bet · GI01NU20 · 1995-04-06 00:00:00 — Enligt uppgiftbedömer kraftindustrin att investeringar i förnyelse ochmodernisering av vattenkraftverk uppgår till ca 5 miljarderkronor fram . I detta sammanhang är syftet främstatt upprätthålla den tekniska nivån och inte att utvinna merkraft. görs bedömningen att det är svårt att fåekonomisk lönsamhet i utbyggnad av ny kraft i dessavattenkraftverk.Utskottet vill i denna fråga anföra följande.Vattenkraften svarar för en stor del av den svenskaelproduktionen. En omfattande utbyggnad av vattenkraften är intemöjlig mot bakgrund av skyddet för vidare vattenkraftsutbyggnad.Investeringar för renoveringar och viss utbyggnad av befintligaanläggningar kan också leda till miljöstörningar i strid mednaturvårds- och miljöintressen. Emellertid kan konstateras attinvesteringsvolymen fram för förnyelse ochmodernisering enligt uppgift uppgår till ca 5 miljarder kronor.Även om dessa investeringar främst syftar till att upprätthålladen tekniska nivån är det, menar utskottet, angeläget att deresurser som på detta sätt satsas också kan leda till attverkningsgraden och produktiviteten i anläggningarna ökar. Detär vidare viktigt att förnyelse och modernisering sker i sådantakt att kompetensen bibehålls i aktuell industri. Något skälför initiativ av i den nu aktuella frågan är enligtutskottets uppfattning inte erforderligt. Härav följer attriksdagen bör avslå motionerna 1994/95:N409 (s), 1994/95:N439(s) och 1994/95:N434 (mp), den sistnämnda i här berörd del.Forskning inom energiområdetEnergiforskningRiksdagen beslutade om riktlinjer förenergiforskningen för budgetåren 1993/94--1995/96 (prop.1992/93:170, bet. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 145)anför regeringen att dessa riktlinjer i stort sett bör liggafast för /96. Av statsfinansiella skäl krävs dockbesparingar även på energiforskningens område, anser regeringenoch föreslår ett anslag för nästa budgetår på ca 310 miljonerkronor. Enligt regeringen bör Programrådet vid Studsvik, som ärett av de ansvariga organen för energiforskningsprogrammet,läggas ned vid utgången av innevarande budgetår. De medel sområdet disponerar föreslås bli överförda till och användasför främst tillämpade forsknings- och utvecklingsinsatser påenergiområdet.Regeringen vill vidare, i enlighet med tidigare beslut, hariksdagens bemyndigande att under nästa budgetår låta staten tapå sig ekonomiska förpliktelser under kommande budgetår isamband med stöd till forskning och utveckling inomenergiområdet. För budgetåren 1997--2000 föreslås ramar på 110,70, 50 resp. 30 miljoner kronor.De nu behandlade förslagen tillstyrks av utskottet.Utskottet utgår från att ger den berördaforskningen vid Studsvik möjlighet att finna även andra finansiärer.Bioenergiforskning m.m.Inom bioenergiforskningsområdet bedriver programmenTrädbränslen och dess miljöeffekter, Energiodling och ekologi,Alternativa drivmedel, Avfall/Biogas/Miljö, , Kol,Bioenergi/klimat, Etanolutveckling samt Småskalig förbränning avbiobränslen. De två sistnämnda programmen har kommit till ståndgenom att i särskild ordning anvisade 25miljoner kronor för /94 (prop. 1992/93:179, bet.NU28). Avsikten var att dessa program skulle pågå /96. Från anslaget till bioenergiforskninghar vidare medel utbetalats till Programrådet vid Studsvik förforskning om förgasning och förbränning.Enligt regeringen bör nu den särskilda finansieringen avprogrammet Småskalig förbränning av biobränslen upphöra. Detskall ankomma på att avsluta programmet vid lämpligtidpunkt och inom ramen för det befintliga anslaget. Medhänvisning till det tidigare nämnda förslaget om attProgramrådet vid Studsvik skall läggas ned föreslås vidare attanslagsposten för forskning om förgasning och förbränningöverförs till disposition. Regeringens övervägandenbeträffande bioenergiforskningen utmynnar, efter hänsyn äventill sparkraven på statlig konsumtion, i ett förslag om att ca89 skall upptas på anslaget för nästa budgetår.