bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — förordar attfinansutskottet avstyrker motion Fi16yrkande 27.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, ochKristdemokraterna tillstyrker motionFi16 (fp) yrkande 27 i en avvikandemening.Finansutskottet delarutbildningsutskottets syn på vikten avåterkommande kompetensutveckling.Regeringen har aviserat att frågan omkompetensutveckling kommer att bliföremål för överläggningar med mångaparter. Därför är det enligt utskottetsuppfattning inte meningsfullt att nugöra något tillkännagivande omkompetensutvecklingens framtida former.Utskottet avstyrker med hänvisning tilldet anförda motionerna Fi16 (fp) yrkande27, Fi17 (v) yrkande 5 delvis och Fi18(kds) yrkande 25.StiftelsehögskolorI den strategi för den högreutbildningen som förespråkas i motionFi15 (m) ingår även att överföraytterligare minst ett större lärosätefrån staten till en friståendestiftelse. En lämplig högskola för ensådan förändring vore () i , ansermotionärerna (yrkande 39).Utbildningsutskottet noterar i sittyttrande (1995/96:UbU2y) attmotionärerna inte berör hur bildandet aven sådan stiftelse skulle finansieras.Att överföra statliga högskolor tillstiftelseägda bolag som tillförs kapitalav statens medel minskar kraftigtregeringens och möjligheteratt utöva kontroll över och demokratiskinsyn i hur statens resurser används,något som utbildningsutskottet inte villförorda. anserdärför att finansutskottet bör avstyrkamotion Fi15 (m) yrkande 39.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet har en avvikande meningi yttrandet.Finansutskottet är av samma åsikt somutbildningsutskottet och avstyrkermotion Fi15 (m) yrkande 39.Yrkesinriktad eftergymnasial utbildningRegeringens planer på försöksverksamhetmed kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning tas upp i två motioner.Enligt motion Fi15 (m) bör sådanyrkesutbildning prioriteras framför enforcerad utbyggnad av den akademiskautbildningen. Motionärerna vill attriksdagen hos regeringen skall begäraförslag om 20 000utbildningsplatser i avanceradyrkesutbildning (yrkande 37). I motionFi18 (kds) välkomnas den aviseradeförsöksverksamheten, men motionärernaanser att tidsangivelsen undermandatperioden är alltför vag.Kristdemokraterna anser att det ärmycket angeläget att snabbt etablera enyrkeshögskola för att få till stånd engenomtänkt och kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning (yrkande26).Utbildningsutskottet hänvisar i sittyttrande (1995/96:UbU2y) till ettutredningsbetänkande med titelnYrkeshögskolan: Kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning (SOU1995:38). I detta betänkande förordasatt en ny struktur, kalladYrkeshögskolan, skapas med uppdrag attinom ramen för tilldelade resurseransvara för kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning. Ett nytt organ,yrkeshögskolestyrelsen, föreslås bliinrättat i varje län och administrativtknytas till . Ett särdrag iyrkeshögskolan är att en väsentlig delav utbildningen sker i form av lärande iarbete i företag eller på andra arbetsplatser. Utredaren förutser dock problemnär det gäller att få arbetsgivare attställa upp som utbildningsanordnare utanatt få ersättning från det allmänna,konstaterar utbildningsutskottet i sittreferat. Remissbehandlingen avbetänkandet har avslutats under hösten1995.Utbildningsutskottet säger sig haförståelse för regeringens bedömning attdet behövs försöksverksamhet innan enhelt ny form av eftergymnasialutbildning kan införas på bred front.Riksdagen bör enligt utskottets meninginte ingripa i regeringens beredning avärendet, utan avvakta regeringenskommande förslag.Utbildningsutskottet anser därför attfinansutskottet bör avstyrka motionernaFi15 (m) yrkande 37 och Fi18 (kds)yrkande 26.