bet · GI01SfU10 · 1995-05-04 00:00:00 — har enligtmotionärerna fått i uppdrag att granska helasocialförsäkringssystemet för att dels se var det går att spara,dels försöka utröna om de olika bidragen uppfyller de politiskamålen, och dels granska enskilda bidragsformer. Enligtmotionärerna får analyser av den offentliga sektorn dock inteenbart begränsas till effektivitetsperspektivet, utan de måsteockså innefatta nya studier av metoder för förnyelse avpolitiken och den offentliga sektorn. I yrkande 6 begärs etttillkännagivande om behovet av mer forskningsbaserad kunskap ombakomliggande orsaker och samband då det gäller de senaste årensstora förändringar i sjukfrånvaron och förtidspensioneringen.Utskottet har tidigare uppmärksammat behovet avforskning inom socialförsäkringsområdet och senast i betänkande1994/95:SfU1. Utskottet anförde därvid bl.a. att det vartillfredsställande att det föreligger enpositiv trend beträffande forskning och utveckling inom detsocialförsäkringsrättsliga området. Behovet av forskning varenligt utskottet betydande inte minst med hänsyn till de storakostnader som socialförsäkringen omsluter och till kravet på atttillgängliga resurser används på ett effektivt sätt. Utskottetansåg det väsentligt att forskningsbehovet även fortsättningsvisuppmärksammas och att ytterligare resurser tillförs området.Utskottet kan i allt väsentligt ställa sig bakom de synpunktersom framförs av motionärerna. Även om forskning inomsocialförsäkringsområdet haft en positivutveckling är behovet av kunskaper om bakomliggandeorsakssamband och förändringar inom socialförsäkringssystemenstora. Utskottet utgår från att sådan forskning, inte minst motbakgrund av systemens stora sociala och ekonomiska betydelse försåväl samhälle som individ, får hög prioritet och att resurserställs till forskningens förfogande.Med det anförda anser utskottet att motion So293 yrkande 6 fåranses besvarad.BiståndsarbetareGällande bestämmelserFörsäkrade enligt den allmänna försäkringen är dels svenskamedborgare, dels andra personer som är bosatta i riket. Enförsäkrad som lämnar skall fortfarande anses vara bosatti riket, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst ett år.Med undantag för vissa SIDA-anställda gäller dessutom att densom av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land förarbete för arbetsgivarens räkning anses bosatt i riket underhela utsändningstiden. Detta gäller även medföljande make samtbarn som inte fyllt . Med make likställs den som utan attvara gift med den utsände lever tillsammans med denne, om detidigare varit gifta eller gemensamt har eller har haft barn.Den som återvänder till efter att ha varit bosattutomlands får i princip rätt till de olika förmånerna direktefter bosättningen här. Som sjukpenninggrundande inkomst beaktasdärvid enligt de allmänna bestämmelserna inkomst som enförsäkrad kan antas komma att tills vidare åtnjuta av egetarbete i följd eller av eget årligenåterkommande arbete. Vidare gäller att föräldrapenning utgesendast om föräldern har varit inskriven hos försäkringskassanunder minst närmast före den dag för vilkenföräldrapenning skall utbetalas. Föräldrapenning för de 180första dagarna utges med belopp motsvarande föräldernssjukpenning om föräldern under minst förebarnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför varitförsäkrad för en sjukpenning över garantinivån.Fr.o.m. gäller särskilda regler förfastställande av sjukpenninggrundande inkomst och beräkning avförsäkringstid inom föräldraförsäkringen för en försäkrad somvarit anställd hos , ett svenskt trossamfund, ettorgan som är knutet till ett sådant samfund eller en svenskideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. För dessagäller att den sjukpenninggrundande inkomsten får fastställastill ett belopp som motsvarar lägst den sjukpenninggrundandeinkomst som gällde före tjänstgöringen, omutlandstjänstgöringen varat högst . Bestämmelserna gälleräven den medföljande maken eller därmed likställd. Vidbestämmandet