bet · GI01UbU16 · 1995-05-11 00:00:00 — Bidragsbestämmelserna för fristående skolor Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändring ibidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanligskolplikt. I avvaktan på resultatet av den översyn av reglernaför bidragsgivning som regeringen har beslutat skall kommunernavid tilldelningen av bidrag få göra ett avdrag som uppgår tillhögst av den framräknade genomsnittskostnaden (förnärvarande är avdraget ). Mot denna ändring reserverar sigm, fp, mp och kds.I enlighet med en överenskommelse mellan Socialdemokraternaoch tillstyrker utskottet en centermotion medförslag att nu beslutar att införa en bestämmelse iskollagen som innebär att kommunerna, när de bestämmeravdragets storlek, skall beakta bland annat om den friståendeskolan har särskilda kostnader på grund av att den drivs ienskild regi (moms, arbetsgivaravgifter, pensionskostnaderetc.). Vidare skall kommunen ta hänsyn till de kostnader somhänför sig till att det i den fristående skolan går elever medbehov av särskilda stödinsatser, m.m. Mot ett sådant beslutreserverar sig m, fp och kds, som menar att det nuvarandeschablonbidraget bör vara kvar och att kommunerna dessutomskall kunna ta hänsyn till den fristående skolans särskildakostnader utan ändring av nuvarande bestämmelser. I en egenreservation reserverar sig även mot beslutet attinföra bestämmelser om ersättning för särskilda kostnader.För att en nystartad fristående skola skall ha rätt tillbidrag skall skolan ha ansökt om att bli godkänd före den 1april kalenderåret innan bidragsåret börjar (ärtidpunkten ). motsätter sig den ändringen.Med hänvisning till den pågående utredningen avstyrkerutskottet en rad motioner med synpunkter på kommunernasinflytande vid godkännandet av fristående skolor, tillsyn,avgifter etc.Tolv reservationer finns fogade till betänkandet. Regeringen har i proposition 1994/95:157 Ändring avbidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanligskolplikt m.m. föreslagitatt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen (1985:1100).Lagförslaget återfinns som bilaga 1 till dettabetänkande. Motioner med anledning av propositionen1994/95:Ub31 av och () variyrkas1. att avslår propositionens förslag om ändring ibidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanligskolplikt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den medborgerliga rättigheten attstarta och driva fristående skola,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fristående skolor i princip skallvara avgiftsfria,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av den parlamentariskautredningens arbete och om kommunernas sätt att göraberäkningar av kostnaderna för den kommunala skolan,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till barn med särskilda behov.1994/95:Ub32 av och () variyrkas att avslår regeringens förslag till lag omändring i skollagen.1994/95:Ub33 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om ändring avskollagen i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsgivaravgifterna för friskolor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sista ansökningsdag för bidrag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktiven till utredningen omfristående skolor på grundskolenivå.1994/95:Ub34 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i skollagen attkommunen vid fastställande av avdragets storlek skall beakta desärskilda kostnader den fristående skolan har till följd av attden drivs i enskild regi och inte av kommunen,2. att beslutar om sådan ändring i skollagen attkommunerna vid bidragsgivningen till fristående skolor skallbeakta skolans åtagande för elever med särskilda behov,invandrarundervisning och skolhälsovård.1994/95:Ub35 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att avslår den i propositionen föreslagnaändringen i 4 kap. 8 a § skollagen vad gäller den del som berörstorleken av hemkommunens avdrag från den beräknadegenomsnittskostnaden,2. att avslår den i propositionen föreslagnaändringen i 9 kap. 6 § skollagen vad gäller den del som berörstorleken av kommunens avdrag vid bidrag till fristående skolorfrån den framräknade genomsnittskostnaden.1994/95:Ub36 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1994/95:157.Motioner från allmänna motionstiden 19951994/95:Ub304 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till de friståendeskolorna.1994/95:Ub314 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett ökat inflytande för kommunerna vadgäller godkännande av fristånde skolor.1994/95:Ub315 