bet · GI01KU30 · 1995-05-11 00:00:00 — Utskottetanser att detta medfört en uppenbar risk för att det ikonsekvensutredningarna kunde komma att ges en alltför positivbild av innebörden av ett EU-medlemskap. Enligt utskottetsmening borde regeringen ha sett till att dessa sexkonsekvensutredningar haft en allsidig sammansättning omfattandepersoner med olika inställning till de sakområden sombehandlades i utredningarna.För att ge olika åsiktsriktningar möjlighet att ge uttryck försin syn och för att säkra kvaliteten borde enligt utskottetsmening regeringen ha låtit utredningarnas betänkanden bliföremål för en bred remissbehandling. Inte minst mot bakgrund avden överrepresentation av en åsiktsriktning som fanns iutredningarna hade en sådan behandling varit av stor betydelse.Sammanfattningsvis har således regeringen underlåtit att vidtaåtgärder för att åstadkomma en allsidig sammansättning avutredningarna och en bred remissbehandling av utredningarnasbetänkanden. Enligt utskottets mening kan regeringen inte undgåkritik för detta.7. Information till hushållen inför folkomröstningen omsvenskt EU-medlemskap (avsnitt 12.3)() och () anser att utskottetsyttrande under rubriken på s. 135 bort haföljande lydelse:Riksdagens beslut om medel för kampanjverksamhet införEU-folkomröstningen innebar att medlen principiellt skullefördelas lika mellan ja-sidan och nej-sidan. Båda sidorna skulleha samma möjlighet att nå alla väljare med informations- ochupplysningskampanjer. Med denna fördelning av medlen skullerisken minska för att folkomröstningskampanjen blev snedvridenpå grund av ojämna ekonomiska resurser.Som framgått ovan uppdrog regeringen tillRSV att till varje hushåll sända ut en informationsbroschyr sombeskrev röstningsförfarandet och i vilken det skulle beredasplats för information om det avtal regeringen träffat med EU:smedlemsstater om medlemskap i . Broschyren skulleinledningsvis omfatta tolv sidor i A4-format.Statsrådet beslut att låta ge ut ytterligareen broschyr om har enligt utskottets mening inneburiten sådan förstärkning av ja-sidans resurser att det inte kananses stå i överensstämmelse med beslut om likafördelning av de ekonomiska resurserna. För detta kan f.d.statsrådet inte undgå kritik.Av utredningen i ärendet och av utfrågningen med UlfDinkelspiel har framgått att UDH:s broschyr och UDH:s avsnitt iRSV:s broschyr på ett flertal punkter varit missvisande. Dettagäller bl.a. broschyrens redovisningar av frågan ombibehållandet av den svenska alliansfriheten och även i fråga omSystembolagets framtid. Vidare ges i broschyren en beskrivningav den s.k. miljöparagrafens innebörd som inte överensstämmermed avtalet och inte heller med miljökonsekvensutredningensuppfattning. I fråga om deklaration omoffentlighetsprincipen har i UDH:s broschyr underlåtits attredovisa EU-ländernas svar, där de förutsatte att sommedlem skulle komma att följa gemensamhetsrätten i dettaavseende. I broschyrens redovisning av avtalet har ocksåunderlåtits en redogörelse för den viktigaste innebörden av enanslutning till EU, nämligen att övertar samtligarättsakter som EU antagit och kommer att besluta om ienlighet med gällande traktat. Svenska lagar underordnasEG-rätten. Av broschyrens redovisning framgår inte att EU iväxande grad är en överstatlig organisation, där kantvingas lyda beslut mot sin vilja och där ett politiskt ansvarinte kan utkrävas av lagstiftarna. EU-medlemskapet skiljer sighärmed från samtliga andra internationella överenskommelser somSverige träffat.Enligt utskottets mening har dessa missvisande redovisningarinneburit att det svenska folket vilseletts vad gällerinnebörden av ett EU-medlemskap och därmed blivit påverkat attrösta i en viss riktning. har haft ansvaret förinnehållet i UDH:s broschyr och även i UDH:s avsnitt i RSV:sbroschyr. För de brister som förelegat i detta avseende kan hanenligt utskottets mening inte undgå kritik.8. Utlämnande av EU-handlingar (avsnitt 12.4)() anser att utskottets yttrande underrubriken på s. 137 bort