bet · GI01TU26 · 1995-05-09 00:00:00 — Förslaget anges stämmaväl överens med de intentioner för spårtrafiken, som dennuvarande regeringen redovisade före sitt tillträde.Trafikförslaget är dessutom i linje med starka önskemål iStockholmsregionen. SJ har förklarat sig villigt att i ettsådant läge utan extra ersättning trafikera Svealands- ochMälarbanorna. Till bilden hör vidare enligt motionen attförslaget har stor betydelse för sysselsättningen inom svenskjärnvägsindustri. Den lösning som SJ presenterat bör därförskyndsamt prövas av regeringen som alternativ till den privatasärlösning för som utarbetats av den förraborgerliga regeringen.I motion T520 (s) framhålls att baninvesteringarna iMälarbanan fortskrider planenligt. Ett problem som växerdagligen är dock att inga förberedelser görs för att beställa detåg som skall trafikera banan. Anledningen anges vara att det äroklart vem detär som skall svara för trafiken eftersom denna lagts ut påanbud. Av inte minst ekonomiska skäl är det dock nödvändigt atttrafiken kan starta som banan är klar. Att dåinte ha moderna tåg som kan utnyttja spårens kapacitet vadgäller hastighet m.m. bedöms som resursslöseri. Staten bördärför enligt motionärerna omgående medverka till bildandet avett vagnfinansieringsbolag, som får till uppgift att påbörjaupphandlingen. Det blir sedan det trafikbolag som lämnat detförmånligaste anbudet som får överta fullföljandet av gjordabeställningar.Krav på tåguppehåll i snabbtågstrafiken har väckts i motionT218 (s) som behandlar tågtrafiken på mellanStockholm och . Motionärerna anser det viktigt för såvällänet som för resandet på den anknytande Kust-till-kust-bananmellan och att snabbtågsuppehåll görs i Alvesta.I motion T224 (v) anges att allvarlig kritik kan riktas motden utbyggnad som pågår av nya järnvägar då vanligainkomsttagare inte har råd att åka tåg. Om det är fler än tvåsom skall åka och de har en vanlig bil är det billigare att tabilen på många sträckor. Kritik kan också riktas mot detförhållandet att kunderna inte kan förutsäga prissättningen påtågresor. Det innebär svårigheter att t.ex. planera sitt boendeoch val av arbetsplats. Mot denna bakgrund föreslås att ett stödinförs för att sänka SJ:s biljettpriser. Stödet bör enligtmotionen beräknas till för budgetåret1995/96.I motion T522 (mp) riktas kritik mot att SJ ställer in mångatågförbindelser över veckosluten. Detta anges leda till attantalet långa och tröttande bil- och flygresor ökar, vilket ärförkastligt ur miljösynpunkt. Enligt motionen skulle entidtabell med tågförbindelser på i huvudsak samma tider veckanrunt göra det mer intressant att välja tåget som är det mestenergisnåla och miljövänliga transportmedlet. Motionärenföreslår därför att regeringen ger SJ direktiv om att pröva entidtabell med turer på samma tider under veckans alla dagar.I motion T543 (kds) anges att på uppdrag av den tidigareregeringen har en översyn gjorts av förutsättningarnaför en utveckling av järnvägstrafiken (Tåget kommer, SOU1994:109). Utredaren har presenterat ett förslag om hurtågtrafik kan drivas utan löpande driftbidrag vare sig frånstaten eller från kommuner och landsting. Förslaget innebär attstaten tillskjuter ett villkorslån med återbetalningskrav samtatt de aktuella kommunerna tillskjuter aktiekapital till detbolag som skall bedriva trafiken. Enligt motionen bör dettautredningsförslag omgående resultera i att en statligförhandlingsman tillsätts med uppdrag att genomföraförhandlingar med berörda intressenter för den framtidatågtrafiken på , och Västkustbanan.5.2 Utskottets ställningstagande5.2.1 ArlandabananUtskottet vill hänvisa till att regeringen den 22 december1994 tillkallade en förhandlingsman med uppgift att inom ramenför avtalen om , och Svealandsbananförhandla och föreslå överenskommelser mellan LinkConsortium, SJ och representanter för angåendeen samordnad och integrerad tågtrafik på och iMälardalsregionen. Uppdraget har redovisats (SOU 1995:25, Samordnad och integrerad tågtrafik på Arlandabananoch i ).Av förhandlingsmannens redovisning framgår attavsiktsförklaringar gjorts av SJ om utveckling av SJ:s trafik påArlandabanan och om utvecklingen av tågtrafiken i , avTåg i angående en samordnad och integreradtågtrafik i Storstockholms- och och avStorstockholms om en samordnad och integreradtågtrafik i Storstockholmsregionen.Vidare kan nämnas att regeringen genom beslut den 23februari 1995 gav förhandlingsmannen i uppdrag att slutföraarbetet och bl.a. leda förhandlingarna om en eventuell utökningav . I regeringsbeslutet konstateras att medredovisade