av villkoret om 180 dagars inskrivning hosförsäkringskassan skall bortses från tiden för utlandsvistelsenom den varat längst . Detsamma gäller beträffande kravetpå 240 dagars försäkring för att föräldrapenning övergarantinivån skall utges.MotionerI motion Sf252 anför m.fl. (mp) attvolontärer knutna till ideella biståndsorganisationer, som utgören viktig del i det svenska biståndsarbetet iutvecklingsländerna, ofta har en mycket låg lön och ett mycketsvagt socialförsäkringsskydd. Motionärerna begär i yrkande 1 etttillkännagivande om vikten av att de får behålla sina socialaförmåner under utlandsvistelsen. Vidare begär de i yrkande 2 atten kartläggning görs av dessa gruppers behov av ett bättresocialförsäkringsskydd vid hemkomsten.I motion 1993/94:Sf268 av () anförmotionären att biståndsarbetare bör ha samma sociala förmånersom medborgare som fortsätter att bo och arbeta i . Enöversyn av deras sociala förmåner bör därför göras.Utskottets bedömningRiksförsäkringsverket redovisade till regeringenen kartläggning av socialförsäkringsskyddet för personer somåtervänder efter utlandsarbete (se bet. 1990/91:SfU11 s.59--60). Fr.o.m. har därefter införts särskildaregler för biståndsarbetare m.fl. såväl vad gällersjukpenninggrundande inkomst som föräldrapenning. mening är biståndsarbetarnas sociala skydd vidhemkomsten härigenom förhållandevis väl tillgodosett. Utskottetanser vidare att särregler om förmåner från den allmännaförsäkringen under utlandsvistelsen inte bör införas för dennagrupp.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna1994/95:Sf252 och 1993/94:Sf268.Rapporteringsskyldighet enligt sjuklönelagenEnligt 12 § sjuklönelagen skall arbetsgivaren tillförsäkringskassan anmäla sjukdomsfall som har gett rätt tillsjuklön, om sjukperioden och anställningen fortsätter eftersjuklöneperiodens utgång. Anmälan skall göras inom sjukalenderdagar från denna tidpunkt. Arbetsgivaren skall lämnauppgift också om andra sjukdomsfall som har gett rätt tillsjuklön. Sådan uppgift skall lämnas senast vid utgången avkalendermånaden efter det sjuklöneperioden löpte ut.I motion Sf225 av m.fl. (kds, m, c, fp)anförs att det bör övervägas om arbetsgivarensrapporteringsskyldighet enligt sjuklönelagen kan förenklas.Behovet av uppgifter för sjukstatistiken kan enligt motionärernatillgodoses genom att begär uppgifter frånutvalda företag, och inte genom en allmänrapporteringsskyldighet. Vidare bör det ligga på den anställdeatt på eget ansvar till anmäla sjukfall somvarar utöver arbetsgivarperioden. Motionärerna begär etttillkännagivande härom.Utskottet har tidigare avstyrkt motioner med begäran attanmälningsskyldighet av korta sjukfall skall slopas (se senastbet. 1992/93:SfU14). Utskottet har därvid ansett att enrapportering även av korta sjukfall behövdes för attsjuklönereformen skulle kunna följas upp och värderas. Detsammagällde även i övrigt förändringar i fråga om befolkningens hälsaoch ohälsa. Utskottet har vidare ansett att den föreslagnarapporteringsskyldigheten var så administrativt enkel som kundebegäras.Utskottet vidhåller denna uppfattning men vill erinra om attSjuk- och arbetsskadeberedningen enligt sina direktiv bör lämnaförslag som tillgodoser samhällets behov av information omohälsa, sjukskrivningsmönster, arbetsskador m.m. Vad gälleransvaret för att anmäla sjukfall som fortsätter eftersjuklöneperioden anser utskottet att det även fortsättningsvisbör åvila arbetsgivaren. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion Sf225.NärståendepenningFr.o.m. har en närstående som vårdar en svårtsjuk person rätt till ersättning från sjukförsäkringen ochledighet från sin anställning under ett högsta antal dagar.Tiden begränsades vid reformens genomförande till högst 30 dagaroch förlängdes fr.o.m. till högst 60 dagar.Närståendepenning vid vård av person som smittats av hiv vidanvändning av blod eller blodprodukter inom den svenska hälso-och sjukvården kan dock utges för högst 240 dagar.Närståendepenning utges av SGI:n, delad medårsarbetstiden, och kan tas ut i form av hel, halv eller enfjärdedels ersättning.I propositionen föreslås att till anslaget B 3.Närståendepenning anvisas ett förslagsanslag på 41 400 000 kravseende av utgifterna för närståendepenning.Propositionen har i denna del inte föranlett någotmotionsyrkande. Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.I motion Sf264 anför m.fl. (fp) att regeringen börta upp överläggningar med de båda med dem se över hur närståendevården skall kunnaunderlättas. En fortsatt utbyggnad av växelvårdsplatser bör varaett inslag. Ett annat viktigt inslag bör vara att utvidgakretsen sjuka vars närstående skall kunna få närståendepenningoch rätt till ledighet. Den tid för vilken närståendepenningskall kunna utgå bör avsevärt förlängas, och motionärerna begäri yrkande 2 att beslutar att som ett första stegförlänga tiden från nuvarande (120dagar) fr.o.m. . Vidare begär de i yrkande 3 etttillkännagivande om överläggningar med de båda kommunförbundenoch förbättrade förutsättningar för närståendevård.Utskottet konstaterar att tiden för ersättning och ledighetvid närståendevård har förlängts . Dettamotsvarar i allmänhet närmare tre månaders vårdtid. Utskottetanser sig inte kunna tillstyrka en förlängning av denna tid.Något uttalande från sida om överläggningar mellanregeringen och de båda kommunförbunden beträffande växelvårdanser utskottet inte påkallat.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Sf264yrkandena 2 och 3.Tillfällig föräldrapenning till båda föräldrarna samtidigtI motion Sf247 av och () anförmotionärerna att det har visat sig att det är mycket viktigt attföräldrarna till ett dövt eller hörselskadat barn gemensamt lärsig barnets språk. Det är också mycket viktigt att föräldrarnatillsammans får krisbearbetning av den nya livssituationen.Motionärerna anför vidare att reglerna för tillfälligföräldrapenning förhindrar föräldrarna att delta iutbildning och krisbearbetning och få ersättning frånförsäkringskassan. Därför måste landstingen erbjuda föräldrarnasådan utbildning och krisbearbetning var för sig, vilket ger ettbetydligt sämre resultat och orsakar större kostnader förlandstingen. Kostnaderna för blir däremotdesamma om föräldrarna ges möjlighet att ta ut tillfälligföräldrapenning som när de liksom nu tar ut tillfälligföräldrapenning vid olika tillfällen. Motionärerna begär etttillkännagivande om det anförda.Samtidigt med införandet av lagen(1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade,LSS, genomfördes flera förbättringar i föräldraförsäkringen förföräldrar till funktionshindrade barn (prop. 1992/93:159, bet.1992/93:SoU19, rskr. 1992/93:321). Bl.a. utökades antaletkontaktdagar. Vidare beslöts att tillfällig föräldrapenning ivissa fall skulle kunna utges även när barnet inte ärnärvarande. Dessutom höjdes åldersgränsen för tillfälligföräldrapenning för vissa funktionshindrade barn.Enligt de nya bestämmelserna kan en förälder till barn somomfattas av LSS ha rätt till kontaktdagar, bl.a. vidföräldrautbildning från barnets födelse till dess att barnetfyller . Ersättning utges i dessa fall under högst tiodagar per barn och år, och ersättningen får utges till bådaföräldrarna . Som skäl för utökningen av antaletkontaktdagar angavs bl.a. att det var angeläget för föräldrartill barn med funktionshinder att få ökad kunskap om hur barnetsutveckling kan främjas, hur stöd i hemmet kan läggas upp och hurden egna föräldrarollen kan stärkas. Det finns behov av attförbättra för föräldrar att enskilt eller tillsammans delta iföräldrautbildning. Det gäller bl.a. deltagande i kurser somanordnas vid s.k. kunskapscentra (resurscentra).Tillfällig föräldrapenning kan också utges till förälder tillett sjukt eller funktionshindrat barn som inte har fyllt 12 årnär föräldern besöker en medverka ibehandlingen av barnet eller för att lära sig vårda barnet.Detta gäller även när föräldern deltar i en kurs som anordnas avsjukvårdshuvudman i samma syfte. Enligt de nya