bet · GI01FiU10 · 1995-02-23 00:00:00 — Med många expansiva små och medelstora företag minskar risken föröverhettning på lokala arbets- och bostadsmarknader och därmed även risken förkostnadsdrivande inflation. Den nedrustning av regionalpolitiken som regeringenaviserar i budgetpropositionen måste enligt utskottets mening stoppas.Arbetsmarknadspolitiken måste vara kostnadseffektiv, dvs. man måste få mestamöjliga utbyte av insatta ekonomiska resurser. Regeringens förslag att avskaffaungdomspraktiken och ersätta den med ungdomsintroduktion är en felaktig åtgärd.Det hotar att skapa en ökad arbetslöshet bland ungdomar. Utskottet motsättersig denna åtgärd. Utskottet motsätter sig också att företagsutbildning ochsystemet med arbetslivsutveckling (ALU) kraftigt skärs ned. Likaså motsättersig utskottet förslaget att sänka lönebidraget liksom införande av ett särskilts.k. N/T-arvode. Utskottet föreslår även att den utestående reservationen påAMS budget på skall dras in. Vidare avvisar utskottetförslaget att införa ett särskilt nyanställningsstöd (NYS).På område föreslår utskottet dessutom attanslaget till AMS förvaltningskostnader centralt minskas med 800 miljonerkronor och att dessa medel i stället ställs till länsstyrelsernas förfogandeför landsbygdsutveckling och småföretagsutveckling. Insatserna förregionalpolitiken bör återställas till föregående budgetårs nivå, somanvisade medel för flyttbidrag reduceras.Utskottet delar uppfattningen att neddragningar måste göras i den statligakonsumtionen men vill understryka att inriktningen påutgiftsneddragningarna måste vara långsiktiga och utgå från de berättigadekraven på rättvisa och en grundläggande trygghet.En skatteväxling med sänkt skatt på arbete och höjd skatt på miljöstörandeverksamhet skapar förutsättningar för ett mer miljöanpassat samhälle och flerjobb. Utskottet föreslår en skatteväxling på med bl.a. höjdkoldioxidskatt och uranskatt i utbyte mot sänkta arbetsgivaravgifter.Tillsammans med i budgetpropositionen föreslagna för attförbättra småföretagens situation möjliggör detta en sänkning avarbetsgivaravgifterna med under budgetåret.Utskottet förordar att föräldraförsäkringen och barnbidraget i åldersgruppen0--läggs samman till ett familjestöd -- ett beskattat barnkonto. Det är envidareutveckling och förbättring av familjestödet. Genom utskottets förslagtill barnkonto, med lika stöd till varje barn, får familjerna, av vilka mångalever under knappa ekonomiska omständigheter, ett förstärkt stöd. Den orättvisasom råder där föräldraförsäkringen varierar /dag församma insats undanröjs. Dessutom utjämnas det samhälleliga stödet mellan demsom har offentlig barnomsorg och dem som inte har en sådan.I enlighet med förslag bör sjuklöneperioden förlängas från 14 till28 dagar och en ny samordnad arbetslivsförsäkring införas.Utskottet föreslår vidare en mer kortsiktig strukturell reform innebärandeatt basbeloppet räknas upp med högst av inflationen1996--1998. Åtgärden har stora fördelar. Den bryter sambandet mellan statenskostnader och inflationen. Den bör också öka trycket på arbetsmarknadens parteratt hålla tillbaka kostnadsökningar.Utskottet anser att en utredning bör göras i syfte att avskaffa räntebidragenvid nyproduktion och ombyggnad. Som kompensation bör å andra sidan byggmomsensänkas till , vilket innebär att investeringskostnaden kan pressas ned. Detidigare beslutade neddragningarna av räntesubventionerna bör genomföras. Detger en ytterligare förstärkning av de offentliga finanserna med 1 750 miljonerkronor för /96.Riksdagen beslutade att den statliga inkomstskatten skulle höjasfrån . Enligt beslutet skall höjningen vara tillfällig. Samtidigtåterinfördes grundavdraget vid den statliga taxeringen. Enligt utskottetsuppfattning är det inte försvarbart att fatta beslut om nyaförändringar i skatteuttaget. beslut bör därför ligga fast tillsvidare. Utskottet anser emellertid att skattesatsen