfta fram erfarenheter avatt miljöanpassa skogsbruket.MotionernaEnligt motion Jo22 (v) yrkande 15 bör EU:s jordbrukspolitikändras för att minska miljöproblemen och ge konsumenterna störretillgång till ekologiskt odlade produkter. I motion Jo27 (kds)yrkande 27 krävs att i EU skall begära ett förbud motgenerell användning av antibiotika i djurfoder från det årSveriges undantag på detta område upphör. bör i EUarbeta för att ekologiskt jordbruk expanderar (yrkande 28).Vidare bör verka för miljöskatt på bekämpningsmedel,handelsgödsel och kadmium samt för ett kraftigt sänkt gränsvärdeför kadmiuminnehåll i handelsgödsel (yrkande 29). I yrkande 30framhålls betydelsen av en ny vision och strategi för jordbruketi ett framtida kretsloppssamhälle där stad och landsbygdgemensamt bidrar till energiförsörjning, alternativ produktionoch biologisk mångfald. I motion Jo29 (mp) yrkas att regeringeni EU verkar för att ekologiska odlare prioriteras i avsikt attfå ett ekologiskt långsiktigt hållbart lantbruk i unionen.Vidare bör ett minimimål för hur stor del av arealen som skallvara ekologiskt odlad tas fram (yrkandena 37 och 38).Utskottets övervägandenDe övergripande målen för den generella miljöpolitiken somriksdagen tidigare beslutat om är att skydda människors hälsa,bevara den biologiska mångfalden, hushålla med uttaget avnaturresurser så att de långsiktigt kan utnyttjas samt attskydda natur- och kulturlandskapet. Skyddet av hälsa, kultur-och naturvärden samt naturresurser ställer krav på hursamhällets materialflöden och markanvändning utformas(1990/91:JoU30, rskr. 343)Det övergripande målet för den svenska jordbrukspolitiken ären god hushållning med samhällets totala resurser.Sektorsansvaret för miljöfrågorna har lagts fast av riksdagen.Miljömålet för jordbrukssektorn är att slå vakt om ett rikt ochvarierat odlingslandskap, att bevara den biologiska mångfaldensamt att minimera jordbrukets miljöbelastning på grund avväxtnäringsläckage och användningen av bekämpningsmedel. Allanvändning av kadmium som kan medföra att metallen sprids inaturen bör, enligt , upphöra (1989/90:JoU25,rskr. 327).Som en följd av EU-medlemskapet skall införa ettmiljöprogram i enlighet med förordningen (EEG) nr 2078/92.Riksdagen har (1994/95:JoU13, rskr. 291) fullföljt etttidigare beslut om införandet av ett miljöprogram bestående avtre delprogram. Ett delprogram skall vara att stödja bevarandetav vissa från natur- och kulturmiljösynpunkt särskilt värdefullaodlingslandskap. I ett andra delprogram skall stöd lämnas föratt återställa och bevara miljön i miljökänsliga områden. I etttredje delprogram skall stöd lämnas för ekologisk odling.Den huvudsakliga målsättningen för det ekologiska jordbruketär att utforma resurseffektiva kretsloppsbaseradeproduktionssystem som ger liten miljöpåverkan och producerarlivsmedel med hög kvalitet. En helhetssyn på miljö- ochresursfrågorna förutsätter enligt utskottets mening ettkretsloppstänkande, där råvaruuttagen görs i balans med dennaturliga återbildningen och där nya resurser skapas utan attgöra skada. Ett annat mål bör vara att bevara och utveckla ettkulturlandskap som präglas av biologisk mångfald. harsom mål antagit att av åkerarealen bör vara ekologisktodlad . (1993/94:JoU22, rskr. 272).Som framhålls i skrivelsen bör verka för en sådanrevidering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) som syftartill en omställning mot ett hållbart jordbruk inom unionen. Enutgångspunkt för revideringen av CAP bör vara att subventionernatill det konventionella jordbruket minskas kraftigt. Styrmedelbör i stället utformas så att de främjar övergången till ettmiljöanpassat jordbruk. Utvecklingen av ett mer miljöanpassatjordbruk som har börjat i kan och bör utnyttjas somförebild i det fortsatta arbetet med att miljöanpassajordbruket inom EU. I samband med den avslutaderiksdagsbehandlingen (se ovan) beslutades att arbetet med enreformering av CAP skall beredas