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet och Kristdemokraternayrkar bifall till sina respektivemotioner i var sin avvikande mening.Finansutskottet anser liksomutbildningsutskottet att börinvänta regeringens förslag angående denkvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen. Att frågan ärangelägen gör det inte mindre viktigtatt vara grundlig i behandlingen avärendet. En alltför snabb expansion avutbildningsväsendet kan skapaflaskhalsar längre fram, särskilt omstatsmakterna inte tar tillräckligt medtid på sig för att definieranäringslivets behov av kvalificeradyrkesutbildad arbetskraft. MotionernaFi15 (m) yrkande 37 och Fi18 (kds)yrkande 26 avstyrks.LärlingsutbildningFörslag till ett lärlingssystem medtreårig utbildning i s.k. dualsystembegärs i motion Fi18 (kds) (yrkande 35).Ett sådant bör utvecklas exempelvisenligt den tyska modellen med tre dagarpraktik och teori varje veckamed rimlig ersättning, stigande medtiden, heter det i motionen.Utbildningsutskottet konstaterar attnuvarande bestämmelser om individuellaprogram i gymnasieskolan innebär att enelev kan kombinera yrkesutbildning underanställning hos en arbetsgivare medstudier i gymnasieskolan(lärlingsutbildning). Ett sådantindividuellt program skall vara treårigtoch omfatta minst kärnämnena svenska,engelska, samhällskunskap,religionskunskap och matematik.Kommittén om utvecklingen igymnasieskolan skall bl.a. följa hurlärlingsutbildningen utvecklas genomsamverkan mellan å ena sidan kommuneroch å andra sidan företag,organisationer och offentligaarbetsgivare. Mot bakgrund av detanförda anser utbildningsutskottet attfinansutskottet bör avstyrka motion Fi18(kds) yrkande 35.Företrädarna för ochKristdemokraterna stöder motionsyrkandeti en gemensam avvikande mening.Finansutskottet delarutbildningsutskottets mening. Fi18 (kds)yrkande 35 avstyrks.Utbildning i omentreprenörskapEn starkare ställning förentreprenörskap i skolans utbildningförordas i motionerna Fi16 (fp) och Fi18(kds). Det är enligt motionärernaviktigt att frigöra och ta till varamänniskors kreativitet. Eleverna börredan i skolan stimuleras att vilja ochvåga bli företagare. I den förstnämndamotionen sägs att entreprenörskap börvara en självklar naturlig del i detsamhällsvetenskapliga ämnet redan igrundskolan (yrkande 29). Enligt densistnämnda motionen bör företagarprograminföras i gymnasieskolan (yrkande 8).Kristdemokraterna anser att skolan kanspela en viktig roll för att ge elevernaförståelse för företagandets roll ochbetydelse i samhället, ett perspektiv -menar de - som helt saknas ipropositionen (yrkande 22).Utbildningsutskottet anför i sittyttrande (1995/96:UbU2y) att det ärmycket viktigt för vårt samhälle attkreativa människor vill och vågar bliföretagare. När det gällerskolutbildningen är det centrala i dettasammanhang enligt utskottets mening attskolan främjar ett förhållningssätt tilllivet som präglas av flexibilitet,nyfikenhet, beredskap att ta till signya möjligheter och ny kunskap samtvilja att ta ansvar. I de nyaläroplanerna för det offentligaskolväsendet (Lpo 94 och Lpf 94) sägsatt eleverna skall få möjligheter att tainitiativ och ansvar och att de skallges förutsättningar att utveckla sinförmåga att arbeta och att lösa problem,både självständigt och tillsammans medandra. Kursplanerna lämnar ett betydandeutrymme för lärare och elever atttillsammans välja både innehåll ocharbetsformer för studierna och planeraverksamheten. När det gällergymnasieskolan noterar utskottet att enkurs i företagsekonomi (30gymnasiepoäng) ingår i alla denationella program som innehålleryrkesämnen. Vidare har många kommunerinrättat lokala kurser, inriktade påföretagande. Utskottet utgår från attsåväl utbudet av kurser som innehållet ikursplanerna - nationella såväl somlokala - omprövas med vissregelbundenhet. Med det anförda förordarutbildningsutskottet att finansutskottetavstyrker motionerna Fi16 (fp) yrkande29 och Fi18 (kds) yrkande 8.Finansutskottet delarutbildningsutskottets syn och avstyrkermotionerna Fi16 (fp) yrkande 29 och Fi18(kds) yrkandena 8 och 22.Ny högskola i , rikets tredje stad, har storbetydelse för utvecklingen i såvälregionen som landet somhelhet, anförs det i propositionen (s.74). Strukturomvandlingen och en lågutbildningsnivå har skapat stora problemi . För att främja näringsliv ochsysselsättning men också förutvecklingen av samhället i övrigt ärutbildning och forskning och envälutbildad arbetskraft ytterst viktigt.Detta har också anförts i en skrivelsetill regeringen från . Motdenna bakgrund bör en kommittétillkallas för att utreda hur enetablering av en ny högskola i skakunna genomföras, skriver regeringen.I motion Fi15 (m) kritiserasregeringens avsikt att upprätta en nyhögskola. Motionärerna förordar istället att , som sedanlång tid har en omfattande verksamhet iMalmö, får ett vidgat uppdrag attutveckla såväl utbildning som forskningvid fyra olika enheter, nämligen ,, och Helsingborg.Även en sådan struktur för den högreutbildningen och forskningen i börbli föremål för skyndsam utredning,anser motionärerna (yrkande 38). Enligtmotion Fi40 av m.fl.(fp) borde den aviserade utredningenäven ha fått i uppdrag att undersökamöjligheten att skapa t.ex. ett campus iMalmö och ett i med kopplingtill . Motionärernabeklagar också att direktiven inte gerutrymme för utredningen att prövamöjligheten att skapa ett virtuelltuniversitet i konstaterar att deni propositionen aviserade utredningennumera har påbörjats (dir. 1995:135). som tillkallats ingår bl.a.Lunds universitets rektor och tre andraledamöter av styrelsesamt flera företrädare för ,representerande olika politiska partier.Kommittén skall senast den 1 mars 1996redovisa sina ställningstaganden tillhur en etablering av en ny högskola iMalmö med forskningsanknytning - på sättsom gäller för högskolor - skall kunnagenomföras.Utbildningsutskottet anser inte attriksdagen bör ta initiativ tillförändring eller utökning av kommitténsdirektiv. Därför förordarutbildningsutskottet att finansutskottetavstyrker motionerna Fi15 (m) yrkande 38och Fi40 (fp).Motion Fi15 (m) och motion Fi40 (fp)får stöd i avvikande meningar avföreträdarna för Moderatasamlingspartiet respektive Folkpartietoch är av samma mening somutbildningsutskottet. Fi15 (m) yrkande38 och Fi40 (fp) avstyrks.Högskoleutbyggnadens lokalisering iövrigtUtbyggnaden av den högre utbildningenbör fortsätta. Detta är avavgörande betydelse för tillväxten,anför regeringen i propositionen (s.73). Regeringen skriver vidare attutbyggnaden av den högre utbildningenfrämst bör ske vid de mindre ochmedelstora högskolorna med en särskildtyngd på Bergslagen, ochSundsvall-Härnösand-Östersund. Dessutombör en utbyggnad ske i sydöstra ,anser regeringen.Regeringens ambitioner angående denhögre utbildningens utbyggnad har givitanledning till ett stort antal motioner.I dessa framförs skäl för att bygga ututbildningen vid olika högskolor ellergrupper av högskolor. Motionerna Fi64(s, c, fp), Fi46 (v) och Fi51 (kds)gäller utbildning vid Linköpingsuniversitet, förlagd till Norrköping.Motion Fi35 (s) gäller Högskolan iLuleå, som bör byggas ut och på siktbli universitet. I motion Fi36 (s)beskrivs planer för högskoleverksamhet(yrk. 1) och avancerad eftergymnasialyrkesutbildning (yrk. 2) i Dalarna.Motion Fi59 (c, s) gäller Högskolan iGävle/, motion Fi38 (fp), motionerna Fi63(s, c) och Fi31 (fp) Högskolan iJönköping, motionerna Fi19 (s), Fi42 (m)och Fi57 (c) , motionFi65 (s) /,motionerna Fi52 (s), Fi25 (m), Fi30 (fp)och Fi58 (c) ochmotion Fi56 (c) , somenligt motionärerna bör byggas ut tilluniversitet. Motion Fi37 (fp) gällerHögskolan i , motion Fi48 (v)/,motionerna Fi43 (s), Fi61 (c) och Fi34(kds) de mindre och medelstorahögskolorna i och motionFi60 (c, s) , somenligt motionärerna även bör tillförasforskningsresurser. Motion Fi53 (s) tarupp lokalisering av högre tekniskutbildning i (yrk. 1) samt Örebroläns möjligheter att delta iförsöksverksamhet med kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning (yrk. 2).Utbyggnad av högskoleutbildningen iStockholmsområdet tas upp i motionernaFi20 (m) och Fi26 (m). Motionärernaframhåller särskilt vikten avytterligare utbildningsplatser i Haningekommun. De beklagar också att regeringeninte tagit fasta på förslaget ibetänkandet Kronan. Äpplet (SOU1994:127) om ett nätverksuniversitet