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om godkännande av fristående skolor,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättningen till fristående skolor,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fristående skolor i princip skallvara avgiftsfria,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsyn av alla skolor inomkommunen.1994/95:Ub327 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt , även i fortsättningen, skall vara den myndighetsom ger tillstånd till friskolor och som granskar derasverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till elever med särskildabehov, behov av hemspråk och svenska 2-undervisning.1994/95:Ub333 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgångspunkterna för bidragen tillfristående skolor.1994/95:Ub339 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om underlag för bedömning av värdet avdet fria skolvalet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ges tillsynsansvarvad avser undervisning i skolmässig form inom ramen för 10 kap.4 § skollagen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd av elevers integritet i sambandmed tillsyn av fristående skolor.1994/95:Ub346 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bidrag till fristående skolor pågrundskolenivå med politisk och religiös profil.1994/95:Ub355 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bidrag, tillstånd och tillsynvad gäller fristående skolor.1994/95:Ub359 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förändring av det nuvarande offentliga bidraget tillfristående skolor.1994/95:Ub364 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elevavgifter,5. att begär att regeringen återkommer med förslagom rättvisa förutsättningar mellan privata och offentligaskolor enligt vad i motionen anförts.1994/95:Ub368 av m.fl. (kds) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidragssystemets utformning när detgäller fristående skolor.1994/95:Ub379 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunala bidrag till fristående skolor.1994/95:Ub380 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom statsmaktens framtida förhållande till fristående skolor.1994/95:Ub386 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas inflytande övertillståndsgivningen för de fristående skolorna.1994/95:Ub901 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild parlamentarisk beredningangående de fristående skolorna.1994/95:Ub905 av m.fl. (mp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fristående skolors status ochfinansiering.1994/95:Sf621 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att starta fristående skolorpå språklig och kulturell basis.1994/95:So209 av m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att välja skola,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättningen till godkända friskolor. Utskottet behandlar först regeringens förslag till ändring i9 kap. skollagen (1985:1100) såvitt avser kommunernas bidragtill fristående skolor och ansökningsdatum för sådant bidragjämte de motioner som har avseende på bidragsbestämmelserna.Efter behandlingen av lagförslaget i sin helhet kommerutskottet in på ett stort antal motionsyrkanden -- av vilkaflera är väckta under den allmänna motionstiden -- medövergripande synpunkter på de fristående skolorna och i deflesta fall föranledda av den i budgetpropositionen aviseradeoch sedermera av regeringen beslutade parlamentariskakommittén, som skall utreda frågor om fristående skolor pågrundskolenivå (dir. 1995:16).BidragsnivånEnligt nu gällande bestämmelser (9 kap. 6 § skollagen)skall en fristående skola, som är godkänd för elever som harvanlig skolplikt, tilldelas bidrag för verksamheten avelevernas hemkommuner. För varje elev skall lämnas ett beloppsom motsvarar den genomsnittliga kostnaden per elev ihemkommunens grundskola det pågående kalenderåret på detstadium som eleven tillhör. Vid tilldelningen får kommunen göraett avdrag som uppgår till högst av den framräknadegenomsnittskostnaden. Bestämmelsen har sin grund i riksdagensbeslut om åläggande i lag för kommunerna att användaen del av sina medel till bidrag till fristående skolor (prop.1991/92:95, bet. UbU22, rskr. 346).I avvaktan på resultatet av den parlamentariska kommitténsarbete, vars förslag enligt direktiven skall gå ut på attresurser skall fördelas med hänsyn tagen till skolornas ochelevernas skilda behov, föreslår regeringen i nu föreliggandeproposition att en ändring görs i bestämmelserna för nuvaranderesurssystem. Ändringen innebär att kommunen vid