bet · GI01SfU12 · 1995-04-04 00:00:00 — mening utgör det föreslagna stipendiet en lämpligstimulans för denna typ av utbildning.När det gäller yrkandet om stipendier vid basår i högskola harregeringen i proposition 1994/95:139 bl.a. föreslagit attstudielån som erhålls vid basår i högskolan skall skrivas avtill hälften sedan den efterföljande högskoleutbildningenavslutats. Härigenom tillgodoses enligt utskottets mening i alltväsentligt syftet med detta motionsyrkande.Med det anförda föreslår utbildningsutskottet attsocialförsäkringsutskottet tillstyrker regeringens förslag omett stipendium vid basår i komvux och avstyrker de aktuellamotionsyrkandena.Studiemedel efter studiernas omfattningI motion 1994/95:Ub906 (m) yrkande 10 hemställer motionärernaom en återgång till de regler som fattade beslut omvåren 1994 vad gäller studiemedel, dvs. att studiebidragetavpassas efter utbildningens längd och att studiestödet tillstuderande i komvux anpassas till studiernas omfattning.Riksdagen har beslutat om bl.a. följandeförändringar (prop. 1993/94:156, 1994/95:SfU25). Studiebidrageti studiemedlen fick sammanlagt uppgå till ett belopp sommotsvaras av utbildningens omfattning och längd. Vid eneventuell försening i studierna kunde i princip endast studielånbeviljas. För studenter vid universitet och högskolor innebardet att bidraget fr.o.m. andra studiemedelsterminen avpassadestill tidigare studieresultat i form av poäng. Vid deltidsstudieri komvux på mer än halvtid avpassades studiestödet i förhållandetill studiernas omfattning. Studiebidraget höjdes fr.o.m. den 1januari 1996 med ca . Återbetalningen avstudielån ändrades så att det gavs möjlighet att välja mellanett inkomstrelaterat system och ett system med återbetalning iannuiteter. Rätten till avskrivning vid ålderavskaffades.Riksdagen har upphävt vårens beslut (prop.1994/95:98, 1994/95:SfU9, 1994/95:UbU2y).Enligt utbildningsutskottets mening ingår det iStudiestödskommitténs uppdrag att överväga behovet av bl.a. dentyp av förändringar som motionären förordar, och utskottetföreslår att socialförsäkringsutskottet avstyrkermotionsyrkandet med hänvisning härtill.ÅldersgränsernaI motion 1994/95:Sf533 (s) anför motionären att det ofta ärkvinnor som söker sig till utbildning när de blivit äldreeftersom barnen då blivit större. För den som fyllt finnsdock inte möjlighet att få studiemedel såvida det inte finnssärskilda skäl. Regelsystemet för studiemedel måste enligtmotionären utformas så att det stimulerar till utbildningoberoende av ålder, och i motionen begärs ett tillkännagivandemed detta innehåll.I motion 1994/95:Sf529 (s) anförs att en möjlighet att sökastudiemedel bör övervägas. Annars kanungdomar, som i ekonomiskt hänseende inte är knutna till sinaföräldrar, tvingas avstå från studier. Det är enligtmotionärerna viktigt med ett heltäckande system förstudiefinansiering där bestämmelser avlöses avstudiehjälp alternativt studiemedel.De åldersgränser som gäller inom de olika stödsystemenvarierar. Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel är och gränsen för rätt till svux och svuxa är . Om detfinns särskilda skäl kan dock stöd beviljas till den som äräldre än 45 resp. . Den praxis som utvecklats här har ivissa delar kommit att bli förhållandevis liberal. Iarbetsmarknadsutbildningen finns ingen formell övre gräns. uppdrag ingår att se över åldersgränsernai de olika stödsystemen och överväga om de är ändamålsenliga.