påSödertörn. I motion Fi33 (fp) anförs atten utökning av högskoleplatserna iStorstockholm, framför allt påSödertörn, måste ligga i den långsiktigaplaneringen och att målet är ett moderntnätverksuniversitet med hjärtat på Novumi anser att riksdagenbör ta ställning till utbyggnaden avuniversitet och högskolor utifrån ettsamlat förslag från regeringen. Någotsådant har inte lagts fram i förevarandeproposition. De uppgifter som lämnas imotionerna ger inte ett så heltäckandeunderlag att nu bör markeranågra prioriteringar mellan olikauniversitet och högskolor i landet.Utbildningsutskottet anser därför attfinansutskottet bör föreslå riksdagenatt avslå här aktuella motioner.Finansutskottet avstyrker med hänvisningtill vad utbildningsutskottet har anförtmotionerna Fi19 (m), Fi20 (m), Fi25 (m),Fi26 (m), Fi30 (fp), Fi31 (fp), Fi33(fp), Fi34 (kds), Fi35 (s), Fi36 (s),Fi37 (fp), Fi38 (fp), Fi42 (s), Fi43(s), Fi46 (v), Fi48 (v), Fi51 (kds),Fi52 (s), Fi53 (s, c), Fi56 (c), Fi57(c), Fi58 (c), Fi59 (c, s), Fi60 (c, s),Fi61 (c), Fi63 (s, c), Fi64 (s, c, fp)och Fi65 (s).Jämställdhetsbefrämjande åtgärderMotion Fi23 av och () yrkande 3 tar uppjämställdhetsfrågor inomutbildningsväsendet. Motionärerna anseratt åtgärder måste sättas in omgåendeför att göra de tekniska ochnaturvetenskapligahögskoleutbildningarna i högre gradintressanta och relevanta för kvinnor.Modellen med ett förberedande basår, somanvänds för att öka rekryteringen tillsådan utbildning, bör kunna användasockså för att öka rekryteringen av mäntill andra studievägar med påfallandesned rekrytering, t.ex. vissalärarutbildningar och vård- ochomsorgsutbildningar. Motionärernaefterlyser också åtgärder för att fåfler kvinnor att forska, disputera, bliprofessorer och bli entreprenörer inomverksamheter som knoppas av frånhögskolevärlden. Utbildningsbidrag fördoktorander, som återinfördes vid förrariksmötet, bör avskaffas ochdoktorandtjänsterna återinföras på bredfront, anser motionärerna.Utbildningsutskottet erinrar i sittyttrande (1995/96:UbU2y) om attregeringen aviserat en nyforskningspolitisk proposition tillhösten 1996. Som framgår av den senastebudgetpropositionen är återinförandet avutbildningsbidrag för doktorander enåtgärd på kort sikt. I denforskningspolitiska propositionen avserregeringen bl.a. att lägga fram ettförslag till ett nytt och mer flexibeltsystem för studiefinansieringen iforskarutbildningen. framåt pågår på regeringensuppdrag det s.k. , somdrivs gemensamt av ochHögskoleverket och som syftar till attöka ungdomars, och då särskilt flickors,intresse för teknik och naturvetenskap.Projektet riktar sina insatser bl.a.till lärare, lärarutbildare ochsyopersonal. Man försöker sprida idéerom metodisk utveckling av undervisningen(bl.a. genom det s.k. ) ochstimulera uppbyggnaden av kontaktnät föratt åstadkomma samverkan kringundervisningsprocessen.Utbildningsutskottet anser mot bakgrundav det anförda att någottillkännagivande i enlighet med motionFi23 yrkande 3 inte är påkallat, varförutskottet förordar att finansutskottetavstyrker detsamma.Företrädaren för har anmältavvikande mening till förmån för detaktuella motionsyrkandet.Finansutskottet anser i likhet medutbildningsutskottet att börinvänta den forskningspolitiskapropositionen. Reformer av studiestödetbör vara väl förberedda. Motion Fi23(fp) yrkande 3 avstyrks.IT-utbildning m.m.Vikten av att informationsteknikenkommer till bred användning iutbildningen på alla nivåer framhålls imotionerna Fi16 (fp) yrkande 28 och Fi32av m.fl. (fp) yrkande 2.Enligt motionärerna kräver detta bl.a.betydande satsningar på lärarutbildningoch på utveckling av läromedel ochpedagogiska metoder. Berörda myndigheterbör i en bred anmodan från regeringenuppmärksammas på behovet av en naturligintegration av tillämpad IT inomutbildningen på bredden, heter det i densistnämnda motionen.På annat ställe i motion Fi32 (fp)kritiseras den svenska lagstiftningen påIT-området för att vara svår attöverblicka. Inte minst är det svårt förföretag och organisationer som