Även i fråga om denna forskning begärs att regeringen skallbemyndigas att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser isamband med stöd till den berörda forskningen. För budgetåren1997--2001 föreslås ramar på 35, 25, 20, 15 resp. 10 miljonerkronor.I två motioner avvisas regeringens förslag om att programmetför småskalig förbränning av biobränslen skall upphöra. Det ärmycket viktigt att programmet får drivas vidare under nästabudgetår så att insatserna får genomslag också hos kommersiellatillverkare av mindre vedkaminer, anförs det i motion1994/95:N435 (mp). För att finansiera detta föreslårmotionärerna att avsätts från anslaget tillenergiforskning.I motion 1994/95:N449 (kds) framhålls att utvecklingen avtekniker för förgasning och förbränning av biobränslen kan kommaatt utgöra en avgörande faktor för möjligheterna tillomställning av energisystemet och därmed enkärnkraftsavveckling. Därför borde det aktuella programmet fåpågå även under /96.Utskottet vill erinra om att syftet med det aktuellaprogrammet har varit att av miljöskäl utvecklaförbränningstekniken för mindre anläggningar för biobränslen,dvs. mindre panncentraler och vedpannor. Programmet har sålundahaft begränsad relevans för omställningen av energisystemet.Anslagsmedlen för forskning om förgasning och förbränninganvänds däremot till grundforskning om både storskalig ochsmåskalig teknik för omvandling av biobränslen till värme ochel. Dessa medel kommer enligt regeringens förslag att överförastill NUTEK.Med det sagda avstyrks de här berörda yrkandena i motionerna1994/95:N435 (mp) och 1994/95:N449 (kds). Förslagen ibudgetpropositionen om anslag och bemyndigande avseendebioenergiforskningen tillstyrks av utskottet.Motion 1994/95:N435 (mp) innehåller också ett yrkande medbegäran om ett särskilt investeringsbidrag för övergång tillnya vedpannor. Dålig förbränning i mindre vedpannor är ettmiljö- och hälsoproblem som inte har uppmärksammats,hävdas det i motionen. För att stimulera till investeringar imiljögodkända vedpannor med s.k. ackumulatortankar föreslårmotionärerna -- dock utan förslag till finansiering -- att detskall införas ett särskilt bidrag om avinvesteringskostnaden.Statens naturvårdsverk och har på regeringens uppdragutrett förutsättningarna för att minska emissionerna av kolvätenvid eldning av biobränslen i villapannor, kaminer och liknandeanläggningar. De två myndigheterna har i en rapport tillregeringen föreslagit olika åtgärder --beträffande både gamla och nya anläggningar -- för att begränsautsläppen. Rapporten bereds inomregeringskansliet, och förslag på området kan enligt uppgiftkomma att tillställas senare under våren 1995.Riksdagen torde sålunda få anledning att återkommatill denna fråga. Med det sagda avstyrker utskottet motion1994/95:N435 (mp) i här behandlad del.Utveckling av ny teknik för etanolframställning m.m.I två motioner uppmärksammas forskning för utveckling avinhemskt framställda bränslen, främst etanol.Ett uttalande av om möjligheter att utvinna etanolur skogsråvara begärs i motion 1994/95:N269 (s). Motionärernagläder sig åt att det särskilda programmet för utveckling av nyteknik för etanolframställning skall fortgå även under nästabudgetår enligt regeringens förslag. Emellertid är de bekymradeöver att programmet ges minskade resurser inom ramen föranslaget till bioenergiforskning och menar att det i stället börges en ökad prioritet.Motion 1994/95:Sk683 (c), med rubriken avdrivmedel från förnybara energikällor, innehåller också ettyrkande om den tekniska utvecklingen av biodrivmedel. Dennuvarande inhemska produktionen av sådana drivmedel sker i småoch orationella anläggningar, framhåller motionärerna. De menaratt det nu krävs en teknisk utveckling och industriellt anpassadproduktion av olika biodrivmedel -- t.ex. etanol -- för attderas långsiktiga konkurrenskraft skall kunna bedömas.Statligt stöd till forskning och utveckling avseende etanollämnas på olika sätt. Från anslaget till bioenergiforskningutgår stöd -- via anslagsposten