tilldelningenav bidrag får göra ett avdrag som uppgår till högst avden framräknade genomsnittskostnaden. Regeringen föreslårsålunda att bestämmelsen i 9 kap. 6 § om bidragsnivånändras i enlighet härmed.Som en konsekvens av ändringen av bestämmelsen om bidrag tillfristående skolor bör motsvarande bestämmelse i 4 kap. 8 a §skollagen om ersättning som avser kommuns mottagande av eleveri andra hand från annan kommun också ändras. Regeringenföreslår att kommunen vid beräkningen av den genomsnittligakostnaden per elev även i dessa fall får göra ett avdrag somuppgår till högst 25 %.I samband med att den nya läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet (Lpo 94) införs med början /96,upphör den nationella regleringen av stadieindelningen igrundskolan. Regeringen föreslår därför att -- med motsvarandeändring i de båda nu förevarande lagrummen -- dengenomsnittliga kostnaden i stället skall beräknas på årskurs.I motionerna 1994/95:Ub31 (fp) yrkande 1, 1994/95:Ub32 (m),1994/95:Ub33 (m) yrkande 1, 1994/95:Ub35 (mp) och 1994/95:Ub36(kds) yrkas avslag på förslaget om sänkt bidragsnivå. Bidragetbör ligga kvar på oförändrade . Många motionärer anser attdet saknas grund för en sänkt bidragsnivå och att ingen ändringbör göras förrän utredningens resultat föreligger. I motion1994/95:Ub33 åberopar motionärerna de olika skattereglerna föroffentlig respektive privat verksamhet.Under den allmänna motionstiden tidigare under innevaranderiksmöte väcktes motion 1994/95:Ub364 (v) -- således innanpropositionen lades fram -- i vilken det begärs att regeringenskall återkomma med förslag om rättvisa förutsättningar mellanprivata och offentliga skolor. Motionärerna anser att ären alltför högt satt ersättningsnivå och hänvisar till attfristående skolor inte har samma ansvar när det gällerskolhälsovård, hemspråksundervisning eller skolskjuts.Utskottet noterar att den nu föreslagna ändringen avbidragsbestämmelserna sker i avvaktan på att den i detföregående nämnda utredningen slutfört sitt arbete. Regeringensavsikt, enligt propositionen, är att nya regler förbidragsgivning skall införas fr.o.m. . Syftetmed dessa är, vilket redan har framgått, att resurser skallfördelas med hänsyn tagen till skolornas och elevernas skildabehov.Utskottet vill i likhet med regeringen (prop. s. 7) erinraom att den förra socialdemokratiska regeringen tillkallade ensärskild utredare med uppgift bl.a. att bedöma effekterna avdet nya bidragssystemet på resurstilldelning (dir.1991:85). I betänkandet Fristående skolor. Bidrag ochelevavgifter (SOU 1992:38) gjordes den bedömningen att engenerell lägsta bidragsnivå inte borde överstiga avkommunens genomsnittskostnad, om konkurrensen mellan friståendeskolor och kommunala skolor skulle ske på lika villkor.Betänkandet behandlades i den borgerliga regeringensproposition Valfrihet i skolan (prop. 1992/93:230) våren 1993.Med anledning av propositionen väcktes i kammaren motioner medförslag om en annan utformning av bidragssystemet medhänvisning bl.a. till att det hade framförts stark kritik motden överkompensation för fristående skolor som det nyastatsbidragssystemet hade medfört. Vid sin beredning avpropositionen konstaterade utskottet, i likhet med vadregeringen hade anfört i propositionen, att det nyabidragssystemet för fristående skolor ännu inte hade verkat ettår (bet. 1992/93:UbU17 s. 13). De då förevarande motionernaavstyrktes.Den nuvarande bidragsnivån har snart gällt ochutskottet kan konstatera att kritik från många håll harframförts mot bidragets storlek, inte minst mot bakgrund av attkommunernas ekonomi allmänt har blivit sämre och att de hartvingats till neddragningar av sin verksamhet. Härvid har ävenden kommunala skolverksamheten utsatts för besparingar.Regeringen konstaterar i sina direktiv till utredningen omfristående skolor på grundskolenivå att fristående skolor ivissa fall har blivit överkompenserade i förhållande till dekommunala skolorna (dir. 1995:16 s. 4). Utskottet har intefunnit anledning att betvivla att så har varit fallet.Utskottet behandlar i det följande ett antal motionsyrkandenmed förslag om särskild ersättning till fristående skolor förextra kostnader. I nu förevarande sammanhang föreslår utskottetmed hänvisning till det ovan anförda att godkännervad utskottet anfört om möjlighet enligt 9 kap. 6 § att vidtilldelningen av kommunalt bidrag till fristående skolor göraett avdrag som uppgår till högst av den framräknadegenomsnittliga kostnaden per elev i hemkommunens grundskola.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till motsvarandeändring i 4 kap. 8 a §.