ha följandelydelse:Redan innan tillämpningen av utrikessekretessen formellt ladesom har i olika sammanhang från svensk sidaförespråkats öppenhet när det gäller handlingar med anknytningtill EU. Regeringsbeslutet att vägra att lämna utminnesanteckningarna rimmar enligt utskottets mening illa meddenna strävan. Detsamma gäller jordbruksministerns kommentartill beslutet i tidningen där hanbl.a. anför att minnesanteckningar av samtal mellan tjänstemän iolika länder definitionsmässigt inte kan vara offentliga.Utskottet finner handläggningen betänklig och vill isammanhanget särskilt peka på att regeringens tillämpning avoffentlighetsprincipen på EU-handlingar har stor betydelse förhur den övriga förvaltningen hanterar frågan.9. Volvo-Renaultaffären och tidigare regeringars kontakter medbilindustrin (avsnitt 13.1)(m), (), (), (), (), () och () anser att utskottets yttrandeunder rubriken på s. 142--144 bort haföljande lydelse:Utskottet har genomfört den beslutade granskningen avregeringens kontakter med bilindustrin i Volvo-Renaultaffären.Utskottet konstaterar att regeringen väl lyckats göra enboskillnad mellan sitt ansvarsområde och det enskildanäringslivet. Frågan om en fusion mellan varför Volvos del en fråga för dess bolagsstämma och inte för densvenska regeringen.Granskningen föranleder i övrigt inte något uttalande.10. Statsminister brev till konstitutionsutskottetden (avsnitt 13.2), , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 144 börjar med "Utskottet vill" och slutar med "klartolämpligt" bort ha följande lydelse:Utskottet vill först konstatera, att det självfallet intefinns något som hindrar en statsminister från att skriva ettbrev till , vare sig konstitutionellaregler eller praxis. har begärt ett klarläggande avom vissa uppgifter varit korrekta eller inte. Detta innebarknappast, att han "lade sig i" utskottets granskningsarbete. Detgällde för honom politikens heder och etik.Statsminister reagerade i sitt brev mot den brist påoväld och objektivitet som han fann hos utskottets dåvarandeordförande, . Denne hade lämnat en rad felaktigauppgifter, såväl i intervjuer som vid utfrågningar, i avsikt attmisskreditera statsminister och statsrådet ochundergräva tilltron till deras ämbetsutövning. , att trots beriktiganden från såväl statsministerns somstatsrådet sida framförde ävenfortsättningsvis åtskilliga grundlösa beskyllningar.Mot den angivna bakgrunden förvånar det därför inte, att förrestatsministern i ett brev till utskottet reagerade mot vadsom framstod som uppenbara övergrepp. Detta kan inte ses somnågon inblandning i utskottets granskningsarbete utan endast somett rimligt sätt att slå vakt om, som Bildt uttrycker det,"heder och etik i politiken".Granskningen föranleder utöver detta inget uttalande frånutskottets sida.11. Försäljningen av statligt ägda aktier i (avsnitt 14), , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 167 börjar med "Vid försäljningen" och slutar med "frånutskottets sida" bort ha följande lydelse:Som framgått ovan var ett av motiven till försäljningen av endel av statens aktier i att regeringen ville ha ettmycket spritt ägande och en veritabel folkaktie. Det har vidareframgått att regeringen valde en rent mekanisk metod förtilldelning av aktierna utifrån dels ett krav på att alla skullebehandlas lika, dels ett krav på ett så bra pris som möjligt vidförsäljningen.Det var mot bakgrund av att staten avsåg att ha kvarmajoriteten av aktierna och att försäljningsposternas storlekvar sådan att aktierna skulle få stor spridning, som regeringeninte ansåg det erforderligt att göra någon kvalitetsbedömning avköparna i annat avseende än att transaktionerna inte var ett ledi ekonomisk brottslighet. Ett fåtal av köparna har i efterhandbedömts som mindre lämpliga. Enligt utskottets mening har det avutredningen framgått att möjligheterna att kontrollera dessaköpare i de avseenden som är aktuella hade varit ytterstbegränsade. Detta hade troligen inneburit vidtagande av åtgärdersom varit oerhört