bestämmelsernagäller inte längre något krav på att barnet är närvarande.Tillfällig föräldrapenning i annan form än kontaktdagar får dockutges till båda föräldrarna för samma barn och tid endast ombåda föräldrarna följer med ett barn till läkare när barnetlider av allvarlig sjukdom. Detsamma gäller om båda föräldrarna,som en del i behandlingen av barnet, behöver delta i ettläkarbesök eller i någon av läkare ordinerad behandling.Utskottet konstaterar att det gjorts storaförbättringar i möjligheterna för föräldrar tillfunktionshindrade barn att få tillfällig föräldrapenning.Föräldrar till ett dövt eller svårt hörselskadat barn harmöjlighet att utnyttja de i de situationermotionärerna åsyftar. Annan tillfällig föräldrapenning kandäremot inte tas ut av föräldrarna annat än i vissabehandlingssituationer. Utskottet förutsätter att de nyabestämmelserna i föräldraförsäkringen följs upp inom ramen förhandikappreformen. Utskottet vill dock erinra om attmerkostnader till följd av ett barns funktionshinder kan beaktasvid bedömningen av rätt till vårdbidrag enligt AFL.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Sf247.Bruttoredovisning och finansieringsprinciper försjukförsäkringenNuvarande ordningDen allmänna sjukförsäkringen finansieras genomsjukförsäkringsavgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter och lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter.Enligt 19 kap. 2 § AFL finansieras sjukförsäkringen dessutom avstatsmedel. Statsbidrag lämnas av kostnaderna försjukförsäkringsförmåner. Enligt 4 kap. 1 § socialavgiftslagenskall det finnas en fond, allmänna sjukförsäkringsfonden, förreglering av över- och underskott. Enligt ett regeringsbeslutunder används inte fonden löpande, och harfondens återstående behållning överförts till statsbudgeten.För den frivilliga sjukpenningförsäkringen erlägger deförsäkrade avgifter som fastställs av (). Avgifterna skall tillsammans med andra tillgängliga medeltäcka kostnaderna för sjukpenning och förvaltning samt förslåtill fondbildning. Enligt 21 kap. 2 § AFL lämnas statsbidrag med15 % av kostnaderna för försäkringsförmånerna. För reglering avöver- och underskott skall hos varje försäkringskassa finnasen fond för den frivilliga sjukförsäkringen.De lagstadgade statsbidragen, dvs. av utgifterna för deallmänna sjukförsäkringsförmånerna resp. den frivilligasjukförsäkringen, redovisas på statsbudgetens utgiftssida. Påstatsbudgetens inkomstsida redovisas, netto, inkomster avsjukförsäkringsavgift och av utgifterna för förmåner frånden allmänna sjukförsäkringen. Avgifterna för den frivilligasjukförsäkringen liksom avkastningen av de frivilligasjukförsäkringsfonderna redovisas däremot inte på statsbudgeten.Till och med /93 har av kostnaderna förförvaltningen av den allmänna sjukförsäkringen, dvs.försäkringskassornas administration, redovisats påstatsbudgetens utgiftssida och övriga kostnader redovisats påinkomsttitel. redovisas av förvaltningskostnadernapå statsbudgetens utgiftssida. I 19 kap. 2 § AFL anges attstatsbidrag lämnas för förvaltningen.Proposition 100Regeringen anger i budgetpropositionen (finansplanen) attverksamheter som påverkar statens lånebehov och verksamheter somriksdagen regelstyr i normalfallet bör tas upp på statsbudgeten.Härvid bör bruttoredovisning tillämpas i större utsträckning.Med bruttoredovisning menas att inkomster och utgifter redovisasbrutto, dvs. var för sig på särskilda inkomsttitlar ochutgiftsanslag. I finansplanen anges också att regeringen avseratt återkomma med förslag till nystatsbudgetmodell.Inom område föreslår regeringen attbruttoredovisning på statsbudgeten införs avseende utgifternaför föräldraförsäkringen, sjukpenning, rehabilitering,sjukvårdsförmåner och närståendepenning. Dessa skall i sinhelhet redovisas på utgiftssidan. Med hänvisning till attfinansieringen av sjukförsäkringen har ändrats i och medinförandet av en allmän sjukförsäkringsavgift föreslårregeringen att reglerna om finansiering av dessa förmåner ändrasmed början av /96. I stället för den nuvarandebestämmelsen att statsbidrag lämnas bör anges attstatsbidrag får lämnas. Det senare blir enligt regeringenaktuellt i det fall utgifterna ett visst år överstigerintäkterna av de sociala avgifter som avser den allmännasjukförsäkringen.