bör sänkas till 20 %fr.o.m. än gällande beslut.I konsekvens med utskottets tidigare ställningstagande accepterar utskottetatt grundavdraget finns kvar så länge skattesatsen i den statliga beskattningenär . Utskottets förslag om begränsad uppräkning av basbeloppet under åren1996--1998 påverkar också inkomstbeskattningen med en varaktig budgeteffekt på1,. Dessutom bör reallöneskyddet för höginkomsttagare slopaseftersom utrymmet för reallöneökningar totalt sett är litet. Detta beräknas geen intäktsförstärkning på 0,8 miljarder kronor.I enlighet med motionärernas förslag bör kvittningsrätten för underskott inystartad näringsverksamhet återinföras liksom tidigare bolagsskatteregler förupplösning av skatteutjämningsreserv.Utskottet föreslår en privatisering av Nordbanken. En försäljning bör ske medupp till av aktiekapitalet under /96. Dessutom bör enåterbetalning i form av en avgift till staten införas för bank- ochfinanssektorn. Den närmare utformningen av en återbetalningsplan i form av enbankavgift måste utredas innan den kan bli föremål för beslut. Den sammanlagdaårliga avgiften bör ej understiga . Utformningen måsteanpassas till strävan att åstadkomma ett sänkt allmänt ränteläge och krympanderäntemarginaler. Avgiften bör i princip omfatta hela bank- och finanssektorn.En utgångspunkt bör vara att avgiften tas ut fr.o.m. efter det att enbank eller ett finansbolag visar positivt helårsresultat. Detta bör gesregeringen till känna.Utskottet biträder med det anförda det budgetförslag som framförs i motionFi219 (c). Det kan sammanfattas på följande sätt.Sammanfattning av budgetalternativ för /96,saldoeffekter och långsiktig helårseffektBelopp i miljoner kronor1995/96 1998 Helår(saldo)Besparingar 12 795 23 147 14 952Intäktsökningar 11 550 8 850 7 000Utgiftsökningar -10 080 -17 890 -7 778Engångsförstärkning 17 600 - 1 400Budgetförstärkning 24 345 31 997 23 352(exkl. engång)Budgetförsvagning -10 080 -17 890 -7 778Summa 14 265 14 107 15 574Utskottet tillstyrker med det anförda den inriktning av budgetpolitiken somförordas i motion Fi219 (c) yrkandena 2, 4 och 16. Denna inriktning har vissalikheter med vad som föreslås i motionerna Fi210 (m) yrkande 2, Fi211 (fp)yrkande 2 samt Fi216 (kds) yrkande 2, men den avviker påtagligt från deninriktning som förordas i motionerna Fi218 (v) yrkande 2 och Fi212 (mp) yrkande25. Dessa motioner avstyrks därför av utskottet.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringen att riksdagenmed avslag på proposition 1994/95:100 bilaga 1 yrkande 2 samt motionerna1994/95:Fi210 yrkande 2, 1994/95:Fi211 yrkande 2, 1994/95:Fi212 yrkande 25,1994/95:Fi216 yrkande 2 samt 1994/95:Fi218 yrkande 2 godkänner vad somförordats i motion 1994/95:Fi219 yrkandena 2, 4 och 16 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,27. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken till budgetpolitiska riktlinjer börjar med "Mellan riksdagspartierna"och slutar med "i finansplanen" bort ha följande lydelse:Sverige befinner sig i en stark konjunkturuppgång som ger godaförutsättningar för en kraftfull sanering av statsfinanserna. Detta förutsätter-- utöver budgetförstärkningar -- både strukturella reformer och enskattepolitik som bidrar till att skapa väsentligt förbättrade förutsättningarför expansion i näringslivet. Den nuvarande osäkerheten om de långsiktigaförutsättningarna för företagande i landet och om hur det storabudgetunderskottet skall hanteras hämmar tillväxten och bidrar t.ex. till atträntenivån är fortsatt mycket hög.Regeringen har i budgetpropositionen lagt fram förslag om besparingar somfullt genomförda väntas minska budgetunderskottet med drygt 20 miljarderkronor.Utskottet kan i och för sig godta merparten av förslagen men anser attbesparingsprogrammet är alltför ensidigt inriktat på att begränsabudgetunderskottet. Marginalerna är också riskabelt små somflera av de antaganden som ligger till grund för