integritetskränkande, och det är tveksamt omsådana åtgärder hade kunnat vidtas utan lagändringar.Mot bakgrund av det nu anförda föranleder regeringenshandläggning av försäljningen av statligt ägda aktier iAssiDomän AB inte någon kritik från utskottets sida.12. Redovisning till av de ekonomiskaförutsättningarna för (avsnitt 17)(), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 202börjar med "Enligt utskottets mening" och slutar med "frånutskottet" bort ha följande lydelse:Vid sitt senaste beslut i Öresundsbrofrågan fickriksdagen veta att Öresundsförbindelsens ekonomiskaförutsättningar är stabila och att projektets lönsamhet inteäventyras av de kostnadsökningar som uppstått (1994/95:TU2).Förutsättningen för att regeringen skall kunna driva projektetvidare utan att inhämta nytt godkännande av är attprojektet inte belastar statskassan.Det finns dock en mängd information som utmanar regeringensförsäkringar om den stabila ekonomin. Som exempel kan nämnas attRiksrevisionsverket i sina kalkyler funnit bl.a. att deföretagsekonomiska kalkylerna är osäkra, att trafikprognosernaför den framtida trafiken är osäkra och att inga storainfrastrukturprojekt håller sig inom ramen för kalkyleradekostnader.Med hänsyn till de kraftigt ökade kostnaderna för byggandet avbron över Bält finns en uppenbar risk för att denna brointe blir av, vilket gör att bron över minskar iintresse från svensk sida.Eftersom kalkylerna var osäkra krävde att regeringennoga skulle följa upp projektet och rapportera till riksdagenårligen. Enligt utskottets uppfattning har de rapporter somregeringen lämnat varit alltför ofullständiga för attriksdagen skall kunna bilda sig en uppfattning om projektetslönsamhet. Eftersom flera av antagandena som låg bakomkalkylerna inte längre gäller, förefaller risken stor attstatskassan kommer att belastas, vilket i sin tur medför attstatsskulden kan komma att ytterligare öka.Mot den här angivna bakgrunden borde enligt utskottets meningbåde den förra och den nuvarande regeringen varit mer ambitiösaoch mer öppna mot i fråga om redovisningar avÖresundsbroprojektets ekonomiska förutsättningar. Utskottetutgår från att regeringen framgent kommer att leva upp till dekrav som ställde 1991 på ett bättre sätt än hittills.13. Statsråds förmögenhetsförhållanden (avsnitt 18)(m), (), (), (), (), () och () anser att utskottets yttrande underrubriken på s. 206--207 bort ha följandelydelse:Utskottet har inte att granska verksamhet, utansådan granskning sker i annan ordning. I det avseende som äraktuellt har utskottet varken underlag för eller anledning attanta att händelseförloppet i låneärendet varit annat än det avRiksbanken angivna, som också har granskats av en revisionsbyrå.Utskottet har således inte anledning till någon misstanke attdåvarande statsrådet intressen i påverkatföretagets möjligheter att låna i . Än mindre harutskottet anledning till misstanke att ageratotillbörligt i låneärendet.Det förhållandet att händelser med företag ellerorganisationer till vilka statsråd eller andra kända personerhar anknytning lätt väcker större uppmärksamhet i massmediernaän vad som annars skulle ha varit fallet kan inte enligtutskottets uppfattning läggas till grund för en konstitutionellbedömning av ett statsråds lämplighet. Om ett statsråd har ettbetydande förmögenhetsinnehav är detta inte heller i sig avkonstitutionellt intresse.Det skulle få orimliga konsekvenser om vissa personer ellergrupper skulle betraktas som i förväg diskvalificerade förstatsrådsposter. Det skulle i realiteten vara ett hot motdemokratin och kunna utgöra inkörsporten till ett politisktsystem som knappast någon önskar.Utskottet har som ovan framgår behandlat frågan om statsrådsförmögenhetsinnehav och ansvar som regeringsbildareför att ha utsett bl.a. till statsråd i 1993 årsgranskningsbetänkande. Utskottet konstaterade därvid attbestämmelsen i 6 kap. 9 § andra stycket regeringsformen iförsta hand har till syfte att värna om statsrådstjänstensintegritet. Huruvida innehav