Energirelateradtransportforskning -- till forskning om ny processteknik företanolframställning ur cellulosahaltiga råvaror. FrånEnergiteknikfonden har utbetalats bidragom till ett kollektivforskningsprogram medStiftelsen etanolutveckling. Syftet med detta program harvarit att utveckla tekniken för framställning av etanol urcellulosahaltiga råvaror.Förutom dessa stöd beslutade , som redan nämnts,(prop. 1992/93:179 bil. 3, bet. NU28) om stöd tillett ytterligare program för utveckling av ny teknik företanolframställning -- programmet Etanolutveckling. Till dettaprogram, som hanteras av , har avsatts 15 miljoner kronorper år . I programmet skall de nyateknikerna för samtliga processteg studeras i ett sammanhang ochi en större skala än vad som gjorts i tidigare försök. Frånprogrammet utgår stöd till främst laboratorieutrustning ochpilotanläggningar för framställning av etanol urcellulosahaltiga råvaror.I anslutning till beslutet om detta stöd betonade riksdagendessutom i ett uttalande till regeringen, med anledning avmotioner i frågan och på förslag av utskottet (bet.1992/93:NU28), det angelägna i att takten ökas när det gälleratt inleda etanolproduktion i större skala.I december 1993 beslutade vidare regeringen att medel som haravsatts för utveckling av ny teknik för elproduktion medbiobränsle (se mer i det följande) också skall kunna disponerasför stöd till demonstrationsanläggningar för tillverkning avetanol ur cellulosarika råvaror.Som framgår av den lämnade redovisningen stöder staten påolika sätt forskning och utveckling kring etanolproduktion. Medhänvisning härtill och till uttalande i frågan våren1993 avstyrker utskottet de två här aktuella motionerna iberörda delar.VätgasÖkade insatser för att stimulera utvecklingen på vätgasområdetföreslås i tre motioner.I motion 1994/95:N425 (v) framhålls att länder som Tysklandoch bedriver omfattande utvecklingsarbete beträffandevätgastekniken och att ligger långt efter i dettahänseende. Regeringen bör enligt motionärerna utarbeta förslagsom främjar vätgasanvändningen för fordonsdrift.I framtidens energisystem kan vätgas bli värdefull somenergibärare, anförs det i motion 1994/95:N434 (mp). Olikaenergislag såsom vattenkraft, biomassa, sol- eller vindkraft kanomvandlas till vätgas, som därefter kan lagras, påpekas det.Valet av energibärare till framtidens transportmedel kommer attha stor betydelse för hela samhället, framhåller motionärernaoch föreslår två uttalanden av i nu nämnda frågor.Vätgas är det renaste av alla brännbara bränslen och ettmycket attraktivt drivmedel för personbilar, sägs det i motion1994/95:N237 (mp). Motionärerna efterlyser åtgärder för attfrämja forskningen och utvecklingen på området, främst avseendeproduktion och distribution av vätgas. Motionen innehållervidare två yrkanden, som behandlas av skatteutskottet (bet.1994/95:SkU28), om beskattningen av vätgas resp.klassificeringen av bilar drivna på vätgas. Slutligen begärs attriksdagen skall uttala sig för inrättande av ett eller flerasamarbetsprojekt med rörande vätgas. Mot bakgrund avatt vätgas kan tillverkas med solen som energikälla kan u-ländermed riklig tillgång på sol ges möjligheter till exportinkomster,framhåller motionärerna. borde därför samarbeta med etteller flera rörande vätgasproduktion.Från energiforskningsprogrammet utgår visst stöd till främstgrundforskningsinsatser avseende vätgas. Vidare medverkarSverige aktivt i internationella samarbetsprojekt påvätgasområdet.Våren 1993 beslutade om olika åtgärder motklimatpåverkan. Bland dessa åtgärder ingick ett stöd om 15miljoner kronor till utveckling och teknikupphandling avmiljöanpassade fordon och drivmedel (prop. 1992/93:179, bet.NU28). Ytterligare har ställts tillförfogande för detta ändamål genom beslut (prop.1993/95:100 bil. 13, bet. Medlen har tillförtsEnergiteknikfonden, och stöd kan utgå från dessa medel tillprojekt som kan leda till användning av vätgas för fordonsdrift.Riksdagen har tidigare vid olika tillfällen behandlat motionermed