skuldstabiliseringen är mycketosäkra. Det gäller främst sparkvot och räntenivåer.Dessutom lägger regeringen i budgetpropositionen fram ett handlingsprogrammot arbetslösheten, vilket i strid med de budgetpolitiska riktlinjer manredovisar i finansplanen saknar full finansiering. Helt riktigt anserregeringen att alla utgiftsökningar och inkomstminskningar måste vara fulltfinansierade genom beslutade utgiftssänkningar eller inkomstökningar,men anser man sig kunna öka budgetunderskottet med drygt 9,2miljarder kronor i ofinansierade arbetsmarknadspolitiska utgifter. En rimligareutgångspunkt vore att regeringen anpassar sin budgetpolitik till de riktlinjerman själv lägger fram förslag om.Såsom framhålls i partimotion Fi211 måste budgetsaneringensinnehåll anpassas till vad som är långsiktigt strukturellt riktigt. Det innebäratt saneringspolitiken måste samspela med -- inte motverka --strukturpolitiken. Utskottet delar motionärernas uppfattning att de många höjdaskatterna för företagsamhet är skadliga för expansionen i näringslivet ochdärmed för tillkomsten av nya arbetstillfällen. Utskottet vill därförprioritera skattesänkningar på arbete och företagande -- däribland slopadvärnskatt, sänkt arbetsgivaravgift, avskaffad dubbelbeskattning, återinfördkvittningsrätt och införande av ett riskkapitalavdrag -- som har en kraftigtstimulerande effekt på jobben i den privata sektorn. Skattesänkningarna måstenaturligtvis finansieras, och utskottet instämmer i motionärernas förslag tillytterligare besparingar.I överensstämmelse med vad som sägs i motion Fi211 (fp) måste fem kravställas på den budgetpolitik som skall föras under den mandatperiod som nuligger framför oss.För det första måste hotet att skall fastna i en statsskuldsfällaavvärjas.För det andra måste det ges utrymme för sådana strategiska åtgärder som ärnödvändiga för att klara jobben.För det tredje skall vidtagna åtgärder bygga på prioriteringar som är social-och fördelningspolitiskt genomtänkta.För det fjärde får kampen mot den växande statsskulden inte föras till prisetav en ökande miljöskuld. Bägge dessa skuldproblem måste lösas parallellt.För det femte måste det finnas en beredskap för ytterligarebudgetförstärkningar om det visar sig nödvändigt för att få till stånd ensänkning av den allmänna räntenivån.Utskottet vill också förespråka en annan utformning av besparingarna inomsocialförsäkringssystemet. Skall besparingarna få en strukturellt riktig ochfördelningspolitiskt rimlig utformning måste de rikta sig mot korttidsfrånvaronsnarare än långtidsfrånvaron. Utskottet motsätter sig därför att karensdagenavskaffas och och att den generella ersättningsnivån i sjukförsäkringen sänkstill . I likhet med vad förordar bör i ställetersättningsnivån för långtidssjukskrivna höjas till . En besparing börgöras genom att den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas på nytt sätt.Det framstår som väsentligt mer angeläget att slå vakt om utjämningen mellanbarnfamiljer och barnlösa än att behålla en hög nivå på räntebidragssystemet,allra helst som räntebidrag inte har några positiva fördelningseffekter.Utskottet föreslår därför en besparing i räntebidragssystemet och en vissmindre höjning av bostadsbidraget, som är relativt träffsäkert frånfördelningssynpunkt. Utskottet motsätter sig också den av regeringen föreslagnaminskningen av barnbidragen.I regeringens budgetalternativ har ett alltför litet utrymme givits åt deglömda och svaga grupperna i och utomlands. Detta bör enligt utskottetsmening åtgärdas bl.a. genom återinfört inflationsskydd i handikappstödet,utvidgad närståendepenning och en högre biståndsnivå.Utskottet föreslår också ett antal omprioriteringar inomarbetsmarknadspolitiken och vill i högre grad än regeringen satsa dels påbilligare åtgärder, dels på arbetshandikappade och invandrare, som har ensärskilt utsatt ställning på arbetsmarknaden. Regeringens förslag om generelltanställningsstöd