Även de nedre åldersgränserna varierar mellan stödsystemen ochingår därför i uppdrag.Enligt utbildningsutskottets mening bör Studiestödskommitténsöversyn av åldersgränserna nu avvaktas och utskottet föreslårdärför att även dessa motionsyrkanden avstyrks med hänvisningtill kommitténs arbete. När det gäller yrkandet om studiemedelföre vill utskottet dock tillägga att finansieringav gymnasiestudier med lån bör undvikas och att andra lösningarbör användas i dessa fall.Studiestöd under sjukdomI propositionen föreslås att karenstiden för avskrivning avstudielån på grund av sjukdom höjs från 14 . Ipropositionen redovisas i korthet följande bakgrund. Antaletstuderande som fått skuldavskrivning har under de senaste årenvarierat mellan 1 200 och 1 800 per termin, och kalenderåret1993 avskrevs . Centrala studiestödsnämndenhar genomfört en enkätundersökning bland studerande som fåttreducering för sjukperioder 1989/90. Av resultatet framgår attcirka inte hade försenats alls i studierna och att hade tagit igen eller räknade med att ta igen förseningen. För28 % innebar sjukdomen att de måste gå om en del avutbildningen och avbröt studierna. Det var främstbland dem som varit sjuka i över som förseningareller avbrott inträtt. Merparten av alla som varit sjuka undermindre tid än en månad hade klarat sig utan studieförsening. Enfjärdedel av alla som fått skuldreducering behövde ta mer lån.Vidare föreslås i propositionen att avskrivningen av studielåni särskilt vuxenstudiestöd eller särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa reduceras till av lånebeloppet. Skälet är attskuldavskrivning med fullt belopp leder till en överkompensationi dessa fall.I motion 1994/95:Sf513 (kds) yrkandena 10 och 12 anförmotionärerna att det är orimligt att förlänga karenstiden, ochde hemställer att förslaget avslås. I motion 1994/95:Sf516 (mp)yrkandena 4 och 5 anförs att en ökning av karenstiden drabbar de16--av studenterna som fått reducering och faktiskt måstegå om eller helt bryta utbildningen. De hemställer attkarenstiden behålls oförändrad och begär ett tillkännagivande omatt problemet i stället bör lösas genom en striktare bedömningav om merskuld uppkommit. bör enligtmotionärerna ges i uppdrag att se över de lokalaförsäkringskassornas metodik vid bedömning av studieoförmåga.Utbildningsutskottet delar regeringens bedömning att åtgärderbör vidtas för att komma till rätta med de förhållanden somframgår av Centrala undersökning. Hosförsäkringskassorna utvecklas nu rutiner för registrering ochkontroll av sjukdomsfall med inriktning mot en väsentligt ökadkvalitet i bedömningen. Läkarutlåtandena skall enligt vad somredovisas i propositionen i första hand ge upplysningar omgraden av funktionsnedsättning med utgångspunkt i den enskildessysselsättning. Särskilda resurser satsas på en betydandeutökning av antalet förtroendeläkare. Mot denna bakgrund finnsdet enligt utbildningsutskottets mening inte någon anledningtill ett tillkännagivande om behovet av en striktare bedömningeller att ge i uppdrag att se överförsäkringskassornas metodik.Problemet med den omotiverade skuldreduceringen bör rimligenkunna minskas genom en förlängning av karenstiden. Merparten avdem som varit sjukskrivna än en månad har inteförsenats i studierna eller har inte försenats nämnvärt istudierna. Enligt utskottets mening bör regeringens förslaggenomföras.Med det anförda föreslår utbildningsutskottet attsocialförsäkringsutskottet tillstyrker förslaget om förlängdkarenstid och avstyrker motionsyrkandena.Utskottet tillstyrker även förslaget om reducerad avskrivningav lån i svux och svuxa.Yrkesteknisk utbildningI propositionen beräknar regeringen bl.a. medel för särskiltvuxenstudiestöd för studerande vid de yrkestekniskautbildningarna (YTH-utbildning) fr.o.m. . Ipropositionen beräknas medelsbehovet i denna del till 92,7miljoner kronor under anslaget E 5 Vuxenstudiestöd. Underanslaget E 4 Studiemedel minskar i stället medelsbehovet med 29miljoner kronor.I motion 1994/95:Ub624 (fp) yrkande 17 motsätter sigmotionärerna regeringens beslut att återinföra svux vidYTH-utbildningen och hemställer att medelsberäkningen görs utanhänsyn till denna åtgärd. Också i motion 1994/95:Sf513 (kds)yrkande 4 framställs ett sådant yrkande.I motion 1994/95:Sf509 (s) yrkandena 1, 2 och 4 anförmotionärerna att den yrkestekniska utbildningen kan komma attspela en viktig roll för att säkra erfarna yrkesarbetaresställning på arbetsmarknaden . Enligtmotionärerna är det särskilt angeläget att utbildningenetableras i län med stora grupper lågt utbildade yrkesarbetareoch omfattande