bet · GI01FöU4 · 1995-04-25 00:00:00 — Med anledning härav bör riksdageninte bifalla motion Fö337 (fp) yrkande 14.För att stärka det civila försvaret föreslås i motion Fö205 att anslagetC 1. till ÖCB: Civil ledning och samordning höjs med utövervadregeringen föreslagit. Utskottet anser att nuvarande inriktning avverksamhetenbör gälla även för /96 och att det därför inte finns skäl attgöra någon annan bedömning beträffande medelstilldelningen än den regeringenhar gjort. Motion Fö205 (mp) yrkande 12 bör därför avslås.I samma motion och med samma motiv föreslås att anslaget C 2. till ÖCB:Tekniska åtgärder i ledningssystemet m.m. höjs med utöver vadregeringen föreslagit. Utskottet finner inte skäl att göra någon annanbedömning än vad regeringen gjort, varför motion Fö205 (mp) yrkande 13 böravslås.Anslaget C 3. Civilbefälhavarna föreslås i motion Fö204 (v) minskas med jämfört med regeringens förslag. Utskottet finner även här attnuvarandeinriktning av verksamheten bör gälla för /96, och utskottet gördärför inte någon annan bedömning än vad regeringen gjort i fråga om anslagetsstorlek. Utskottet anser därför att bör avslå motion Fö204 (v)yrkande 4.Utskottet har ingen erinran mot regeringens redovisning och föreslår attriksdagen bifaller regeringens förslag till medelsanvisningar för anslagentillCivil ledning och samordning för /96. Utskottetsställningstagande framgår av utskottets hemställan.Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänstVerksamhet som ansvarar förRegeringenVerksamheten finansieras över fyra anslag.Under anslaget D 1. Befolkningsskydd och räddningstjänst finansieras sålundaStatens räddningsverks (SRV) uppdrag inom bl.a. ledning och samordning,forskning och utveckling, tillsyn och rådgivning, information, utbildning ochövning samt materielförsörjning.Verksamhet under anslaget D 2. Skyddsrum m.m. omfattar produktion avledningsplatser samt utbetalningar av ersättningar för skyddsrumsbyggande.Medel från anslaget D 3. Förebyggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckor utbetalas enligt de grunder som anges i 1986 årskompletteringsproposition (1985/86:150, FöU 11 och FiU 29, rskr. 345 och 361)om förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor.Under anslaget D 4. Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m.finansieras vissa kostnader i samband med genomförda räddningsinsatser,bekämpningsoperationer till sjöss, hjälpinsatser utomlands samt utredningar avallvarligare olyckor.Räddningsverkets årsredovisning visar att verksamheten bedrivits med sådaninriktning att uppsatta mål i allt väsentligt har nåtts. Enligt regeringen harresultatkrav och givna uppdrag i regleringsbrevet för /94 ihuvudsak återredovisats.Regeringens bedömning är att nuvarande inriktning av verksamheten bör gällaför /96. När det gäller bemyndigandebehovet för skyddsrum m.m.har regeringen emellertid gjort en något annan bedömning än SRV. Regeringenföreslår att riksdagentill Befolkningsskydd och räddningstjänst för /96 anvisarett ramanslag på ,till Skyddsrum m.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på681 ,bemyndigar regeringen att för /96 medge att ersättning utgårför beställningar av skyddsrum m.m. inom en kostnadsram på ,bemyndigar regeringen att merbelasta anslaget Skyddsrum m.m. för budgetåret1995/96 på grund av ett eventuellt underutnyttjande av anslaget för budgetåret1994/95,till Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor /96 anvisar ett anslag på ,till Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.MotionernaSammanlagt tio motioner behandlar frågor inom funktionen Befolkningsskyddoch räddningstjänst.I motion Fö203 (m) yrkande 7 menar motionärerna att den studie somgenomförtsav och beträffandeskyddsrumsbyggandet ger tillräckliga motiv för en drygt 30-procentig minskningav anslaget D 2. Skyddsrum m.m. med . Även motion Fö204 (v)föreslår med hänsyn till hotbilden en minskning av anslaget D 2. med till (yrkande 5).Också motion Fö337 (fp) yrkande 