krav på ökade insatser för att stimulera utvecklingen påvätgasområdet. anförde utskottet (bet. 1988/89:NU25)att vätgasen på lång sikt kan komma att spela en viktig roll ienergiförsörjningen. En kombination av solen som energikälla och-- via elektrolys -- vätgas som energibärare ter sig, fortsatteutskottet, mycket tilltalande från såväl miljö- somenergisynpunkt. Med hänsyn bl.a. till forskningsinsatserna påområdet fann utskottet inte anledning till någon åtgärd avriksdagen i saken. Motionerna följdes upp i en reservation (fp,c, vpk). Där begärdes att en utredning skulle tillsättas meduppgift att kartlägga behovet av ytterligare stödinsatser påområdet. Liknande ställningstagandengjordes , då motioner i frågan senast behandlades iriksdagen (bet. 1989/90:NU40, res. c, vpk, mp).Enligt utskottets mening bör inte heller de nu aktuellamotionerna föranleda något initiativ av beträffandeutvecklingen på vätgasområdet. Utskottet hänvisar till de medelsom avsatts till stöd till utveckling och teknikupphandling avmiljöanpassade fordon och drivmedel. De nu berörda yrkandena imotionerna 1994/95:N425 (v), 1994/95:N237 (mp) och 1994/95:N434(mp) avstyrks sålunda.Vissa regionala frågorMotion 1994/95:N429 (s) tar sikte på etablering av enbiogaskombianläggning i . Tekniken för förgasning avbiobränslen är i vissa avseenden ny, men den har under många årutvecklats hos både leverantörer och användare, påpekarmotionärerna. De framhåller att en förstudie har visat på attförutsättningarna för att installera en biogaskombianläggning iBorås kommun är mycket goda och menar att det nu är hög tid attpåbörja detta projekt.Med utgångspunkt i ett delbetänkande (SOU 1991:93) frånBiobränslekommissionen beslutade , påregeringens förslag, att skulle avsättas förutveckling av ny teknik för elproduktion med biobränsle (prop.1991/92:97, bet. Medlen, det s.k. Fabelstödet, fördelasav Programstyrelsen för främjande av biobränsleanvändningen ochskall enligt riktlinjerna fördelas till ett mindre antalprojekt.Frågor om stöd till enskilda anläggningar är inte upp tillriksdagen att pröva. Utskottet avstyrker därför motion1994/95:N429 (s).Förslag om etablering av ett energicentrum i Nordupplandför utveckling av miljö- och energiteknik efterlyses i motion1994/95:N448 (v). Ett första steg i en sammanhållen strategi föralternativ energiproduktion bör vara att satsa på bredaforsknings- och utvecklingsinsatser inom en region, anförmotionären. Hon anser att behovet av regionalpolitiska insatsermen också närheten till universitet och relevantenergiproduktion motiverar lokalisering av en sådan verksamhettill Norduppland.Riksdagen har -- (bet.1991/92:NU25) -- på förslag av utskottet avslagit motioner avmotsvarande innebörd som den nu aktuella. Utskottet har anförtatt det närmast är en angelägenhet för respektive lokalaintressenter att ta det initiativ som erfordras för attförslaget skall bli prövat.Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker den nuberörda motionen.Utveckling och introduktion av ny energiteknikInledningFrån anslaget Insatser för ny energiteknik (E 7) utgår medelför stöd till investeringar i anläggningar för vindkraftverk ochsolvärmeanläggningar. Vidare överförs medel tillEnergiteknikfonden. För nästa budgetår föreslår regeringen attäven medel för stöd till biobränslebaserad kraftvärmeproduktionskall anvisas under nämnda anslag. Under budgetåren1992/93--1994/95 har medel för detta stöd anslagits underJordbruksdepartementets huvudtitel.Utskottet behandlar i följande avsnitt motioner om stöden tillkraftvärmeproduktion med biobränslen, vindkraft och solvärme ochdärefter frågan om anslagets totala storlek.Kraftvärmeproduktion med biobränslenI samband med energipolitiska beslut våren 1991beslutades, som tidigare framhållits, även om ett stöd förfrämjande av biobränslebaserad kraftvärmeproduktion. Bidragutgår för att främja investeringar i anläggningar för sådankraftvärmeproduktion men också för ombyggnad av befintligavärmeverk