omstruktureringar som t.ex. län. Deföreslår att antalet platser i yrkesteknisk högskoleutbildningökas med totalt 1 000 under /96 och attsammanlagt ytterligare anslås förutbildningsplatserna och särskilt vuxenstudiestöd. Åtgärden kanenligt motionärerna finansieras genom en minskning av anslagettill det N/T-arvode på som regeringenaviserat. Motionärerna begär också ett tillkännagivande om attmöjligheterna till en kraftfull utbyggnad av YTH-utbildningenbör ses över.Riksdagen beslutade av besparingsskäl att avskaffamöjligheten att erhålla svux i YTH-utbildning fr.o.m. den 1juli 1994 (prop. 1993/94:100, bil. 9, bet. Sedan detvisat sig att beslutet ledde till en drastisk minskning avantalet sökande till dessa utbildningar har regeringen underhösten 1994 meddelat sin avsikt att återinföramöjligheten till svux i YTH-utbildningarna (prop. 1994/95:98,bet. Regeringen har härefter fattat beslut om attåterinföra denna möjlighet fr.o.m. den 1 januari 1995.Enligt utbildningsutskottets mening är möjligheten till svux ide yrkestekniska utbildningarna en viktig förutsättning för attpersoner med yrkeserfarenhet skall kunna välja att på detta sättfördjupa sina teoretiska kunskaper. Detta framgår också av dendrastiska minskning av antalet sökande som inträffade sedanmöjligheten till svux avskaffats. Enligt utskottets mening ärbeslutet att återinföra svux i YTH-utbildning välgrundat, ochutskottet anser att medel för detta ändamål bör beräknas ienlighet med regeringens förslag.När det gäller motionärernas förslag om ytterligare 1 000platser i YTH-utbildning finns det anledning att framhålla attmerutgiften för svux i YTH-utbildning finansieras genombesparingar inom högskoleområdet och att ytterligare platserkräver någon form av omfördelning. Motionärerna har härföreslagit att medel tas från den satsning på 9 000 platser inaturvetenskaplig och teknisk utbildning på högskolenivå somregeringen sedermera lagt fram ett preciserat förslag om iproposition 1994/95:139 om särskilda utbildningssatsningar inomhögskolan. Enligt utskottets mening är det viktigt att dennasatsning genomförs. Den innebär en möjlighet för redanyrkesverksamma med minst fem års arbetslivserfarenhet att få enhögskoleexamen med teknisk eller naturvetenskaplig inriktningoch utgör en nödvändig satsning för att långsiktigt ökatillväxtförmågan, särskilt bland de små och medelstoraföretagen. Utskottet, som kommer att behandla förslagen iproposition 139 i annat sammanhang, är inte berett att medverkatill en omfördelning av de medel som regeringen beräknat fördetta ändamål och föreslår därför att socialförsäkringsutskottetavstyrker motionsyrkandena om ytterligare platser iYTH-utbildningen.Utskottet anser inte heller att det finns skäl att i nuvarandeläge begära en översyn som syftar till en kraftig expansion avYTH-utbildningen och anser därför att även detta yrkande böravstyrkas av socialförsäkringsutskottet.CSN-kortetReserabatter hos olika trafikföretag beviljas enligt avtal somträffas mellan CSN och trafikföretagen. Rabatterna ges tillstuderande med statligt studiestöd och studerande vid landetsspecial- och särskolor, och de studerande erhåller för ändamåletett s.k. . Under /95 uppgår anslaget fördetta ändamål till 81,2 miljoner kronor.Riksdagen har beslutat om etttillkännagivande till regeringen beträffande de studerandesreserabatter. I ärendet förelåg ett motionsförslag om attmöjligheterna borde undersökas att få till stånd ett merheltäckande som kunde gälla även för andra verksamheteri samhället där subventioner av resor av olika slag utges.Särskilt resebidraget inom AMS utbildningsverksamhet med dessbetydande omfattning borde enligt förslaget vara intressant ochkunna bidra till bättre villkor vid upphandlingen av rabatter.Socialförsäkringsutskottet anförde att förslaget var väl värtatt pröva och att regeringen skyndsamt borde låta närmare utredamöjligheterna till ett samordnat system för resesubventionerinom olika slag av utbildningsverksamhet m.m. Vad utskottetuttalade gav som sin mening