arbetarmed olika IT-tillämpningar att hålla sigà jour med de nya rättsliga former somaktualiseras av de många utredningarnapå området. Motionärerna framhåller attdet finns anledning att eftersträva ensamlad lagstiftning förinformationssamhället (yrkande 1).Utbildningsutskottet hänvisar i sittyttrande (1995/96:UbU2y) till att arbetar med att analyserahur informationstekniken förändrarnäringsliv och samhälle och vilkaytterligare initiativ staten kan behövata på detta område. Särskilduppmärksamhet ägnas åt skillnader mellanolika socialgrupper liksom mellankvinnors och mäns användning av IT.Kommissionen har i sitt förstadelbetänkande (SOU 1995:68) redovisatsitt arbetsprogram för åren 1995 och1996 inom några prioriterade områden.Utbildningsområdet är ett av dessa. Iarbetsprogrammet ingår bl.a. attkommissionen avser att göra enkartläggning av situationen pålärarhögskolorna när det gällermedvetenheten och kunskapen om demöjligheter IT ger för undervisningenoch pedagogiken. Kommissionen harnyligen anordnat ett mycket välbesöktseminarium om IT-baserade läromedel.Regeringen aviserar (prop. s. 17) att enproposition kommer att överlämnas ibörjan av med förslag tillåtgärder för att ytterligare breddaanvändningen av IT.Mot bakgrund av det anförda förordarutbildningsutskottet att finansutskottetavstyrker motionerna Fi16 (fp) yrkande28 och Fi32 (fp) yrkande 2.I en gemensam avvikande meningtillstyrker företrädarna för Moderatasamlingspartiet, ochKristdemokraterna båda motionsyrkandena.Finansutskottet delarutbildningsutskottets bedömning ochavstyrker motionerna Fi16 (fp) yrkande28 och Fi32 (fp) yrkande 2. Beträffandebehovet av samlad lagstiftning förinformationssamhället konstaterarfinansutskottet att IT-kommissionenbevakar även denna fråga. delbetänkande SOU 1995:68framgår att avser attfölja utvecklingen inom det rättsligaområdet genom fortgående diskussionermed och med pågåendeutredningar. Kommissionen skall bl. a.vara rådgivare till Datalagsutredningen.Kommissionen kan i detta sammanhangbidra till att helheter beaktas så attockså problem som skär på tvären genomolika traditionella rättsområden blirbelysta. Med hänvisning till det anfördaavstyrker finansutskottet motion Fi32(fp) yrkande 1.Alternativa gymnasiekurserI motion Fi44 av ()föreslås en försöksverksamhet medalternativa gymnasiekurser motsvarandekärnämneskurserna i matematik, svenskaoch engelska. De alternativa kursernaskulle inte ge allmän behörighet tillhögskolestudier. Syftet är att anpassautbildningen till elevernas behov ochatt motverka att skoltrötta elever fåren negativ uppfattning om skolan befäst.Utbildningsutskottet hänvisar till vadsom anfördes när ett liknande motionsyrkande avslogs av vidföregående (bet. 1994/95:UbU10). Utvecklingen i gymnasieskolanföljs av enparlamentarisk kommitté. Flera av deområden som enligt direktiven åliggerkommittén att följa knyter an tillproblematiken med kärnämnena på deyrkesförberedande programmen. undersöka i vilkenutsträckning målet kan nås att allaungdomar skall få en fullständiggymnasieutbildning. I uppdraget liggerockså att utvärdera effekterna av denhöjda ambitionsnivån inom deyrkesförberedande utbildningarna ochstudera hur undervisningen i kärnämnenabör utvecklas för att främja elevernasstudieresultat. Med det anfördaavstyrker utbildningsutskottet motion Fi44 (fp).Finansutskottet avstyrker, medhänvisning till utbildningsutskottetsyttrande, motion Fi44 (fp).Kunskapsinsatser för regional tillväxtFör att främja regional tillväxt framförallt i norra inland föreslås imotion Fi28 av och () yrkande 2 kunskapsinsatseromfattande högstadium,gymnasiet, den högre utbildningen samtvidareutbildningen av vuxna inom teknik,naturvetenskap, språk ochföretagsekonomi. Ansvaret för insatsenbör läggas på en organisation där iförsta hand , Högskolani och samverkar.Hela kunskapsinsatsen bör kunna bidratill att öka förädlingsgraden inomframför allt den norrländska industrin,anser motionärerna. Finanseringen skallske genom en successiv avveckling av detselektiva