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 1994/95:Ub31,1994/95:Ub32, 1994/94:Ub33, 1994/95:Ub35, 1994/95:Ub36 och1994/95:Ub364 i nu berörda delar.Utskottet har inget att erinra mot att orden "det stadium" ide nu ifrågavarande lagrummen byts ut mot "den årskurs".Särskild ersättningMed hänvisning till den frihet som skall gälla för alla attvälja mellan olika kommunala skolor och skolor med annanhuvudman än kommunen måste enligt motion 1994/95:Ub34 (c) defristående skolorna ges ekonomiska förutsättningar att verkautan att ta ut höga avgifter. De fristående skolorna har bl.a.andra skatteregler, högre kostnader för pensioner, andravillkor för lokalkostnader m.m. än kommunala skolor. Ipraktiken innebär detta att många fristående skolor erhållerett stöd som är väsentligt mindre än vad som varit syftet.Ersättningen till de fristående skolorna måste vidare enligtmotionärernas uppfattning bättre anpassas efter skolornasskilda åtaganden. Enligt de nuvarande bestämmelserna behöverinte kommunerna kompensera de fristående skolorna för kostnadersom gäller sådant som skolhälsovård, undervisning för elevermed särskilda behov, hemspråk och skolskjutsar. Det nuvarandesystemet för bidrag till fristående skolor har visat sig varaför stelt för att motsvara elevernas skilda behov och skolornasvarierande åtaganden. Motionärerna föreslår att riksdagenbeslutar om sådan ändring i skollagen att kommunen vidfastställande av avdragets storlek skall beakta de särskildakostnader den fristående skolan har till följd av att den drivsi enskild regi och inte av kommunen (yrkande 1). Vidareföreslås en sådan ändring i skollagen att kommunerna vidbidragsgivningen skall beakta skolans åtagande för elever medsärskilda behov, invandrarundervisning och skolhälsovård(yrkande 2). Ett liknande förslag återfinns i Centerpartietspartimotion från allmänna motionstiden under innevaranderiksmöte /95:Ub304 yrkande 4, där det begärs ett uttalandeav om vad i motionen anförts om ersättning till defristående skolorna. Dessa har bl.a. andra skatteregler, högrepensionskostnader och andra villkor för lokalkostnader.Ersättningen skall också utgå i förhållande till vilketåtagande skolan har tagit på sig, anser motionärerna.Moderaterna begär i motion 1994/95:Ub33 yrkande 2 ett uttalandeav såvitt avser arbetsgivaravgifterna för friståendeskolor. Motionärerna pekar på att de kommunala skolorna fårkompensation för höjda arbetsgivaravgifter, men inte defristående skolorna. I partimotion 1994/95:So209 framhållerModeraterna att de fristående skolorna inte har någonmervärdesskattereduktion och att de inte får del av denkompensation som regeringen nu ger till kommunala skolor för dehöjda arbetsgivaravgifterna. Om bidragsnivån sänks, kan skolantvingas ta ut elevavgifter. Detta minskar valfriheten. Vad imotionen anförts om ersättningen till godkända friståendeskolor bör enligt motionärerna som sin mening geregeringen till känna (yrkande 7). Frågan om extra resursertill fristående skolor som tar emot elever med särskilda behov,t.ex. dyslektiker, tas upp i motion 1994/95:Ub31 (fp) yrkande5. I sin partimotion från allmänna motionstiden /95:Ub315anför att extra resurser bör utgå till friståendeskolor med elever i behov av särskilt stöd (yrkande 5). Vidarebör i den kommunala jämförelsekostnaden ingå momseffekter,utlovad kompensation för höjda arbetsgivaravgiftersamt pensionskostnader. Motionärerna utgår från attersättningen även i fortsättningen skall vara . Imotion 1994/95:Ub327 (m) yrkande 2 slutligen anförs att enfristående skola efter förhandlingar med kommunen bör fåersättning för faktiska merkostnader. Bidrag bör utgå tillelever med särskilda behov och behov av undervisning i hemspråkoch svenska som andraspråk.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Enligt utskottets uppfattning är reglerna för bidrag tillfristående skolor alltför schabloniserade, och utskottet delardärmed den uppfattning som uttrycks främst i de båda motionernafrån . Även enligt utskottets bedömning har detnuvarande systemet för bidrag visat sig alltför stelt för attkunna motsvara de fristående skolornas olika behov och derasvarierande åtaganden när det gäller elever med behov avsärskilt stöd. Bestämmelsen om ett bidrag på av dengenomsnittliga kostnaden i kommunen har ibland kommit attbetraktas som ett "tak", vilket inneburit att fristående skolori vissa fall inte torde ha kompenserats i förhållande tillkommunala skolor. Utskottet har också förståelse förmotionärernas synpunkter beträffande de olika förutsättningarnaför