regeringen till känna(bet. 1993/94:SfU13).I propositionen gör regeringen bedömningen att behovet avbesparingar i statens utgifter medför att statliga bidrag intelängre bör anvisas till de studerandes reserabatter och föreslåratt medel inte beräknas för detta ändamål. bör emellertid enligt vad som anförs varaoförhindrad att pröva möjligheterna att genom avgiftsbeläggningav uppnå likartade förmåner för de studerande.I flera motioner motsätter sig motionärerna regeringensförslag.I motion 1994/95:Sf526 (s) anförs att bör vara kvari avvaktan på den utredning som begärt. I motion1994/95:Sf530 (s) föreslår motionärerna att skallbibehållas och finansieras genom en generell reducering avstudiemedlen. Många motionärer tar också upp de problem som kanuppkomma för vissa högskolor. I motion 1994/95:Sf511 (s)yrkandena 1 och 2 anförs att har verksamhet iLuleå, , och och är av stor betydelse förlänets utveckling. En avveckling av reserabatten kan enligtmotionärerna få negativa konsekvenser för högskolan, somrekryterar hälften av sina civilingenjörsstudenter från Syd- ochMellansverige. Den sociala snedrekryteringen är enligtmotionärerna stor i norra , och regeringen bör därförnoggrant följa utvecklingen, om skulle tas bort.Också i motion 1994/95:Sf514 (s) anförs att den socialasnedrekryteringen till högre studier kommer att öka omCSN-kortet tas bort. Åtgärden försvårar också rekryteringen tillde mer avlägsna skolorna. Vid i kommerenligt motionärerna av studenterna utifrån. Även dessamotionärer föreslår att behålls och finansieras meden omfördelning inom studiemedelssystemet. I motion1994/95:Sf528 (s) anförs att de rabatterade resorna betydermycket för studerande från glesbygd och för studieorter iglesbygd. Högskolan på rekryterar av eleverna frånandra orter. Den av beställda utredningen omsamordnade reserabatter bör därför genomföras och ge svar påfrågan om reserabatternas roll för glesbygden. I motion1994/95:Sf531 (s) anförs att en avveckling av resestödet kommeratt negativt påverka rekryteringen till högskolorna i rekryterar enligt motionärerna av sinastudenter från regioner utanför länet, varav kommer frånsödra eller . Det är enligt dessa motionärermycket angeläget att resekostnaderna kan begränsas förstuderande som har långa avstånd mellan bostadsort ochstudieort. I motion 1994/95:Sf532 (s) anförs att det ärolyckligt ur många aspekter om slopas. Den viktigasteinvändningen är dock enligt dessa motionärer att man riskeraratt öka den sociala snedrekryteringen. Flera av de s.k.prestigeutbildningarna finns endast på få platser i landet,och många nya högskolor har specialiserat sig på vissainriktningar. För dessa är det enligt vad som anförsbetydelsefullt att kunna ha hela som upptagningsområde.I motion 1994/95:Ub907 (c) yrkandena 13 och 14 föreslås attmedel beräknas för ändamålet och anförs att ärviktigt för dem som har långa resor till studieorten och att ettslopande skulle slå ensidigt mot denna grupp. I värsta fall kandet enligt motionärerna leda till att trafiken på en delkollektivtrafiklinjer läggs ner. I motion 1994/95:Sf520 (c)anförs att , samtMitthögskolan verkar i en region med mycket stora avstånd, ochdelar av regionen kännetecknas av en låg utbildningsnivå. Enavveckling av CSN-resestödet kommer enligt motionärerna attinverka negativt på rekryteringen till högskolorna i ,och bör därför vara kvar. I motion 1994/95:Sf519 (c)yrkandena 1 och 2 hemställer motionären om avslag på regeringensförslag och begär ett tillkännagivande om att ett borttagande avCSN-rabatten drabbar utbildningarna på med elever frånfastlandet. Särskilt besvärande är det för högskoleutbildningenpå , och planerna på en självständig högskola på Gotlandskulle enligt motionärerna motverkas, om CSN-rabatten slopas.I motion 1994/95:Ub624 (fp) yrkande 29 anförs att CSN-kortetär en viktig del av studiestödet och att övervägandenbeträffande kortet därför bör göras i samband med den pågåendeöversynen av studiestödet. Ett avskaffande strider också motmålet om frihet för