företagsstödet, heter det.Utbildningsutskottet anser för sin delinte att bör göra någottillkännagivande om den kunskapssatsningsom föreslås i motionen. Utskottetförordar att finansutskottet avstyrkermotionsyrkandet.Finansutskottet vill med anledning avmotionen anföra följande. Som framgår avpropositionen intar tillväxt- ocharbetsbefrämjande åtgärder encentral plats i den kommunalaverksamheten. Till den hör, noterarfinansutskottet, ochgymnasieskolan. Samverkan mellan kommun,högskola, statliga företag, storföretagoch småföretag pågår på sina håll redani dag. Drivkrafterna för sådan samverkanär starkare . Regeringenavser enligt propositionen (s. 84) attutforma ett program för att stimuleradenna utveckling. Vad beträffarföretagsstödet vill utskottet påminna omatt en utredning arbetarmed frågan om begränsning ocheffektivisering av sådant stöd.Utskottet anser, i likhet medutbildningsutskottet, att intebör göra något uttalande med anledningav motion Fi28 (m) yrkande 2, varför denavstyrks.FolkbildningRegeringen konstaterar i propositionen(s. 73) att sammanlagt ca 6 miljarderkronor av arbetsmarknadsmedel harsatsats på högre utbildning, kommunalvuxenutbildning, gymnasial utbildningsamt folkbildning /96.Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med förslag om omfattning ochinriktning av sådana utbildningsåtgärderför /97. Det är enligtregeringens åsikt inte rimligt med storasatsningar inom utbildningsområdet påkonjunkturell grund, varför enytterligare förlängning efter läsåret1996/97 inte bör komma till stånd. Istället avser regeringen att återkommatill med förslag tillpermanenta satsningar bl.a. på enförbättring av vuxnas möjligheter tillvidareutbildning ochkompetensutveckling. Takten iutbyggnaden avgörs av möjligheterna tillpermanent finansiering.I propositionen (s. 76-77) erinras omatt en kommitté tillsatts för attföreslå mål för ett nationelltkunskapslyft för vuxna som ett led i ettlivslångt lärande. Enligt direktivenskall kommittén senast den 1 mars 1996redovisa sina överväganden om dessa måloch om behovet av utbildning för vuxna.Vidare skall kommittén senast den 1oktober 1996 lägga fram förslag tillansvarsfördelning mellan den offentligtfinansierade utbildningen, arbetslivetoch individen och förslag till lämpligarbetsfördelning mellan olika anordnareav samhällsstödd vuxenutbildning.Uppdraget skall slutredovisas senast den1 . Regeringen anför ipropositionen att flera av frågorna inomvuxenutbildningen är akuta och börövervägas i ett kortare perspektiv.Regeringen avser därför att sätta igång en skyndsam process i nära sambandmed kommittén . Några förslagbeträffande bl.a. folkbildningensomfattning, uppgifter m.m. läggs intefram nu.Frågor om folkbildningen tas upp iflera motioner.I motionerna Fi27 av ()och Fi47 () yrkande 1 betonas vikten av attanordnare av folkbildning, dvs.studieförbund och folkhögskolor, fårbesked om hur storade arbetsmarknadspolitiskt motiveradesatsningarna kommer att bli läsåret1996/97. För att utbildningen skall bliav så hög kvalitet som möjligt behöveranordnarna tid för planering, föranställning av personal och föranskaffning av lokaler och utrustning.Samma uppfattning framförs i motion Fi18(kds) yrkande 36.I motion Fi47 (v) yrkande 2 hemställsatt de särskilda,arbetsmarknadspolitiskt motiverademedlen till folkbildningen läsåret1996/97 skall vara av samma omfattningsom , dåmellan 510 och 539 miljoner kronoranvisades per budgetår.Enligt motionerna Fi27 (m) och Fi47 (v)yrkande 3 är det också viktigt för denlångsiktiga planeringen och utvecklingeninom folkbildningen och förutbildningens kvalitet att de särskilda,arbetsmarknadspolitiskt motiverademedlen efter /97 läggssamman med det ordinarie anslaget ochsåledes permanentas. I motion Fi27motiveras detta med attkorttidsutbildade, handikappade ochinvandrare måste ges möjligheter att ökasin kompetens och att det är dessagrupper som är prioriterade inomfolkbildningen. I motion Fi47 betonasatt folkbildningen bör ses som en sådankraft som motverkar uppkomsten av dets.k.