resp. fossilbränslebaserade kraftvärmeverk tillanläggningar för kraftproduktion med biobränsle. Våren1993 beslutades (prop. 1992/93:179 bil. 3, bet. NU28) om enförlängning av stödperioden till inom en oförändradmedelsram. Vidare fattades beslut om att stöd också skall kunnalämnas till anläggningar där det huvudsakliga bränslet består avvissa sorterade avfallsfraktioner. Medel till stödet anvisas iform av årliga anslag på . I enlighet härmedföreslås i budgetpropositionen (bil. 13 s. 143) att 200miljoner kronor skall avsättas för nästa budgetår.Stödet administreras av . Enligt uppgift har NUTEKbeviljat bidrag till 48 projekt med en total tillkommandeelproduktion från biobränslen på ca . Dessa beslutinnebär att den totala ramen på nu hartagits i anspråk eller intecknats.I motion 1994/95:N425 (v) föreslås att 200 miljoner kronorutöver regeringens förslag, eller totalt ,skall avsättas under det aktuella anslaget för att främja enökad användning av biobränslen.Enligt utskottets mening bör för nästa budgetåravsätta till det nu aktuella stödet ienlighet med tidigare beslut. Som redovisats inledningsvis skallEnergikommissionen granska stöden inom biobränsleområdet ochbl.a. bedöma deras påverkan på teknikutvecklingen ochstödformernas effektivitet. Av det sagda följer att det berördayrkandet i motion 1994/95:N425 (v) avstyrks av utskottet.VindkraftFör stöd till investeringar i anläggningar för vindkraftverkavsatte genom det energipolitiska beslutet våren för en femårsperiod eller 50 miljoner kronorper år. Från början utgick ett bidrag på avinvesteringskostnaden, men är stödnivån35 %. Enligt riktlinjerna för stödet lämnas bidrag tillanläggningar med en eleffekt på minst 60 kW.I enlighet med vad som gäller för innevarande budgetårföreslås i budgetpropositionen (bil. 13 s. 144) att 5 miljonerkronor -- av de avsatta medlen för investeringsprogrammet --skall tillföras Energiteknikfonden för utvecklingsinsatseravseende vindkraft. Till investeringsstödet skall sålunda 45miljoner kronor anslås enligt regeringens förslag.I motion 1994/95:N437 (m) begärs att subventionerna tillvindkraftsutbyggnaden skall reduceras. Motionären menar dels attvindkraften saknar betydelse för den framtidaenergiförsörjningen, dels att subventionerna till vindkraften"sätter alla sunda marknadsprinciper ur spel". Med hänsynhärtill och mot bakgrund av det statsfinansiella läget anser honatt stödnivån bör minskas och vara högst 10 %.En motsatt inställning till vindkraftens möjligheter kommertill uttryck i flera motioner. Vindkraftens stora fördelar äratt den är förnybar och att den har ringa effekt på miljön,anförs det i motion 1994/95:N425 (v). Där yrkas på att riksdagenhos regeringen skall begära förslag som främjar en utökning avvindkraften. Motionärerna menar bl.a. att investeringsbidragockså skall lämnas till små vindkraftsanläggningar.Liknande yrkanden om att bidrag skall utgå även tillvindkraftverk som producerar mindre än 60 kW finns i motionerna1994/95:N404 (m) och 1994/95:N421 (c). I den sistnämnda motionenanförs att det nu finns skäl att ompröva gränsen om 60 kW;motionärerna föreslår att bidrag skall kunna utgå tillanläggningar med en effekt på minst 15 kW -- under förutsättningatt anläggningarna uppfyller krav på kvalitet, livslängd ochsäkerhet.Vi vill se en kraftfull satsning på vindenergi som en del iett kretsloppssamhälle, anför motionärerna bakom motion1994/95:N434 (mp). De framhåller att vinden är en miljövänligenergiresurs med stor potential.I motionerna 1994/95:N443 (c, kds) och 1994/95:A416 (c)föreslår riksdagsledamöter från län att en myndighet förvindkraftsfrågor skall inrättas och lokaliseras till nämnda län.Med en sådan myndighet i denna region -- där enligt motionärernaen betydande del av vindkraftsutbyggnaden kommer att ske --skulle ett mer effektivt statligt organ för främjande avvindkraften skapas.Enligt utskottets mening finns det inte anledning förriksdagen att ta initiativ till inrättande av envindkraftsmyndighet, än mindre ta ställning