10 tar upp den framtidaskyddsrumsproduktionen. Motionärerna anser att det vore olyckligt om de förstaåren av den kommande försvarsbeslutsperioden till stor del kommer att varaintecknade för att betala skyddsrum som planerats före nästa försvarsbeslut.Motionärerna föreslår därför en minskning av bemyndiganden, vilket framhållssom en bättre styrmetod än minskning av anslagen. Bemyndiganden för skyddsrumoch ledningscentraler för /96 föreslås minskas från516 till 250 000 000 kr.I motion Fö205 (mp) föreslås att anslaget Förebyggande åtgärder motjordskred och andra naturolyckor höjs med till (yrkande 9) och att åtgärderna också skall innefatta förebyggande åtgärder motmiljökatastrofer (yrkande 10).Utöver de av regeringen föreslagna besparingarna på anslaget D 1.Befolkningsskydd och räddningstjänst anser motionärerna i motion F203 (m)yrkande 6 att anslaget bör minskas ytterligare. Motionärerna anser attRäddningsverket självt bör avgöra hur besparingen skall läggas ut men pekar påatt en möjlighet kan vara nedläggning av en av de fyra räddningsskolorna.Motion Fö403 (fp) tar upp räddningstjänstens finansieringssystem.Finansieringssystemet bör förändras så att orättvisorna mellan kommuner medolika förutsättningar minskar och så att det stimulerar till åtgärder som påett optimalt sätt förebygger insatser från räddningstjänsten.Motion Fö701 (fp) behandlar larmsituationen i närområde. Motionärenpekar på att larmsituationen vid inte har fungerattillfredsställande sedan RDS-systemet började användas 1993 och anser attåtgärder bör vidtas så att systemet fungerar och allmänheten kan kännaförtroende för det.Mot bakgrund av att antalet tankbilar för oljetransporter minskat framhållsimotion Fö702 (m) att beredskapen i fred på oljedistributionsområdet vid enlängre tids kyla bör ses över.Enligt motion Fö706 (s) utgör den bristande standardiseringen av armaturer icisternvagnar för transport av farligt gods ett problem. Motionärerna anserattdet vore en fördel om antalet skilda armaturer kunde nedbringas.Räddningstjänsten skulle då ges större möjlighet att klara tömningar vidolyckor och andra nödsituationer. Motionärerna anser vidare att en lika strängtillsyn på alla slags vagnar, alltså även inhyrda och utländska, vore viktigtför säkerheten vid transport av farligt gods på järnväg. De hemställer därföratt hos regeringen begär att tillsynen på järnvägsvagnar av farligtgods skärps och omfattas av samma hårda regler för alla vagnar.I motion Fö604 (s) tar motionärerna upp organisationen av svenskaräddningsinsatser. Motionärerna framhåller att omfattande olyckor ofta kräveratt ett flertal av samhällets räddningstjänstorganisationer engageras. Viddessa tillfällen kan enligt motionärerna bl.a. konstateras attorganisationernasällan fungerar friktionsfritt och att resurserna inte alltid utnyttjasoptimalt. Detta kan enligt motionärerna härledas ur den något splittradebildenbeträffande huvudmannaskapet för respektive räddningstjänstorganisation. Ettsätt att förbättra samordningen mellan de olika delarna av räddningstjänstenvore enligt motionärerna att samla samtliga organisationer på operativ nivåunder ett gemensamt huvudansvar. Motionärerna hemställer att huvudansvaret föralla räddningsinsatser i överförs till Statens räddningsverk.Motion A472 (fp) yrkande 5 behandlar sjötransporter i Stockholms skärgård.Motionärerna pekar på behovet av hårdare tag mot farligt gods i hamnar.Avsaknaden av uppgift om fartygslasternas innehåll försvårarräddningspersonalens möjligheter att göra en effektiv insats. Detta är enligtmotionärerna ett problem som bör uppmärksammas av länsstyrelser och andraberörda myndigheter.I partimotion Jo641 yrkande 23 framhålls behovet av enräddningskår vid miljökatastrofer. Motionärerna anför bl.a. attmiljökatastrofer drabbar med stor kraft, antingen de har en naturlig orsakeller har åstadkommits av grov oaktsamhet av människan. Enskilda länder orkarofta inte hantera förödelsen, enligt motionärerna, varför