studenterna att välja högskola ochstudieort. bör därför vara kvar, och regeringen böråterkomma med förslag om en motsvarande besparing inomstudiestödet. I motion 1994/95:Kr2 (fp) yrkande 3 framställs ettliknande yrkande.I motion 1994/95:Sf513 (kds) yrkandena 6, 12 och 13 hemställermotionären att regeringens förslag avslås. De begär etttillkännagivande om att är ett för staten billigtsätt att underlätta för studenter som läser utanför hemorten,vilket ökar tillgängligheten till högre utbildning och motverkarolika typer av snedrekrytering. Dessutom innebär CSN-rabattenett stöd för den allmänna strävan att skapa säkra ochmiljövänliga transporter.I motion 1994/95:Sf518 (v) yrkandena 1 och 2 begärmotionärerna ett tillkännagivande om att någon form avavgiftsbelagt kort bör kunna införas, och motionärerna föreslåratt anslås för administrationen av ett sådankort.I motion 1994/95:Sf516 (mp) yrkande 3 anförs att ett slopatCSN-kort innebär rejält ökade resekostnader för studenterna. Attavgiftsbelägga kortet är enligt motionärerna inte någotrealistiskt alternativ. En slopad rabatt strider också motgrundtanken om frihet för studenterna att välja lärosäte. Detviktigaste argumentet på lång sikt är dock enligt motionärernaden stimulans som rabatten ger att välja det miljövänliga tåget.De hemställer att medel anslås för . I motion1994/95:Ub905 (mp) yrkande 16 framställs ett motsvarandeyrkande. I motion 1994/95:Kr3 (mp) yrkande 1 anförs att det ärmärkligt att värnpliktiga får ökade reseförmåner, när rabattenför studenter helt och hållet dras in. bör behållas.Enligt utbildningsutskottet utgör bidraget till de studerandesrabatter ett värdefullt inslag i det stöd som lämnas vidstudier, och utskottet anser att det i många fall kan underlättaför studerande att välja en skola på längre avstånd frånhemorten än annars. Som motionärerna framhåller har kortethärigenom viss betydelse för att underlätta rekryteringen tillde högskolor som ligger utanför storstadsregionerna.De besparingar som genomförs som en följd av det ansträngdastatsfinansiella läget gäller snart sagt alla delar av samhälletoch avser även utbildningsområdet och studiestödet. Desatsningar som ändå genomförs finansieras dels genombesparingar, dels genom överföring av medel som är avsedda förarbetsmarknadspolitiska insatser. Regeringens förslagbeträffande representerar en besparing på ca 120miljoner kronor under /96.Enligt utbildningsutskottets mening är det viktigt att enbesparing av denna storleksordning nu genomförs, och utskottetdelar regeringens bedömning att bidrag till de studerandesreserabatter inte längre bör anvisas. Med hänsyn till denbetydelse har för rekryteringen till skolor med ettstort upptagningsområde är det enligt utskottets mening viktigtatt regeringen noggrant följer utvecklingen för dessa, ochutskottet förutsätter att så sker utan något särskilttillkännagivande från sida.Med det anförda föreslår utbildningsutskottet attsocialförsäkringsutskottet tillstyrker propositionen ochavstyrker motionerna.Statens skolor för vuxnaI propositionen föreslås också att den reseersättning somutgår till studerande vid statens skolor för vuxna (SSV) iNorrköping och avskaffas. Enligt vad som anförs ipropositionen visar en utredning som företagits av /90 att drygt hälften av de tillfrågadeansåg att det skulle vara negativt om ersättningen slopades ochatt övriga ansåg att detta inte skulle ha någon störrebetydelse.I motion 1994/95:Sf527 (fp) motsätter sig motionärernaregeringens förslag. Enligt motionärerna visar en enkät vid SSVi att av eleverna skullekunna fullfölja sina program om reseersättningen tas bort.Eleverna har i genomsnitt till skolorten; har mer än50 mil. Eleverna gör i genomsnitt 8 resor per läsår.Resekostnadsersättningen för studerande vid SSV i börenligt motionärerna bibehållas till dess Studiestödskommitténavgivit sitt förslag. I motion 1994/95:Sf507 (s) anförs medsamma motivering att ett beslut att slopa reseersättningen börföregås av en prövning av konsekvenserna för