på nationell nivå. med uppgift att utarbeta en svenskstrategi för reformering av CAP skall därför inrättas. Vidarebör uppmärksammas att regeringen tillkallat en särskild utredareför att analysera frågor i anslutning till en revidering av CAP.Bl.a. skall en handlingsplan tas fram med sikte på att ettbeslut skall fattas vid regeringskonferensen om attrevidera CAP och att detaljerade riktlinjer för revision läggsfast. En framtida inriktning av CAP enligt nu redovisadeutgångspunkter sammanfaller till övervägande del med de imotionerna Jo22 (v) yrkande 15, Jo27 (kds) yrkandena 27--30 samtJo29 (mp) yrkandena 37 och 38 redovisade synpunkterna.Beträffande användningen av antibiotika i djurfoder böruppmärksammas att regeringen har för avsikt att tillkalla ensärskild utredningsman med uppgift att samordna ocheffektivisera det arbete som redan pågår med en utvärdering.Enligt utskottets mening kan berörda motionsyrkanden därmed iallt väsentligt anses tillgodosedda.Bioteknik, ozonnedbrytande ämnen m.m.SkrivelsenI den revidering av EG-direktiven om genetiskt modifieradeorganismer (GMO) som inletts inom EU kommer från svensk sida attnoga bevakas att säkerheten i systemet inte försämras genomförenklade prövningsrutiner. Regeringen avser att ta fram ensamlad svensk syn på EU:s arbete med bioteknikfrågorna.Enligt regeringen bör arbeta för att föravveckling av ozonnedbrytande ämnen skärps så att de motsvararde svenska bestämmelserna. Ytterligare åtgärder bör vidtas föratt minska användningen av HCFC och metylbromid inom EU. Ävenhandel med använda och återvunna ozonnedbrytande ämnen börregleras inom EU. Vid fördelning av kvoter för import avozonnedbrytande ämnen bör verka för att dessa kvoterblir så låga som möjligt, och bör i möjligaste mån avståfrån att ansöka om egna kvoter. bör aktivt delta i EU:sgemensamma förberedelser inför omförhandlingar avMontrealprotokollet.MotionernaEnligt motion Jo28 (c) yrkande 3 bör en parlamentariskutredning tillsättas för att utarbeta en svensk strategi förbioteknik inom EU.Enligt motion Jo29 (mp) yrkande 21 bör regeringen i EU verkaför att en avvecklingsplan tas fram för ozonnedbrytande ämnen.Vidare bör regeringen verka för att målet med avvecklingsplanenskall vara att användning av freoner och metylbromid skall haupphört och att användningsförbudet även skall innefattahandel med varor m.m. (yrkande 22).Utskottets övervägandenDen moderna biotekniken innebär bl.a. möjligheter attgentekniskt modifiera organismer (GMO). Biotekniken ger ocksånya möjligheter att framställa läkemedel och kemiska substanseroch att växtförädla. Genteknikens hälso- och miljöriskerkontrolleras genom lagstiftning. Den svenska lagen följer dengemensamma lagstiftning som finns inom EU. Den svenskaprövningen av innesluten användning och avsiktlig utsättning inaturen av GMO sker inom varje sektor genom ansvarig myndighet.Som redovisas i skrivelsen pågår en revidering avEU-direktiven om innesluten användning och avsiktlig utsättningav GMO vars syfte är att förenkla myndighetsprövningen medbibehållen säkerhet. Regeringen och ansvariga svenskamyndigheter verkar för att säkerheten i systemet inte eftersättsi samband med denna revidering. Flera andra frågor som gällerbioteknik behandlas inom EU. Som framgår avskrivelsen har regeringen för avsikt att ta fram en samladsvensk syn på EU:s arbete med bioteknikfrågorna. mening är det av stor vikt att det finns engenomtänkt och sammanhållen svensk strategi för frågor ombioteknik m.m. Utskottet anser det emellertid lämpligt attavvakta resultatet av det angivna arbetet och föreslår attmotion Jo28 yrkande 3 lämnas utan någon vidareåtgärd.Sverige är ett av de länder som kommit längst när det gälleratt avveckla användningen av ozonnedbrytande ämnen. Ett förslagtill slutlig avveckling av ozonnedbrytande ämnen har notifieratstill och EU . Förslaget innebär enutfasning av HCFC . Flera delar av EU:s fr.o.m. den1 gällande reglering