Även beträffande den frivilliga försäkringen bör i lagen angesatt statsbidrag får lämnas. Eftersom den frivilligasjukförsäkringens fonder motsvarar utgifterbör enligt regeringen inget statsbidrag utgå.Regeringen hemställer att antar förslag till lag omändring i lagen om allmän försäkring. Ändringarna i nu aktuelldel avser 19 kap. 2 § och 21 kap. 2 § AFL och föreslås träda ikraft den 1 juli 1995.Utskottets bedömningStora delar av socialförsäkringssektorn redovisas helt ellerdelvis vid sidan av statsbudgeten. Den allmänna sjukförsäkringennettoredovisas på inkomsttitel förutom statsbidraget somredovisas på statsbudgetens utgiftssida. För folkpensioneringengäller däremot att folkpensionsutgifterna bruttoredovisas påutgiftssidan. görs en samlad redovisning avsocialförsäkringssektorns olika delar i Socialdepartementetsbilaga till budgetpropositionen.I de nya direktiven till Sjuk- och arbetsskadeberedningenanges att ett huvudalternativ för beredningen bör vara attohälsoförsäkringen kvarstår inom ramen för statsbudgeten.Beredningen skall dock utforma förslag till en redovisning avohälsoförsäkringens inkomster och utgifter så att det är möjligtatt utläsa försäkringens finansiella ställning. Detta kanexempelvis ta formen av en fiktiv fond. Beredningen äroförhindrad att även pröva för- och nackdelar med en ordning därden allmänna försäkringen ges en mer fristående ställning. Iavvaktan på förslag om en sådan ohälsoförsäkring har utskottetinget att erinra mot att den allmänna sjukförsäkringenbruttoredovisas fr.o.m. /96. Utskottet vill dockframhålla att det vid övergången från en redovisningsmetod annan tydligt måste anges hur statsbudgeten förändras. Det ärockså viktigt att jämförelser över tiden kan göras på ettkorrekt sätt. Även vid en bruttoredovisning av den allmännasjukförsäkringen kommer det, med hänsyn till attsjukförsäkringsutgifterna är fördelade på flera anslag, attkrävas en särskild sammanställning för att ge en samlad bild avsjukförsäkringens inkomster och utgifter.Eftersom den allmänna sjukförsäkringsfonden inte längreanvänds för reglering av över- och underskott blir statsbidrageti praktiken beroende av hur stor del av utgifterna som täcks avavgiftsinkomster. Om avgiftsinkomsterna är större än utgifternainnebär mellanskillnaden i stället ett tillskott tillstatsbudgeten. Det är därför lämpligt att det i lag endast angesatt statsbidrag får lämnas.Enligt förslaget till ny lydelse av 19 kap. 2 § AFL skall detäven beträffande förvaltningen anges att den finansieras genomavgifter och att statsbidrag får lämnas. Utskottet förutsätterdärför att vad som anförts i budgetpropositionen om statsbidragtill den allmänna sjukförsäkringen och om bruttoredovisning avutgifterna i motsvarande mån kommer att gälla ocksåförvaltningskostnaderna.Beträffande den frivilliga sjukförsäkringen är förhållandenaannorlunda. Här förs försäkringen, bortsett från det nuvarandestatsbidraget, helt utanför statsbudgeten. På statsbudgetensutgiftssida bör därför även i fortsättningen endast redovisasstatsbidragsdelen. Utskottet delar regeringens uppfattning attnågot statsbidrag inte skall utges. Med hänsyntill att utgifterna för frivillig sjukförsäkring endast beräknasuppgå till för /96 föreslårutskottet nedan ingen justering av medelsanvisningen.Utskottet tillstyrker lagförlaget såvitt avser 19 kap. 2 § och21 kap. 2 § AFL.Medelsanvisning till sjukpenning och rehabiliteringProposition 100 och 147Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att tillanslaget B 1. Sjukpenning och rehabilitering anvisas ettförslagsanslag på , vilket motsvarar av de beräknade utgifterna för sjukpenning (inkl. frivilligsjukpenning) och rehabilitering samt utgifter enligt vissabestämmelser