distansstuderande.De studerande vid statens skolor för vuxna erhållerreseersättningen som ett komplement till det studiestöd som deuppbär. Enligt utbildningsutskottets mening är det rimligt attdet särskilda resebidrag som utgår till denna grupp avskaffasnär rabatterna för övriga studerandes resor nu föreslås blislopade. Utskottet förutsätter dock att regeringen följerutvecklingen och vid behov vidtar åtgärder.Med det anförda föreslår utbildningsutskottet attpropositionen tillstyrks även i denna del och att motionernaavstyrks.Stockholm den 16 mars 1995På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit:Jan (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochConny ().Avvikande meningar1. Arbetsmarknadspolitiska insatserBeatrice , , och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Enligt utbildningsutskottets" ochslutar med "motionsyrkandena avstyrks." bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening bör anslaget till studiemedel minskasmed avseende 1 000 platser i språkutbildningoch 3 500 ytterligare högskoleplatser som regeringen lämnatförslag om.Utskottet föreslår att socialförsäkringsutskottet med bifalltill motion 1994/95:Ub906 (m) yrkande 11 och med avslag påpropositionen i denna del och motion 1994/95:Ub907 (c) yrkande17 beräknar medel i enlighet med det anförda.2. Arbetsmarknadspolitiska insatserAndreas () anser att den del av utskottets yttrandesom börjar med "Enligt utbildningsutskottets" och slutar med"motionsyrkandena avstyrks." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör studiemedel beräknas på grundvalav det förslag som läggs fram i motion 1994/95:Ub907 (c).Även om det är angeläget med en ökning av antalet studerande inaturvetenskaplig och teknisk högskoleutbildning framstår detinte som realistiskt att så många nya platser som regeringenföreslår kommer att kunna tillskapas med bibehållen kvalitet.Antalet nya platser i naturvetenskaplig och tekniskhögskoleutbildning bör därför begränsas till 3 000. Däremotfinns det enligt utskottets bedömning möjlighet att erbjudaytterligare 6 000 platser inom det humanistiska ochsamhällsvetenskapliga området. Någon anledning att, somregeringen föreslår, införa ett särskilt förmånligt studiestödför dessa nya platser finns det enligt utskottets mening inte,och utskottet anser därför att studiemedel bör beräknas fördessa 9 000 platser.Utskottet föreslår att socialförsäkringsutskottet med bifalltill motion 1994/95:Ub907 (c) yrkande 17 och med avslag påpropositionen i denna del och motion 1994/95:Ub906 (m) yrkande11 beräknar medel i enlighet med det anförda.3. Stipendium vid basårBeatrice (), (), (), UlfMelin (m), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"anser" och slutar med "aktuellamotionsyrkandena." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör de olika basårsutbildningarna sålångt möjligt vara likvärdiga ur ekonomisk synpunkt. Någonanledning att särskilt premiera studerande som väljer attgenomföra sitt basår i komvux finns det inte, och utskottetanser därför att förslaget om ett särskilt stipendium på 10 000kr för dem som genomför sitt basår i komvux bör avslås.Med det anförda föreslår utbildningsutskottet attsocialförsäkringsutskottet, med bifall till motionerna1994/95:Ub901 (m) yrkande 25, 1994/95:Ub906 (m) yrkande 12,1994/95:Ub907 (c) yrkande 18, 1994/95:Ub624 (fp) yrkande 13,1994/95:Sf517 (v) yrkande 3 och 1994/95:Sf513 (kds) yrkande 5,avstyrker propositionen i denna del. Härigenom tillgodoses iviss utsträckning även motion 1994/95:Sf523 (s).4. Studiemedel efter studiernas omfattningBeatrice , , och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Enligt utbildningsutskottets" ochslutar med "hänvisning härtill." bort ha följande lydelse:Enligt utbildningsutskottets mening var de beslut omstudiemedel efter studiernas omfattning m.m. som riksdagenfattade välmotiverade. En av de förändringar sombeslutades innebar att studiebidraget i studiemedlen maximeradestill ett belopp som bestämdes med hänsyn till utbildningenslängd.