gemensamma insatserdärför är nödvändiga.UtskottetDet framtida fysiska skyddet i form av bl.a. skyddsrum kommer att behandlaside förberedelser som redan påbörjats inför ett nytt försvarsbeslut 1996.Underlag för en sådan behandling inhämtas från flera olika myndigheter medutgångspunkt i deras olika uppgifter och kompetenser. Också Riksdagensrevisorer kommer i en särskild rapport till att redovisa förslagbeträffande skyddsrumsproduktionen. En allsidig belysning av hur det fysiskaskyddet bör ordnas kommer därmed att göras. Utskottet anser attdetär angeläget att principerna för byggandet av skyddsrum blir ordentligtprövadeinför ett nytt försvarsbeslut och förutsätter att det sker även inom ramen förförsvarsberedningens arbete i vilket samtliga riksdagspartier är företrädda.Utskottet anser för sin del att det inom den ekonomiska planeringsramen fördet civila försvaret bör skapas ett visst ekonomiskt handlingsutrymme redanfrån . Därmed ges statsmakterna en större grad av handlingsutrymme föratt göra omavvägningar inom resurserna för det civila försvaret. Genom attbegränsa tilldelningen av beställningsbemyndiganden för nyproduktion avskyddsrum och ledningsplatser minskas medelsbehovet och framåtjämfört med vad annars skulle vara fallet.För att inte onödigtvis skapa ekonomiska bindningar som sträcker sig in idennya försvarsbeslutsperioden vill utskottet därför redan nu -- utan att i sakföregripa det utredningsarbete som pågår -- att regeringen vidtar vissaåtgärder. Utskottet anser att regeringen bl.a. i arbetet med regleringsbrevetför /96 prövar om behovet av bemyndiganden för skyddsrum ochledningsplatser ytterligare kan begränsas. Regeringen bör vidare överväga ombemyndiganden för dessa ändamål successivt kan ställas till Räddningsverketsförfogande i takt med att förberedelserna för försvarsbeslutet fortskrider.Riksdagens behandling av den kommande propositionen om den säkerhets- ochförsvarspolitiska inriktningen bör t.ex. avvaktas innan alla bemyndigandenställs till förfogande. Härigenom ges och regeringen bättreförutsättningar att, allteftersom nya ställningstaganden tas beträffanden denframtida skyddsrumsproduktionen, undvika ekonomiska bindningar för framtiden,och därmed skapas ökad handlingsfrihet för statsmakterna.Med anledning av vad utskottet anfört om bemyndiganden att medge ersättningför beställningar av skyddsrum m.m. bör motion Fö337 (fp) yrkande 10 intebifallas av . Mot bakgrund av det anförda bör inte heller motionernaFö203 (m) yrkande 7 och Fö204 (v) yrkande 5 bifallas av riksdagen.I motion Fö205 (mp) förordas en höjning av anslaget Förebyggande åtgärdermotjordskred och andra naturolyckor med . Utskottet finner motbakgrund av den nuvarande verksamhetsinriktningen inte anledning att göranågonannan bedömning av anslagets storlek än den regeringen gjort och föreslårdärför att avslår motion Fö205 (mp) yrkande 9.I samma motion föreslås också att anslaget bör omfatta förbyggande åtgärdermot miljökatastrofer. Utskottet konstaterar härvidlag att frågan omförebyggande åtgärder mot miljökatastrofer eller miljöolyckor har behandlats iHot- och riskutredningen som lämnat sitt slutbetänkande tillregeringen. Utskottet konstaterar vidare att den föreslagna utvidgningen avområdet inte kan inrymmas i begreppet räddningstjänst enligträddningstjänstlagen (1986:1102). Utskottet anser därför att motion Fö205 (mp)yrkande 10 bör avslås.Motionärerna i motion Fö203 (m) pläderar för en ytterligare reducering avanslaget D 1. Befolkningsskydd och räddningstjänst m.m. och pekar påmöjligheten att minska utbildningskapaciteten med en eventuell nedläggning aven skola som alternativ. Eftersom en stor del av anslaget avsersäkerhetsfrämjande åtgärder i fredstid som inte är att hänföra till densäkerhetspolitiska utvecklingen anser utskottet att eventuella besparingarutöver de som regeringen nu föreslår inte bör genomföras. Motion Fö203 (m)yrkande 6 bör därför inte bifallas av riksdagen.För att undvika orättvisor