av ett speciellt uppdrag, utövandeav viss verksamhet, ägande av viss typ av egendom eller andraintressebindningar är ägnade att rubba förtroendet förstatsrådet fick bedömas från fall till fall. Utskottetredogjorde ingående för vad som borde iakttas i fråga omstatsråds förmögenhetsförvaltning och undvikande avjävssituationer samt i fråga om bindningar till företag ochorganisationer. Utöver de överväganden som utskottet gjordeföranledde granskningen -- som även innefattade frågan om CarlBildts ansvar som regeringsbildare -- inget uttalande frånutskottets sida. granskning av statsrådensförmögenhetsinnehav gav inte anledning till något uttalande frånutskottets sida.Enligt utskottets uppfattning leder varken E. lån hos elleruppmärksamheten över lånet till annan bedömning avfrågan om ansvar som regeringsbildare än vadutskottet tidigare gjort.Granskningen i ärendet föranleder inte något ytterligareuttalande.14. Statsrådet ledning av pensionsarbetsgruppen(avsnitt 19)() och () anser att utskottetsyttrande under rubriken på s. 209 bort haföljande lydelse:Vid granskningen har framkommit att pensionsarbetsgruppensordförande, dåvarande statsrådet , vid sidan avarbetsgruppens arbete har hållit partipolitiska överläggningarmed vissa partiers representanter. Den vid dessa överläggningarträffade överenskommelsen om huvuddragen i en pensionsreform harsedan utgjort en av grunderna för kommittésekretariatetsutarbetande av förslag till slutbetänkandetext. Vidare harframkommit att under kommitténs arbete med att utforma textenhar ledamöterna endast före varje sammanträde erhållitdet skriftliga materialet till sammanträdet. Detta har enligtutskottets mening inneburit att de av arbetsgruppens ledamötersom inte har deltagit i de partipolitiska överläggningarna harhaft begränsad möjlighet att framföra och få sina synpunkterbehandlade under kommitténs diskussioner. Vid granskningen harvidare framkommit att tjänstemän från berört departement harnärvarit vid vissa av de partipolitiska överläggningarna för attbiträda med sakupplysningar. Utskottet vill framhålla att detfrån demokratisk synpunkt är av vikt att en klar skiljelinjeupprätthålls mellan ett parlamentariskt kommittéarbete ochsådana samtal och överläggningar som kan förekomma mellan vissapartiers representanter vid sidan om kommittéarbetet.Granskningen föranleder i övrigt inte något uttalande frånutskottets sida.15. Utnyttjandet av bemyndigandet att inrätta Stiftelsenframtidens kultur (avsnitt 22)(m), (), (), (), (), () och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 221 börjar med "Utskottet vill" och slutarmed "stiftelsens verksamhet" bort ha följande lydelse:Granskningen föranleder inte heller i övrigt något uttalandefrån utskottets sida.16. Kulturministerns handlande i anslutning till utbytet avstyrelseledamöter i Stiftelsen (avsnitt 25.1)(), (), (m),(), () och (),anser att utskottets yttrande under rubriken på s. 232 bort ha följande lydelse:Stiftelseförordnandet för Stiftelsen är såutformat att det är regeringen som utser och entledigar såvälledamöterna som ordföranden i stiftelsens styrelse. Regeringenhar utnyttjat denna möjlighet till utbyte av styrelseledamöteroch ordförande genom sitt beslut . Utskottetkonstaterar att kulturministern i anslutning till regeringensbeslut har bundit upp stiftelsens styrelse för sin uppfattningom hur större delen av stiftelsens medel bör fördelas.Kulturministern har i detta sammanhang även framfört synpunkterpå vilken inriktning stiftelsens övriga medelstilldelning börha. Enligt utskottets mening saknar den av kulturministernförordade inriktningen av stiftelsens bidragsverksamhet stöd istiftelseförordnandet. Kulturministern kan därför inte anses hahandlat på ett från konstitutionella synpunkter tillbörligt sätti samband med utbytet av styrelseledamöter i Stiftelsenframtidens kultur.Vidare vill utskottet framhålla att det får anses åliggastatsråd att i samband med beslut att entlediga personer frånuppdrag iaktta den hänsyn som rimligen