avvisas -- även med den utformning stödet fått efteruppgörelsen med de gröna -- eftersom det är både dyrbart ochsnedvridande och dessutom ofinansierat. Utskottet avvisar också regeringensförslag till särskild studielön i vissa naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar.Den miljöpolitiska profilen i budgeten bör också framhävas starkare än vadregeringen gjort, bl.a. genom höjda miljöskatter och större insatser för deöppna landskapen.Utskottet vill slutligen också förespråka en fortsatt privatisering avstatliga företag och bedömer att en försäljning motsvarande minst 15 miljarderkronor kan genomföras under 1996.Även i övrigt ansluter sig utskottet till det budgetalternativ somFolkpartiet liberalerna lagt fram. Utöver de ca somaccepteras i regeringens förslag tillkommer ytterligare ca 17 miljarder kronori besparingar. Budgetsaldot förbättras enligt en statisk beräkning varaktigtmed . Om syftet med förslagen uppnås och arbetslösheten 1998ligger lägre än i regeringens kalkyler innebär förslagen, inklusiveengångseffekter, en förbättring av budgetsaldot 1998 med ca 30 miljarderkronor. Det innebär att statsskuldskvoten har stabiliserats och börjat sjunkaoch att budgetunderskottet har eliminerats.Förslaget kan sammanfattas på följande sätt där uppgifterna /96 gäller helårseffekter (12 månader), för vilka alltså intebeaktats att vissa förändringar gäller fr.o.m. den 1 januari 1996.Utskottet vill med den föreslagna inriktningen av budgetpolitiken instämma iden uppfattning som framförs av om vikten av fortsatt mycket stramtbudgetarbete även efter det att budgetunderskottet har eliminerats. Detta ärnödvändigt för att skuldsättningen i ekonomin skall minska.Utskottet tillstyrker med det anförda den inriktning av budgetpolitiken somförordas i motion Fi211 (fp) yrkande 2. Denna inriktning har vissa likheter medvad som föreslås i motionerna Fi210 (m) yrkande 2, Fi219 (c) yrkandena 2, 4 och16 samt Fi216 (kds) yrkande 2, men den avviker påtagligt från den inriktningsom förordas i motionerna Fi218 (v) yrkande 2 och Fi212 (mp) yrkande 25. Dessamotioner avstyrks därför av utskottet.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på proposition 1994/95:100 bilaga 1 yrkande 2 samtmotionerna 1994/95:Fi210 yrkande 2, 1994/95:Fi212 yrkande 25, 1994/95:Fi216yrkande 2, 1994/95:Fi218 yrkande 2 samt 1994/95:Fi219 yrkandena 2, 4 och 16godkänner vad som förordats i motion 1994/95:Fi211 yrkande 2 och som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken till budgetpolitiska riktlinjer börjar med "Medan regeringen" ochslutar med "i finansplanen" bort ha följande lydelse:De stora budgetunderskotten leder till att finanspolitiken har en starktexpansiv effekt, vilket gör det nödvändigt med en åtstramning. Denna måsteemellertid göras på ett sådant sätt att medel kanaliseras från passivt sparandetill aktiv användning i investeringar och konsumtion.De offentliga finanserna kan inte saneras utan kraftigt minskad arbetslöshet.Men också det omvända gäller: Arbetslösheten kan inte minskas rejält utan attpolitiken återerövrar makt från de stora aktörerna på kapital- ochpenningmarknaden.De rekordvinster som uppkommer i industrin och i delar av de finansiellaföretagen måste kanaliseras till investeringar och komma hela samhället tillnytta. Om finansiella placeringar lönar sig bättre blir det som på 1980-talet.Statens stora lånebehov är en starkt bidragande orsak till nuvarande högarealränteläge som håller tillbaka investeringar och konsumtion påhemmamarknaden. En ovillkorlig förutsättning för att man skall kunna ökasysselsättningen är därmed att underskottet i statens finansiella sparandeminskas drastiskt så att man får ner räntorna. Under nuvarande internationellakonjunkturuppgång är det enligt utskottets uppfattning för sent att bedriva engenerellt efterfrågestimulerande finanspolitik. I stället måste åtgärdernariktas dit där de ger maximal utdelning i form av nya arbeten per satsad krona.