av produktionen avozonnedbrytande ämnen är i paritet med den nuvarande svenskaregleringen. Tillämpningen av användningsförbud saknas dock förde flesta ämnena, och handel med återvunna ämnen och produktersom innehåller förbjudna ämnen är tillåten. Även regleringen avHCFC är mindre långtgående. Som regeringen anför bör Sverigeverka för att handeln med varor som tillverkats med ochinnehåller olika ozonnedbrytande ämnen begränsas även inom EU såatt produktionen av sådana varor inte flyttar till länder medlägre krav på avvecklingen av sådana ämnen. För HCFC ochmetylbromid bör arbeta för att ytterligare åtgärder tasför att minska användningen även inom EU. Inom EU finns enrelativt stor samsyn om åtgärder för att skydda ozonskiktet, ochutskottet delar regeringens bedömning att Sverigesinternationella agerande kan förväntas få stöd och även stärkasav vårt medlemskap. Genom att aktivt agera och delta i EU:sställningstagande inför omförhandlingarna av Montrealprotokolletkan stödet för nya åtaganden bli större och kraftfullare äntidigare. Enligt utskottets bedömning är syftet med motion Jo29(mp) yrkandena 21 och 22 med det anförda i allt väsentligttillgodosett. Yrkandena påkallar således ingen ytterligareriksdagens åtgärd.Hav och vattenSkrivelsenEnligt regeringen skall inom EU aktivt verka för attbegränsa utsläpp som berör våra sjöar och omgivande hav.Särskilt angeläget är att bevaka att omavloppsrening från tätorter rörande kväverening fullföljs samtatt åtgärder genomförs för att minska jordbrukets kväveläckage.Förhållandena i bör särskilt uppmärksammas.Sverige bör medverka i det pågående arbetet inom EU med attåstadkomma en hållbar utveckling av kustområdena. Resultatet avarbetet bör medge en anpassning till regionala förhållanden.MotionernaI motion Jo22 (v) yrkande 14 framhålls att skall verkaför att EU utvecklar sina program, direktiv och förordningar föratt påskynda framtagandet av teknik och processer som skyddarvattentillgångar. I motion Jo24 (s) uppmärksammas arbetet i EUför att förebygga oljekatastrofer. Enligt motion Jo605 (kds)yrkande 6 (delvis) bör i EU medverka till striktadirektiv på vattenområdet.Utskottets övervägandenEtt omfattande internationellt samarbete pågår i syfte attförbättra havsmiljön i våra omgivande hav. Vid den fjärdeNordsjökonferensen, som hålls i , kommermiljöministrarna att diskutera åtgärder för att förbättraNordsjöns miljö. Aktuella frågor är den biologiska mångfalden,fiske- och sjöfartsfrågor samt arbetet med att begränsautsläppen av närsalter och farliga ämnen.Det direktiv om förbättrad vattenkvalitet som diskuteras inomEU innebär att varje medlemsland skall anta bindandemiljökvalitetsnormer och sätta ekologiska vattenkvalitetsmålsamt utarbeta integrerade program för att följa hur målenuppfylls. Detta förslag ansluter väl till det motsvarande arbetesom bedrivs i . Förslaget är av övergripande natur ochkommer att omfatta såväl havsvatten som sötvatten. Frågor somkommer att aktualiseras är bl.a. gränsöverskridande vatten ochförsurning av sjöar och vattendrag.Enligt utskottets mening skall aktivt verka för attupprätthålla en ekologisk balans i sjöar och vattendrag samt iomgivande hav. Som regeringen framhåller bör såväl isamband med som inom EU verka för enskärpning av utsläppsbegränsningar till vatten och luft. Avsärskilt intresse är att bevaka att kravet på kvävereningfullföljs i direktivet om kommunalt avloppsvatten samt att destränga EG-reglerna om bekämpningsmedelsrester i grund- ochdricksvatten inte försvagas. Ytterligare åtgärder behövs för attuppnå målet att reducera utsläppen av kväve till år1995. Begränsningen av de diffusa utsläppen av kväve böruppmärksammas särskilt. Som regeringen anför bör aktivtverka för att ytterligare åtgärder vidtas beträffande jordbruketi detta avseende. bör också driva kravet att allastrandstater inom EU verkligen genomför EU:s krav på kvävereningi känsliga områden. Vidare bör