mellan kommunerna när det gällerräddningstjänstens finansiering föreslås i motion Fö403 (fp) attfinansieringssystemet förändras. Utskottet noterar att denna fråga har tagitsupp av Hot- och riskutredningen i sitt betänkande "Ett säkrare samhälle" (SOU1995:19). Enligt utredningen har kommunerna mycket att vinna ekonomiskt på deförslag som utredningen lämnar. Det gäller både finansieringen av beredskapmedanledning av risker vid främst anläggningar där företagen hanterar farligaämnen och de egna kostnaderna för skador och skadebegränsande åtgärder. Deolika förbättringarna i den statliga verksamheten som utredningen föreslårkommer allmänt sett att göra det lättare för kommunerna att hantera både storaolyckor och allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner. Det fårekonomiska konsekvenser i olika avseenden i den egna verksamheten och förenskilda. Det senare påverkar även kommunernas ekonomi. Utskottet förutsätteratt motionärens synpunkter härvidlag kommer att behandlas i den fortsattaberedningen av utredningens förslag. Regeringens förslag bör härvid avvaktas,varför utskottet anser att motionen bör avslås.I motion Fö701 (fp) föreslås att åtgärder vidtas för att förbättralarmsituationen i närområde. Enligt vad utskottet erfarit harregeringen gett i uppdrag att utvärderaerfarenheterna av det så kallade RDS-systemet (Radio-Data-System). Verketskallockså belysa förutsättningarna för att införa ett mera flexibeltvarningssystem. Detta skall -- förutom att uppfylla de tekniska kraven --ocksåfylla de krav som rimligen kan ställas för att den berörda befolkningen runtkärnkraftverken skall känna tillförsikt och finna systemet trovärdigt.Utskottet delar motionärens uppfattning att det är utomordentligt viktigtattsystemen för varning vid våra kärnkraftverk fungerar tillfredsställande ochattallmänheten känner förtroende för dem. Med anledning av att regeringen nuuppdragit åt att utvärdera erfarenheterna av RDS-systemet ochbelysa förutsättningarna för ett mer flexibelt varningssystem kringkärnkraftverk, anser utskottet att motion Fö701 (fp) inte bör bifallas avriksdagen.Oljeberedskapen bör enligt motionären i motion Fö702 (m) ses över när detgäller oljeleveranser vid en period av sträng kyla. Enligt utskottet ankommerdet på staten att planlägga för hur oljedistributionen skall fungera i krisoch krig medan ansvaret ligger på marknadsaktörerna, oljebolagen,oljedistributörerna och , att planera för den fredsmässiga driftenvid sådana förhållanden som tas upp i motionen. Utskottet har erfarit atttillsynsmyndigheten på energiområdet () utrederdistribution och sårbarhet inom petroleumområdet. Mot bakgrund härav börmotionen inte bifallas av riksdagen.Motion Fö706 (s) behandlar tillsyner av cisternvagnar för transporter avfarligt gods. Utskottet behandlade denna fråga i sitt betänkande 1993/94:FöU9och konstaterade då att den föreskrivna periodiskt återkommande besiktningenärlikartad oavsett om vagnarna är inhyrda från utlandet, privata eller ägda avSJ. Detta är en följd av att föreskrifterna för inrikes järnvägstransport avfarligt gods (RID-S) är identiska med de internationella reglerna (RID) idennadel. Om en ambitionshöjning bör göras av tillsynen inom området bör detankommapå att ta initiativ till detta. Utskottet har vidareerfarit att Hot- och riskutredningen i sitt avlämnade betänkande (SOU1995:19) behandlar de frågor som motionärerna tar upp. Utskottet finner därförinte anledning att nu frångå sitt tidigare ställningstagande varför riksdagenbör avslå motionen.För att förbättra samordningen mellan de olika delarna av räddningstjänstenföreslås i motion Fö604 (s) att samtliga organisationer på operativ nivåsamlasunder ett gemensamt huvudansvar. Huvudansvaret för alla räddningsinsatser iSverige skulle enligt motionären åvila . Utskottet anseratt det är viktigt att räddningstjänsten samordnas på ett effektivt ochändamålsenligt sätt. Frågan om bl.a. samordning mellan olikaräddningstjänstansvariga