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är en av de viktigasteuppgifterna att minska arbetslösheten. Här liggernyckeln till en rättvisare fördelning, en framgångsrik ekonomisk utveckling ochsanerade statsfinanser. Enligt regeringens scenario kommer den öppnaarbetslösheten att uppgå till , med en total arbetslöshet påknappt . Detta är helt oacceptabelt. Politiken måste ha en högreambitionsnivå. Även om utskottet anser att det i grunden är positivt attregeringen anvisar omfattande resurser till arbetsmarknads- ochsysselsättningspolitiken, anser utskottet likväl att regeringens ambitionsnivåär otillräcklig.Vänsterpartiet redovisar ett budgetalternativ som i detta avseende bättretillgodoser de krav som bör kunna ställas på budgetpolitiken. I sin motionföreslår vissa ytterligare skatte- och avgiftshöjningar, som mantill största delen använder dels till olika riktade åtgärder för fler jobb ochutbildningsplatser, dels till en kommunakut på ca dettabudgetår.Regeringen framhåller i finansplanen att utrymmet för ytterligareskattehöjningar är begränsat. Utskottet delar denna uppfattning men anser attdet finns ett utrymme för skattehöjningar på ca 9 miljarderkronor och att de mest nödvändiga insatserna kan av inom denna ram.Vänsterpartiet är principiell motståndare till egenavgifter. Om sådana ändåanvänds bör avdragsrätten för avgifterna slopas och avgift tas ut även för dendel av en inkomst som överstiger 7,5 basbelopp.Utskottets förslag till budgetförstärkningar /96 i jämförelse medbudgetpropositionen-- = minskade utgifter+ = ökade utgifterMiljoner kronorSkillnad mellan utskott och regering 18 mån: 12 mån:Statschefen och regeringen: -25 -17Justitiedepartementet: -250 -170Utrikesdepartementet: +1 012 +670Socialdepartementet (utom familjepolitik): +113 +75Kommunikationsdepartementet: -1 530 -1 020Finansdepartementet: +598 +400Försvarsdepartementet: -4 626 -3 000Utbildningsdepartementet: +1 176 +780Jordbruksdepartementet: +920 +600Arbetsmarknadsdepartementet: +5 380 +3 580Kulturdepartementet: +1 +1Näringsdepartementet: +108 +70Miljödepartementet: +555 +370Civildepartementet: +68 +45Till kommunerna: +2 000 +1 300Framtidsfond: +2 000 +1 300Omställningskostnader (försvaret): +1 500 +1 000Summa 1995/96 (18 mån) +9 000 +6 000Skattehöjningar: -9 000 -6 000Netto i förhållande till (s): ca 0 ca 0Liksom vill utskottet satsa ytterligare resurser på i förstahand arbetsmarknadspolitiska åtgärder, miljöinsatser, bistånd och utbildning.Särskilda medel skall också avdelas för kommuner, en framtidsfond och försärskilda omställningsåtgärder inom försvaret där utskottet vill minskaanslagen under nästa budgetår med (12 månader) utöverregeringens förslag. Utskottet anser också att anslagen till väginvesteringaroch kriminalvård bör minskas.Vänsterpartiets och därmed även utskottets budgetförslag för nästa budgetårkan sammanfattas på det sätt som framgår av tabellen på föregående sida.Utskottet tillstyrker med det anförda den inriktning av budgetpolitiken somförordas i motion Fi218 (v) yrkande 2. Förslagen har vissa likheter med vad somföreslås i finansplanen men avviker påtagligt från den inriktning som förordasi motionerna Fi210 (m) yrkande 2, Fi211 (fp) yrkande 2, Fi219 (c) yrkandena 2,4 och 16, Fi216 (kds) yrkande 2. Dessa motioner avstyrks därför av utskottetliksom motion Fi212 (mp) yrkande 25.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringen att riksdagenmed avslag på proposition 1994/95:100 bilaga 1 yrkande 2 samt motionerna1994/95:Fi210 yrkande 2, 1994/95:Fi211 yrkande 2, 1994/95:Fi212 yrkande 25,1994/95:Fi216 yrkande 2 samt 1994/95:Fi219 yrkandena 2, 4 och 16 godkännervad som förordats i motion 1994/95:Fi218 yrkande 2 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,29. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken till budgetpolitiska riktlinjer börjar med "Utskottet delar i och försig" och slutar med "i finansplanen" bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka att är ett rikt land som statenlider av en svår ekonomisk kris. Våra stora statsfinansiella problem harfördelningspolitiskt oacceptabla effekter och leder till en allmänt förhöjdräntenivå jämfört med omvärlden. växer statsskulden och räntorna fördenna tränger undan resurser som är angelägna för att hävda devälfärdspolitiska ambitionerna. Möjligheterna att föra en sund ekonomiskpolitik undergrävs och utrymmet för diskussioner om angelägna och långsiktigaframtidsfrågor minskar också radikalt.Det är således enligt utskottet mycket angeläget att snabbt komma till rättamed den skenande statsskulden. Detta underlättas i hög grad av att nubefinner sig i en stark konjunkturuppgång. Ambitionen måste vara att snarastvända underskottet i budgeten till ett överskott för att kunna minskastatsskulden.Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Fi212 av degröna att budgetsaneringen måste innehålla såväl skattehöjningar somutgiftsnedskärningar och det i ungefär lika proportioner. Saneringen avstatsfinanserna måste emellertid ske på ett ekologiskt och socialt ansvarsfulltsätt. Skattehöjningar och besparingar måste ha en sådan sammansättning attinvesteringar, teknisk utveckling och produktion stimuleras inom långsiktigthållbara framtidsbranscher.En stark offentlig sektor är på många sätt en garanti för en rimligfördelningspolitik liksom för solidaritet och jämlikhet. Utskottet vänder sigbestämt mot påståendet att skatter och en omfattande offentlig verksamhet i sigmåste leda till ineffektivitet. I själva verket är en väl fungerande offentligsektor en förutsättning för en positiv samhällsutveckling och för högeffektivitet i företagen. Omsorg, utbildning, vård, rättssäkerhet och en rimliggrundtrygghet är några av den offentliga sektorns bidrag till en brasamhällsekonomi. I den offentliga sektorn kan de anställda utan vinstsyftelägga mänskliga aspekter på vård, omsorg och utbildning -- detta är en viktigdel i människors vardagliga trygghet. Utskottet är därför kritiskt till enutarmning eller utförsäljning av stora delar av den offentliga sektorn.I överensstämmelse med vad som föreslås i motion Fi212 (mp) förepråkarutskottet en budgetpolitik vars grundelement utgörs av en kraftfullskatteväxling som styr mot såväl bättre miljö som teknisk utveckling och flerarbetstillfällen. De miljörelaterade förändringar som bör göras innebär ökadeinkomster/minskade utgifter på sammanlagt nära och minskadeinkomster/ökade utgifter på över 48 miljarder kronor.Som ett led i denna skatteväxling bör arbetsgivaravgifterna sänkas med drygt25 miljarder kronor som ett antal miljöskatter bör höjas ungefär likamycket. Framför allt gäller det skatt på kärnkraft, koldioxidskatt ochvattenkraftsskatt men även dieselskatt, avfallsskatt och en ny skatt pånaturgas. För att kompensera hushållen för de höjda miljöskatterna anserutskottet att bl.a. en sänkning av mervärdesskatten på inrikes transporter ochpå livsmedel bör genomföras.Utskottet föreslår också ett antal socialpolitiskt och fördelningspolitisktmotiverade förändringar. Ett s.k. brutet tak bör införas isocialförsäkringssystemen med en sammanlagd besparingseffekt under budgetåretpå . Vidare bör bl.a. barnbidraget höjas med ochbeskattas samt anslaget till förtidpensioner höjas med 400 miljoner kronor.Utskottet anser vidare i likhet med de gröna att omfattandebesparingar bör göras på Försvars-, Arbetsmarknads- ochKommunikationsdepartementens ansvarsområden. Anslagen bör minska med sammanlagt14 miljarder kronor, varav drygt hälften bör gälla det militära försvaret.Betydande uppräkningar bör å andra sidan ske på Social-, Jordbruks- ochNäringsdepartementens huvudtitlar. Anslagen bör räknas upp med tillsammansnärmare 7,5 miljarder kronor.Även i övrigt ansluter sig utskottet till det av de grönaframlagda budgetalternativet.