EG-reglerna beträffandeammoniakavgången från jordbruket motsvara åtminstone de förSydsverige gällande reglerna. Den syn som regeringen redovisatbeträffande arbetet med att begränsa de utsläpp som berör vårasjöar och hav omfattas i allt väsentligt av de synpunkter somförs fram i motionerna Jo22 (v) yrkande 14 och Jo605 (kds)yrkande 6 delvis. Med anledning av den i motion Jo24 (s)aktualiserade frågan om oljekatastrofer vill utskottet framhållaatt utarbetat ett förslag om EU:sanslutning till den nya konventionen till skydd av den marinamiljön i Nordostatlanten (tidigare Oslo- ochPariskonventionerna). Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna Jo22 yrkande 14, Jo24 och Jo605 yrkande 6 delvislämnas utan någon vidare åtgärd.Euratom-fördragetSkrivelsenEnligt regeringen bör aktivt medverka ide frågor inom Euratom-fördragets område som rörsäkerhetskontroll och fysiskt skydd av klyvbart material,strålskydd samt hantering och slutförvaring av använtkärnbränsle och kärnavfall. Beträffande delområdetsäkerhetskontroll och fysiskt skydd av klyvbart material börSverige sträva efter att medverka till att modernisera EU:skontrollinsatser. Utgångspunkten i dessa strävanden bör vara detutvecklingsarbete på detta område som bedrivertillsammans med det internationella atomenergiorganet IAEA.Sverige bör vidare aktivt medverka i den pågående översynen avde gemensamma strålskyddsföreskrifterna, som gemenskapen enligtEuratom-fördraget skall anta. bör i detta sammanhangsärskilt driva frågan att det skall vara möjligt för ett enskiltmedlemsland att anta striktare dosgränser än vad den gemensammabasnivån anger. I arbetet som rör hantering av använtkärnbränsle och kärnavfall skall agera för principen attvarje medlemsland är ansvarigt i alla led för det avfall somproduceras inom landet.MotionenI motion Jo25 (mp) yrkande 2 framhålls betydelsen avenergieffektivisering och förnyelsebara energislag och behovetav ändring därom i Euratoms stadgar. Enligt yrkande 3 bör ettabsolut förbud av import och mellanlagring av utländsktkärnavfall införas. Nya kärnanläggningar får inte uppföras utomför det i landet producerade använda kärnbränslet (yrkande 4).Vidare föreslås att utländska företag inte skall få köpa in sigi den svenska kärnkraftsindustrin och dess anläggningar (yrkande5). Vidare måste blockera ett beslut om att utökaEU-fonderna för utlåning under nuvarande villkor och i ställetagera så att förnyelsebara och energieffektiva energisystemutvecklas (yrkande 7). skall agera kraftfullt mot nyakärnkraftsreaktorbyggen i (yrkande 8) och förbjudaexport av kärntekniskt materiel, kärnbränsle och radioaktivtavfall till länder utanför EU (yrkande 9). Enligt yrkande 10 börgränsvärdet för strålskydd sänkas med en tiopotens och vidareframhålls betydelsen av utökad insyn i all verksamhet som rörkärnenergi och kärnteknisk hantering i och EU (yrkande11).Utskottets övervägandenSom regeringen anför bör sträva efter att moderniseraEU:s kontrollinsatser när det gäller säkerhetskontroll ochfysiskt skydd av klyvbart material. Det utvecklingsarbete somSverige bedriver tillsammans med det internationellaatomenergiorganet bör påverka även Euratoms arbete på dettaområde. En viktig fråga i arbetet med att revidera direktivet omen gemensam basnivå för strålskydd, som EU enligtEuratom-fördraget skall anta, är att det skall vara möjligt förett enskilt medlemsland att anta striktare dosgränser än vad dengemensamma basnivån anger. Utskottet delar regeringensuppfattning att det bör vara möjligt för ett medlemsland attsuccessivt se över de nationella strålskyddsföreskrifterna ochvid behov kunna skärpa den tillåtna nivån. Det är i detsammanhanget angeläget att även efter inträdet i EU ärfortsatt aktivt i internationella organ som internationellastrålskyddsorganet ICRP, det internationella kärnenergiorganetIAEA samt särskilda kärnenergiorgan NEA.Som framhålls i skrivelsen skall i arbetet som rörhantering av