kan krävas i förhållandetill berörda personer. Enligt utskottets mening harkulturministern i viss mån brustit även i nämnda avseende isamband med utbytet av stiftelsens styrelseledamöter.Granskningen föranleder i övrigt inget uttalande frånutskottets sida.17. Utbildningsministerns åtgärder beträffande vissaforskningsstiftelser (avsnitt 25.2)(), (), (m),(), (), () ochHåkan () anser att utskottets yttrande under rubrikenpå s. 235 bort ha följande lydelse:Granskningen i förevarande ärende har visat attutbildningsminister genom sitt agerande gentemotforskningsstiftelserna bl.a. har försökt förmå dem att fördelastiftelsernas medel på ett sätt som skulle strida mot deförordnanden som stiftelsernas styrelser har åtagit sig attfölja. Enligt utskottets mening får utbildningsministern därvidanses ha agerat på ett olämpligt sätt.Granskningen föranleder i övrigt inget uttalande frånutskottets sida.18. Nomineringen av svenska befattningshavare vid EU:sinstitutioner (avsnitt 26), , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 244börjar med "Utskottet konstaterar att regeringen" och slutar med"utskottets sida" bort ha följande lydelse:Det är viktigt att utnämningar och nomineringar, såväl vadavser befattningar i som internationellt, grundas påförtjänst och skicklighet.Utskottet har konstaterat att vad gäller nomineringar tilltoppbefattningarna i EU regeringen inte har följt dennagrundläggande regel. I stället har personal medsocialdemokratisk anknytning gynnats. Av de sju personer som härär aktuella har fyra -- , , och -- socialdemokratisk anknytning. Deövriga har inte varit partipolitiskt aktiva.Det är djupt olyckligt att den partipolitisering av högreutnämningar som kännetecknat socialdemokratiska regeringar vadgäller befattningar inom nu också slår igenom vad gällertjänster inom EU. Även om det återstår att inledningsvistillsätta ett ytterligare antal tjänster inom vad som kan ansesvara den svenska kvoten, kommer den snedvridning som har ägtrum inte utan stora förändringar att kunna rättas till.Den granskning som utskottet gjort visar på stora brister inomregeringskansliet vad gäller tillsättningsproceduren förEU-tjänster. Särskilt markant har detta varit vad avser utseendeav ledamot av revisionsrätten.Utskottets granskning ger vid handen att nomineringarna tillEU-tjänster, till såväl form som innehåll, skötts på ett sådantsätt att regeringen och statsrådet inte kan undgåkritik.19. Nomineringen av svenska befattningshavare vid EU:sinstitutioner (avsnitt 26)(), (), ()och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 244 börjar med "Utskottet konstaterar att regeringen"och slutar med "statlig tjänst" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att på ett tidigtstadium, och innan rimligen kunnat ta del aveventuella intresseanmälningar till tjänsten, tillfrågades avdenne om han var intresserad av posten som ledamot irevisionsrätten.Utskottet konstaterar vidare att av de sju personer somnominerats på A 1-nivån och däröver är fyra kända som aktivasocialdemokrater medan de övriga tre inte varit partipolitisktaktiva. Det finns ingen anledning att ifrågasätta de nomineradesocialdemokraternas kompetens, men de angivna förhållandena kange anledning till tvivel om opartiskheten iberedningsförfarandet. För samtliga tjänster gäller att denominerade kandidaternas oavhängighet inte skall kunnaifrågasättas, och dessutom varar tjänsterna ände mandatperioder som kan ändra de partipolitiskamajoritetsförhållandena i . Det borde enligt utskottetsmening ha gett anledning till större varsamhet vidnomineringarna.20. Visst uttalande av statsrådet (avsnitt27), , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 245börjar med "Utskottets granskning" och slutar med "utskottetssida" bort ha följande lydelse:Vad gäller statsrådet uttalande om Danmarksagerande vid vill utskottet framhålla vikten avatt statsråd ålägger sig återhållsamhet i samband med uttalandensom kan uppfattas som ett ifrågasättande av andra ländersagerande. I övrigt