myndigheter inom det maritima området övervägs förnärvarande inom (Fö 1993:08). OcksåFörsvarsberedningen, som förbereder försvarsbeslut, kommer enligt vadutskottet erfarit att behandla denna fråga. Mot bakgrund härav anser utskottetatt motionen bör avslås.I motion A472 (fp) föreslås hårdare tag mot farligt gods i hamnar.Motionärerna pekar på följderna av att uppgifter om fartygslaster saknas ochanser att länsstyrelser och andra berörda myndigheter bör uppmärksamma dettaproblem.Enligt 7 § lagen (1982:821) om transport av farligt gods får transporterendast ske på villkor och under förutsättningar som anges i lagen eller medstöd av lagen meddelade föreskrifter. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer bemyndigas enligt 9 § första stycket att meddelaföreskrifter om klassificering av farligt gods, om transportmedel och andratransportanordningar, märkning, uppgiftsplikt, säkerhetsutrustning, lastning,lossning, förvaring och annan hantering av farligt gods. ärenligt 2 § förordningen (1982:923) om transport av farligt gods i fråga omlandtransporter , för lufttransporter och försjötransporter Sjöfartsverket.Hot- och riskutredningen föreslår i sitt betänkande SOU 1995:19 bl.a. attRäddningsverket får ett ökat ansvar för enhetlighet när det gäller frågor omtransporter av farligt gods.Enligt utskottets mening är det en fråga för i första hand myndigheterna atttillse att reglerna på området efterlevs. Utskottet utgår ifrån att om detfinns anledning till ändringar inom regelverket kommer regeringen att tainitiativ till sådana. Mot bakgrund av vad utskottet här har anfört bör motionA472 (fp) yrkande 5 inte bifallas av riksdagen.Centerpartiet framhåller i sin partimotion Jo641 behovet av en räddningskårvid miljökatastrofer och menar att gemensamma insatser ofta är nödvändigaeftersom enskilda länder inte själva orkar hantera förödelsen. Utskottet haerfarit att regeringen överlämnat en skrivelse frånKristianstads kommun om att en försöksverksamhet med en miljövärnskår fårbedrivas i under till den särskilde utredaren somutreder civila insatser för internationell katastrof- och flyktinghjälp (dir.1995:3). Motion Jo641 (c) yrkande 23 bör därför inte bifallas av riksdagen.Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslag tillmedelsanvisningar och bemyndiganden för /96 för anslagentill Befolkningsskydd och räddningstjänst. Utskottets ställningstagandenframgår av utskottets hemställan.Riskforskning m.m.I fem motioner framförs yrkanden som rör riskforskning. Utskottet har valtatt behandla denna fråga särskilt.I motion Fö501 (s) pekar motionärerna på behovet av en förbättrad och utökadriskforskning som en strategisk faktor för välståndsutveckling och ekonomisktillväxt. Av historiska skäl och andra skäl har olika risker för hälsa, miljöoch säkerhet behandlats inom enstaka ämnesdiscipliner och med ämnesspecifikteoribildning och terminologi. Resultatet har blivit en fragmenterad och ursamhällets totala synpunkt ineffektiv forskningsinsats. För att kraftsamlaresurserna, fokusera forskningen till det område som är högprioriterat ursamhällets perspektiv samt för att utnyttja den nationellt sett unikautbildnings- och forskningspotentialen föreslår motionärerna i ett första stegatt en riskforskningsorganisation vid /Lundsuniversitet(LTH/LU) till området stora olyckor-teknologiska system. LTH/LU erbjuderenligtmotionärerna en för unik grogrund och effektivitetspotential genom attsamtliga basforskningsområden finns representerade samt genom att en naturligkärna finns i brandingenjörsutbildningen och en planerad avslutandestudieinriktning för civilingenjörer.Med samma motiv som i föregående motion föreslås i motion Fö705 (m, c, fp)att en riskforskningsorganisation bildas vid Lunds universitet.Också i motion K630 (s) poängteras behovet av en förbättrad och utökadriskforskning. Motionärerna framhåller att förutsättningarna är synnerligengoda för att vid bygga upp enriskforskningsorganisation på området