i sjuklönesystemet. Under anslaget har kostnadernaför rehabiliteringsundersökningar vid RFV:s sjukhus, somtidigare redovisats under anslaget B 5. Förtidspensioner, förtssamman med utgiftsslaget köp av yrkesinriktaderehabiliteringstjänster. Kostnaderna för dessa undersökningarberäknas under /96 till 210 miljoner kronor.Regeringen hemställer att godkänner denna ändradefinansiering av kostnader för rehabiliteringsundersökningar m.m.vid RFV:s sjukhus.I proposition 1994/95:147 framhålls att regeringens förslagtill åtgärder som förbättrar de medicinska underlag som liggertill grund för beslut om sjukpenning och förtidspension innebären minskning såvitt gäller sjukförsäkringsutgifterna med för /96. Regeringen föreslår atttill förslagsanslaget Sjukpenning och rehabilitering för nämndabudgetår anvisas ett belopp som är lägreän vad som föreslagits i proposition 1994/95:100.MotionI endast en motion, nämligen Sf238 av m.fl.(m), finns yrkande som avser medelsanvisningen. I motionenföreslås, som tidigare redovisats, att den sjukpenninggrundandeinkomsten skall baseras på medelvärdet av de senaste 24månadernas inkomst och att ytterligare en karensdag skallinföras i sjukförsäkringen. Ändringarna skall gälla fr.o.m. den1 . Med hänvisning till de föreslagna förändringarnaföreslår motionärerna att anvisar 4 300 miljonerkronor mindre till anslaget B 1 än vad regeringen föreslagit(yrkande 4).Utskottets bedömningUtskottet har ovan avstyrkt bifall till motion Sf238 yrkandena1 och 2 och utskottet avstyrker därför bifall även till yrkande4 i motionen.Utskottet vill emellertid närmare beröra den ändradefinansieringen av kostnader för rehabiliteringsundersökningarvid RFV:s sjukhus.RFV:s sjukhus bedrivs som två helstatliga aktiebolag, ABKurortsverksamhet och AB Kuranstalt. Företrädare fördessa aktiebolag har uppvaktat utskottet och påtalat att denföreslagna budgetförändringen innebär att ifrågavarande medelför rehabiliteringsutredningar, som varit förslagsvisanvisade, nu blir begränsade till högst förkommande budgetår. Bolagen har emellertid redan budgeterat fören verksamhet som för /96 skulle innebära behovav intäkter på ytterligare . Bolagen har ingenmöjlighet att med denna korta varsel nu göra nödvändiganeddragningar i verksamheten.För sjukhusen gäller följandeverksamhetsinriktning.1. Sjukhusen skall biträda med utredningar avseende försäkradedär diagnoserna ofta är oklara och där sjukskrivningstiden varitlång.2. Sjukhusen skall genomföra utredningar med huvudsyftet attfå fram en klar diagnos som skall vara underlag för denfortsatta rehabiliteringsplaneringen. Denna verksamhet skallbegränsas till vissa nischer, i första hand inom områdetmuskuloskelettala sjukdomar där en hög kompetens skall byggasupp vid sjukhusen.3. Sjukhusen skall biträda med aktiva rehabiliteringsinsatser.Även denna verksamhet skall vara inriktad mot speciella grupper,där bl.a. internatformen bedöms vara av särskilt stort värde irehabiliteringsarbetet.4. Sjukhusen skall genomföra insatser inom området forskningoch utveckling, främst metodutveckling inriktad på att lösa försocialförsäkringen viktiga hälsoproblem.5. Sjukhusen skall erbjuda försäkringsmedicinsk utbildning iförsta hand till personal vid försäkringskassorna men också tillläkare och övriga aktörer inom rehabiliteringsområdet.De ekonomiska principerna för bolagen är följande.Sjukhusen skall producera utrednings- ochrehabiliteringstjänster till lägsta kostnad.Verksamheten skall bedrivas utan vinstintressen, ocheventuellt överskott skall återbetalas.Bolagsstyrelsen fastställer en årlig vårddygnskostnad somskall täcka sjukhusens drift och mindre ny- ochåterinvesteringar. Vårddygnskostnaden för harfastställts till för sjukhuset i och 1 060kr för sjukhuset i vårddygnskostnaden betalar försäkringskassorna sombelastar anslaget B 2. Sjukvårdsförmåner m.m., medan övrig delbelastar anslaget B 5. Vid avvecklandet avfolkpensioneringsfonden avsattes medeltill en särskild fond för att trygga sjukhusens framtid.