föranleder granskningen inget uttalande.21. Rådet för mångfald inom massmedierna (avsnitt 29)(), (), (m),(), () och ()anser att utskottets yttrande under rubriken på s. 255 bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att regeringen beslutat tillsätta ettråd för mångfald inom massmedierna och att rådet ocksåtillsatts. Inom massmedievärlden har uttryckts farhågor för vadrådets verksamhet kan innebära för yttrande- ochinformationsfriheten. Rådets arbete har inletts, ochutvecklingen får visa om farhågorna varit grundade. Utskottetkan ha anledning att återkomma till rådets verksamhet vid senaretillfälle.Granskningen föranleder inte i övrigt något uttalande avutskottet.Särskilda yttranden1. skrivelser (avsnitt 8)() anför:Riksdagen beslutade i enlighet medkonstitutionsutskottets betänkande 1993/94:KU9 moment 10 om etttillkännagivande till regeringen rörande ledighetsreglerna förförtroendevalda.Utskottet hade funnit att problemet med förtroendevaldas rätttill ledighet i de fall de har skiftarbete kvarstod olöst. Motden bakgrunden borde regeringen enligt utskottets mening pålämpligt sätt se över reglerna om de förtroendevaldas rätt tillledighet från sina anställningar som behövs för uppdragen.Regeringen har beslutat återkalla detbemyndigande den tidigare regeringen gett i fråga om utredningrörande förtroendevaldas villkor. Enligt min mening är detangeläget att frågan om reglerna om ledighet för skiftarbetandeförtroendemän kommer till en lösning utan ytterligarefördröjning. Jag förutsätter att frågan ses över i ettlämpligt sammanhang.2. Regeringsmedlemmars agerande mot vissa stiftelser (avsnitt25)(), (), (), (s), , (s) (), (), () ochNils-Göran () anför:Socialdemokraterna och motsatte sig förra åretav olika principiella skäl inrättandet av stiftelser ochöverförandet av offentliga medel till dem.Den dåvarande borgerliga majoriteten genomdrev ändå sin vilja.Beslutet utformades på ett sätt som hindrar en senare riksdagatt ändra beslutet. Det är därigenom mer orubbligt än ettgrundlagsbeslut. En riksdagsmajoritets och regeringsgenomförande av sina idéer på ett sätt som hindrar framtidamajoriteter att genomföra sin politik skadar enligt vår meningförtroendet för det parlamentariska systemet.De socialdemokratiska statsrådens agerande måste självfalletbetraktas mot denna bakgrund.Konstitutionsutskottet1995-01-19 --11.40Offentlig utfrågning av förra statsrådet ,angående utövande av statens ägande av Nordbanken m.m.Kurt : Jag ber att få hälsa till den första offentliga utfrågningen ikonstitutionsutskottet. skall vi främst informera oss omhur man gick till väga när man från regeringens sida utsågoffentliga representanter och ordförande i har, som ni kanske har sett, ett omfattande program i dag.Vi börjar med f.d. finansminister . Kl. 11.00kommer vi att fortsätta med f.d. finansminister . F.d. statsrådet kommer . Vi skallavsluta dagens utfrågning med f.d. statsrådet , om allt går efter våra beräkningar.I brukar vi ge den som skall utfrågastillfälle att lägga fram några synpunkter innan frågorna börjar.Vill börja med en inledning?Allan : Ja, det vill jag gärna göra.Kurt : Varsågod!Allan : Herr ordförande! Jag känner mig myckethedrad över att få ge en bild av den viktiga fråga somfinansutskottet1 nu behandlar. Det handlar omkreditmarknaden och under första hälften av90-talet. Detta är en viktig ekonomisk-politisk fråga. Det ärännu ingen som har gett en heltäckande bild av vad som faktisktskedde när kreditbubblan blåstes upp och sedan sprack. Därför ärdet naturligtvis välkommet att försökerge en bild av vad som har förevarit och också ser på despeciella konstitutionella frågorna. Jag vill gärna bidra tilldetta granskningsarbete.Jag vill börja med att ge en allmän ekonomisk bakgrund. Sedanvill jag gå in på de speciella konstitutionella frågor som hartagits upp i underlaget för den här utfrågningen.Den kris som drabbade finansväsendet varinte någon isolerad svensk företeelse. Den var en del i en merallmän internationell utveckling.