stora olyckor och teknologiska system(yrkande 7).Riskforskningens ställning i tas upp även i motion Fö703 (s).Motionärerna anser att det är uppenbart att någon ny organisation medöverblickoch påverkansmöjligheter behövs för att bl.a. kunna påverka utbildningensinnehåll vid våra universitet och högskolor så att riskfrågor behandlas iflertalet utbildningsinriktningar.Motion Fö704 (m, c, fp) tar upp riskforskning och Riskcentrum i Karlstad.Verksamheten hade från början en nära anknytning till menbedrivs numera i direkt samarbete med . Ökad kunskap omriskhantering framstår enligt motionärerna som ett "måste" och behovet av ettsamlat grepp på riskforskningens område blir än tydligare (yrkande1). Riskcentrum har goda förutsättningar att bli ett centrum för dessa frågoranser motionärerna. För en treårsperiod beräknas medelsbehovet uppgå till ca90miljoner kronor för att täcka ramforsknings- och doktorandprogrammet.Finansieringen av verksamheten föreslås ske genom de nya forskningsstiftelsersom inrättats och genom upphandling av forskningsuppgifter ochprojektverksamhet av bl.a. statliga myndigheter (yrkande 2).UtskottetVid de två senaste riksmötena har utskottet behandlat motioner omriskforskning. Utskottet har därvid bl.a. ansett att det är viktigt med enförbättrad kunskapsbas för de riskbedömningar som behöver göras i samhälletsamt en stabilare grund för internationell samverkan inom området. Innanställning tas inom området, bl.a. eventuellt inrättande av ett risk- ochberedskapscentrum, har utskottet hänvisat till Hot- och riskutredningen somhaft att överväga och lämna förslag i ämnet. Utredningen har den 16 mars 1995lämnat sitt betänkande till regeringen och remissbehandling pågår förnärvarande.Utredningen föreslår beträffande riskforskningen att grupper av myndigheterinom lämpligt avgränsade delar av området skydd och säkerhet samordnar sinaåtgärder inom forskningen. En sådan samordning skall göra det möjligt attskapaett nätverk av forskning inom området skydd och säkerhet som förekommer vidbl.a. många universitet och högskolor. Riskcentrum i bedriverforskning och utbildning inom området riskhantering. Utbildning inomriskområdet sker vidare inom ramen för brandingenjörsutbildningen vid Lundstekniska högskola.Utredningen föreslår vidare att det för hela området skydd och säkerhet ifred och krig inrättas ett samarbetsorgan med uppgift att göra samma slag avsamordnande bedömningar som de statliga forskningsråden. Samarbetsorganet börbestå av företrädare för de myndigheter eller andra organ som har övergripandeuppgifter som beställare av forskning inom varje delområde av forskningen.Utskottet förutsätter med de förslag som utredningen nu lägger fram att denframtida riskforskningen i kommer att öka kunskaperna på området ochgeen stabilare grund för internationellt samarbete. Utskottet konstaterar attdetankommer på regeringen att vidta de åtgärder som erfordras med anledning avutredningens förslag. Det finns därför inte någon anledning för utskottet attnu uttrycka någon mening i denna fråga. Utskottet anser därför att motionernaFö501 (s), Fö703 (s), Fö704 (m, c, fp), Fö705 (m, c, fp) samt K630 yrkande 7idenna del bör avslås av riksdagen.Funktionen Psykologiskt försvarStyrelsen för psykologiskt försvarRegeringenAnslaget omfattar kostnader för Styrelsens för psykologiskt försvar uppdragatt bedriva verksamhet inom forskning, beredskapsplanläggning och utbildningsamt information om säkerhetspolitik och totalförsvar. Anslaget omfattar ävenkostnader för information om civilbefolkningens möjligheter att inomfolkrättens ram bjuda en ockupant motstånd. I anslaget ingår även bidrag tillCentralförbundet och Försvar.Regeringen anser att verksamheten under /94 i stort haruppfyllt de i regleringsbrevet uppställda resultatkraven. Förmågan attbeskrivaeffekterna har förbättrats, dock bör en vidareutveckling av utvärderingen ske.Verksamhetsinriktningen för försvarsbeslutsperioden bör enligt regeringenligga fast.