de fristående skolornas verksamhet jämfört med de kommunalaskolorna när det gäller t.ex. momsskyldigheter,pensionsåtaganden och arbetsgivaravgift. Utskottet vill inteutesluta att nackdelen med det nuvarande schabloniseradebidragssystemet kommer att accentueras än mer genom riksdagensbifall till regeringens förslag om sänkt bidragsnivå, vilketutskottet i det föregående har tillstyrkt. Utskottet anserdärför att utan hinder av den påbörjadeutredningen av bl.a. frågor som rör det offentliga bidragettill fristående skolor nu bör besluta om sådan ändring avbidragssystemet att kommunerna åläggs att vid bidragsgivningenväga in sådana särskilda kostnader hos de fristående skolornasom utskottet har pekat på.Utgångspunkten för utskottets förslag i det följande är attde fristående skolorna av olika skäl inte har samma kostnadersom kommunen har för sina skolor. Kommunen har ett övergripandeansvar för skolväsendet, både i fråga om planering och i frågaom skyldigheten att i sina skolor ta emot samtliga skolpliktigaelever. En fristående skola har å andra sidan kostnader sominte kommunen har, t.ex. när det gäller momsskyldigheter,pensionsåtaganden och arbetsgivaravgift. Dessa skillnader börkommunen beakta, när avdragets storlek fastställs. Utskottetföreslår sålunda att det i 9 kap. 6 § första stycket skollageninförs en bestämmelse att kommunen vid bestämmandet avavdragets storlek bland annat skall beakta om den friståendeskolan har särskilda kostnader på grund av att skolan drivs aven enskild fysisk eller juridisk person och inte av kommunen.Vidare anser utskottet att det bör beaktas om en friståendeskola har tagit emot elever med behov av särskilt stöd. vara fråga om elever med funktionshinder, elever sombehöver stödundervisning, undervisning i hemspråk ellerundervisning i svenska som andraspråk. Om skolan erbjuderskolhälsovård bör det också beaktas. Bestämmelser härom börockså föras in i nämnda paragraf genom en föreskrift om attkommunen vid bidragsgivningen bl.a. skall beakta om denfristående skolan har särskilda kostnader på grund av attskolans åtagande omfattar elever med behov av särskildastödinsatser och att skolan erbjuder skolhälsovård.Den situationen kan inträffa att en fristående skola även medbeaktande av sådana kostnader som har nämnts i det föregåendehar lägre kostnader än de som avses kunna bli täckta genomschablonbidraget (av kommunens framräknadegenomsnittskostnad). Utskottet anser att kommunen vidprövningen av bidrag skall kunna ta hänsyn till om de särskildakostnader som utskottet har behandlat i det föregående rymsinom schablonbidraget. Någon särskild föreskrift i lag omsådant hänsynstagande anser utskottet inte vara nödvändig.Med det anförda tillstyrker utskottet bifall till motion1994/95:Ub34.Som framgått av utskottets redovisning i det föregående av deförevarande yrkandena i de övriga motionerna går dessasammanfattningsvis ut på att som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionerna har anförts om att defristående skolorna skall ersättas för dels de merkostnaderjämfört med de kommunala skolorna som följer av att skolornadrivs med enskild huvudman, dels sådana kostnader som hänförsig till åtaganden i vad avser elever med behov av särskiltstöd. Som utskottet ser det är syftet med samtliga motioner inu berörda delar tillgodosett med vad utskottet har förordat.Utskottets ställningstagande innebär sålunda att riksdagenmed bifall till motion 1994/95:Ub34 och med anledning avmotionerna 1994/95:Ub31 yrkande 5, 1994/95:Ub33 yrkande 2,1994/95:Ub304 yrkande 4 och 1994/95:Ub315 yrkande 5,1994/95:Ub327 yrkande 2 och 1994/95:So209 yrkande 7 bör antaden i bilaga 2 såsom utskottets förslag betecknade lydelsen av9 kap. 6 § första stycket skollagen.Lagförslaget i övrigtEnligt nuvarande bestämmelser skall en ny fristående skola haansökt om att bli godkänd före året innanbidragsåret börjar för att ha rätt till bidrag (9 kap. 6 §andra stycket skollagen). I syfte att ge kommunerna ytterligareplaneringstid anser regeringen att ansökningstiden börtidigareläggas och föreslår därför att tidpunkten ändras tillden kalenderåret innan bidragsåret börjar. Dennaförändring bör även omfatta fristående särskolor samt sådanafristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som enligt9 kap. 8 och 8 a §§ skollagen kan förklaras berättigade tillbidrag. Detta medför en motsvarande ändring såvitt avseransökningstid i 9 kap. 6 a och 9 §§.Enligt motion 1994/95:Ub33 (m) yrkande 3 innebär förslagetytterligare ett onödigt hinder i möjligheten att startafristående skolor.