tilllokaliseringen av en sådan myndighet. De nu berörda yrkandena imotionerna 1994/95:N443 (c, kds) och 1994/95:A416 (c) avstyrksalltså.Beträffande övriga motionsyrkanden om utvecklingen avvindkraft vill utskottet anföra följande.Riksdagen bör, enligt utskottets uppfattning, avsätta medelför stöd till vindkraften i enlighet med regeringens förslag ibudgetpropositionen. Någon omprövning av riktlinjerna förinvesteringsstödet för den avslutande stödperioden bör intekomma i fråga. Som tidigare nämnts ingår det iEnergikommissionens uppdrag att analysera resultaten av de olikaenergipolitiska programmen. Med det sagda avstyrks motionerna1994/95:N404 (m), 1994/95:N437 (m), 1994/95:N421 (c),1994/95:N425 (v) och 1994/95:N434 (mp) i aktuella delar.SolvärmeI samband med energiöverenskommelsen beslutades också, somredan nämnts, om ett femårigt stöd till investeringar isolvärmeanläggningar inom en total ram på 50 miljoner kronor.Den 1 januari 1993 höjdes stödnivån till avinvesteringskostnaden, från att tidigare ha legat på . Den1 återgick nivån till . Under budgetåren1992/93--1994/95 har också särskilda medel utöver den avsattaramen om anvisats.Boverket ansvarar för stöd till solvärme i bostäder och NUTEKför stöd till solvärmeanläggningar inom andraanvändningsområden, dvs. där mer storskalig solvärmeteknik äraktuell. Intresset för det senare stödet har varit litet, ochriksdagen beslutade därför (prop. 1992/93:100 bil.13, bet. NU28) att ytterligare medel för stöd till investeringari storskalig solvärmeteknik inte skulle anvisas. Dessa medel hari stället överförts till Energiteknikfonden förutvecklingsinsatser avseende sådan solvärmeteknik.För nästa budgetår bör enligt regeringens förslag ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 144) varderaavsättas till stöd till investeringar i solvärmeanläggningarresp. till utvecklingsinsatser avseende storskaligsolvärmeteknik.Ett uttalande av om solvärmens miljöfördelar och omvikten av investeringsbidrag till solvärmeanläggningarefterlyses i motion 1994/95:N421 (c).Krav på att skall avsätta medel utöver regeringensförslag för stöd till investeringar i solvärmeanläggningar förbostäder framförs i tre motioner. Ett förhöjt anslag med 45miljoner kronor begärs i motionerna 1994/95:N438 (c) och1994/95:Bo237 (v). Enligt dessa yrkanden skulle riksdagensålunda anvisa till det aktuellainvesteringsstödet. Statens budget skulle inte påverkas negativtav ett sådant förhöjt anslag, hävdas det i förstnämnda motion;tvärtom skulle investeringarna förutom ökad elproduktion ledatill ökad sysselsättning och ökade momsintäkter med åtföljandepositiva effekter för statsbudgeten.I motion 1994/95:N270 (mp) förordas en något lägre höjningeller . Anslaget till stöd till investeringari solvärmeanläggningar i bostäder är kostnads- ochenergieffektivt, anför motionärerna och föreslår alltså att detskall upptas till . Enligt ett yrkande imotion 1994/95:N434 (mp) skall uttala sig förutbyggnad av såväl solvärme som miljövänliga solceller.Med hänvisning till arbete avstyrkerutskottet även de här berörda motionsyrkandena. Utskottethar vidare inget att erinra mot förslaget i budgetpropositionenom medel för stöd till investeringar i och utveckling avsolvärme.Insatser för ny energiteknikSom tidigare nämnts föreslår regeringen att medel underanslaget Insatser för ny energiteknik skall anvisas för olikaändamål. Regeringen beräknar sålunda förstödet till biobränslebaserad kraftvärmeproduktion samt 45miljoner kronor resp. till investeringsstödenavseende vindkraft resp. solvärme. Härutöver föreslås att 95miljoner kronor skall överföras till Energiteknikfonden. Totaltskall alltså enligt regeringens förslag det nu aktuella anslagetupptas till ett belopp om 345 miljoner kronor.I det föregående har redovisats motionsyrkanden med andraförslag till medelsanvisning under anslaget Insatser för nyenergiteknik. Det gäller krav i motion 1994/95:N425 (v) påytterligare till stödet avseendekraftvärmeproduktion med biobränslen.