använt kärnbränsle och kärnavfall agera förprincipen att varje medlemsland är ansvarigt i alla led för detavfall som produceras inom landet. EU bör koncentrera sinainsatser till att samordna FoU-arbetet på området. Det svenskaförbudet, enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, attutan tillstånd slutförvara utländskt använt kärnbränsle ochkärnavfall i gäller utan inskränkningar även efter detatt blivit medlem i EU. I detta sammanhang bör erinrasom att frågan om att vidga det svenska förbudet motslutförvaring av utländskt använt kärnbränsle och kärnavfalltill att även omfatta mellanlagring av material med utländsktursprung är föremål för prövning(prop. 1994/95:118, NU21).Det är vidare i sammanhanget viktigt att understryka att desvenska och internationella satsningar som görs i deösteuropeiska kärnkraftverken syftar till att åstadkomma en såsäker driftsituation som möjligt under den överblickbara tid somdessa verk måste drivas på grund av energisituationen i berördaländer. Parallellt med säkerhetssatsningar i kärnkraftverken ärdet därför angeläget med såväl nationella som internationellainsatser för att stödja länder i iplaneringen och utvecklingen av en förnybar, säker ochmiljöanpassad energiproduktion och att åstadkomma en effektivareoch resurssnålare energianvändning.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att de krav som försfram i motion Jo25 (mp) till stora delar kan anses tillgodoseddaeller kan förväntas komma att bli tillgodosedda med deninriktning av det svenska arbetet som redovisats i regeringensskrivelse. I detta sammanhang bör även uppmärksammas att fleraav de i motionen aktualiserade frågorna helt eller delvis varitföremål för prövning i samband med åretsbudgetbehandling (1994/95: NU20, rskr. Utskottet erinraräven om att en kommission med parlamentarisk sammansättning ---- på förslag tillkallats meduppgift att granska de pågående energipolitiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet. Vidare skallbehovet av förändringar och ytterligare åtgärder analyseras.Slutrapport skall avlämnas . Kommissionensarbete kan enligt utskottets mening även få betydelse förSveriges fortsatta arbete inom EU på detta område. Frågor omnationella regler för strålskydd har behandlats avriksdagen (1994/95:FöU3). Med det anförda föreslår utskottet attmotion Jo25 yrkandena 2--5 och 7--11 lämnas utan någonriksdagens vidare åtgärd. beträffande utgångspunkter för det svenska miljöarbetet iEUatt avslår motionerna 1994/95:Jo22 yrkande 1,1994/95:Jo23 yrkandena 1--4, 1994/95:Jo26 yrkandena 2--4,1994/95:Jo27 yrkandena 1--6, 9, 14, 16 och 17, 1994/95:Jo28yrkande 1, 1994/95:Jo29 yrkandena 1--3, 5--6 och 9,1994/95:Jo609 yrkande 7, 1994/95:Jo641 yrkandena 28, 30 och 31delvis, 1994/95:Jo685 yrkandena 1--5 och 17, 1994/95:Jo689yrkande 2, 1994/95:Jo604 yrkande 9 och 1994/95:K224 yrkandena11, 12, 15 och 16,res. 1 (m)res. 2 (fp)res. 3 (c)res. 4 (v)res. 5 (mp)2. beträffande koldioxidskatt m.m.att avslår motionerna 1994/95:Jo22 yrkande 6,1994/95:Jo23 yrkande 5, 1994/95:Jo26 yrkande 1, 1994/95:Jo27yrkandena 13 och 15, 1994/95:Jo29 yrkandena 11--14,1994/95:Jo641 yrkande 31 delvis, 1994/95:Jo687 yrkande 15 och1994/95:T225 yrkande 13,res. 6 (m)res. 7 (c)3. beträffande försurning och klimatpåverkanatt avslår motionerna 1994/95:Jo21, 1994/95:Jo22yrkandena 2, 4 och 5, 1994/95:Jo23 yrkande 7, 1994/95:Jo26yrkande 6, 1994/95:Jo27 yrkandena 12, 18, 25 och 26,1994/95:Jo28 yrkande 2, 1994/95:Jo29 yrkandena 17, 19 och 20,1994/95:T225 yrkandena 12 och 15, 1994/95:Jo605 yrkande 6delvis, 1994/95:Jo609 yrkandena 11 och 12,res. 8 (m)res. 9 (fp)res. 10 (c)res. 11 (v)res. 12 (mp)4. beträffande transportsektorns miljöanpassningatt avslår motionerna 1994/95:Jo22 yrkande 3,1994/95:Jo23 yrkande 6, 1994/95:Jo26 yrkande 5, 1994/95:Jo27yrkandena 21--24, 1994/95:Jo29 yrkandena 16 och 18,1994/95:Jo609 yrkande 13 och 1994/95:Jo685 yrkande 16,res. 13 (m)res. 14 (v)res.