tillägg till Arlandabaneavtalen skapasförutsättningar för att åstadkomma en samordnad och integreradtrafiklösning i och på Arlandabanan.Med hänvisning till pågående överläggningar och denberedning som pågår konstaterar utskottet attsyftet med motion T535 (s) torde komma att tillgodoses utannågot initiativ från sida. Den avstyrks följaktligen.5.2.2 Tågtrafiken i och på VästkustbananUtskottet vill framhålla att med statens övergripande ansvarför trafikförsörjningen finns det ett intresse av att densamhälleliga nyttan av investeringar i trafikens infrastrukturtas till vara. En utgångspunkt för den kommunikationspolitiskakommission som tillsatts (K 1995:01) är att den skallanlägga en helhetssyn på trafiksystemet, dvs. beakta bådeinfrastruktur och trafik.När det gäller tågtrafiken på och Svealandsbananvill utskottet erinra om det i föregående avsnitt nämndaförhandlingsresultatet om en integrerad trafiklösning iMälarområdet. Av förhandlingsmannens redovisning framgår att SJhar åtagit sig att i egen regi och till ordinarie järnvägstaxaoch utan särskilda subventioner bedriva trafik på ochSvealandsbanan med anslutning till samt att utvecklatrafiksystemet till att omfatta Uppsalapendeln, en pendel mellanLinköping och samt vissa fjärrtåg på sträckanStockholm--Hallsberg.För trafiken på kan slutligen hänvisas till deöverläggningar som pågår mellan SJ och berördatrafikhuvudmän i syfte att utveckla den lokala och regionalapersontågstrafiken.Utskottet konstaterar därmed att syftet med motionerna T520(s) och T543 (kds) torde komma att tillgodoses utan åtgärd frånriksdagens sida. De avstyrks därför av utskottet i nu behandladdel.5.2.3 BiljettpriserUtskottet vill klargöra att enligt gällande trafikpolitiskabeslut ankommer det på SJ att fastställa sina priser. Detta harsetts som en förutsättning för att SJ skall kunna ta ansvar försin ekonomi. Utskottet anser att denna rollfördelning bör bestå.I sammanhanget vill utskottet vidare framhålla attjärnvägstrafikens konkurrenskraft till stor del sammanhänger medinvesteringsutvecklingen samt hur avgifter, skatter och olikaregler utformas inom transportområdet. Utskottet vill mot dennabakgrund hänvisa till den parlamentariskakommunikationspolitiska kommission som tillsatts meduppdrag att utarbeta en nationell plan för kommunikationerna iSverige (K 1995:01). Kommissionen skall enligt sina direktivbl.a. analysera hur avgifter inom transportsektorn kan utformasför att främja ett miljöanpassat och säkert transportsystem ochöka den samhällsekonomiska effektiviteten i sektorn (dir.1994:140).Utskottet kan därmed konstatera att en utvärdering kommeratt ske av trafikpolitiken och att järnvägstrafikensgrundläggande förutsättningar kommer att prövas. I avvaktan påresultatet av detta arbete avstyrks motion T224 (v) i nubehandlad del.5.2.4 TåguppehållEn viktig konkurrensfördel för järnvägen gentemot flyget ärmöjligheten att förstärka resandeunderlaget genom att görauppehåll på mellanliggande stationer. För snabbtågstrafikenmellan och förväntas också merparten avresenärerna färdas till och från de mellanliggande stationerna.Utskottet anser det viktigt att SJ med eget ansvar kan utvecklastill ett attraktivt trafikföretag för resenärerna.Utgångspunkten för SJ:s utveckling av snabbtågstrafiken bör varavad som är affärsmässigt riktigt. Denna rollfördelning innebärenligt utskottets mening att riksdag och regering inte bör hasynpunkter på frågor om tågstopp. I sammanhanget kan nämnas attsedan motionen inlämnats har SJ inlett snabbtågstrafik på södrastambanan mellan och . Samtliga snabbtåg göruppehåll i . Syftet med motion T218 (s), som avstyrks avutskottet i denna del, är därmed tillgodosett.5.2.5 TidtabellerUtskottet vill erinra om att enligt den beslutsordning somföljer av trafikpolitiska beslut är det SJ självt somfastställer sina tidtabeller. Utskottet anser att det är enriktig princip att kostnadsansvar och trafikansvar åtföljs ochär därför inte berett att förorda att SJ ges ägardirektiv om hurtågtrafiken bör utformas under veckosluten. Utskottet avstyrkerdärför motion T522 (mp).6 Godstrafikfrågor6.1 MotionsförslagI motion T541 (s) anges att gällande tågplan för godstrafikenhar resulterat i påtagligt negativa konsekvenser för trafiken inorra . Detta står enligt motionen knappast iöverensstämmelse med uttalande om kommunikationernasbetydelse för att uppnå regional balans. Motionärerna anser motdenna bakgrund att den kommunikationspolitiska kommittén börutvärdera den nuvarande tågplanens effekter för godstrafiken inorra motion T525 (fp) framhålls att SJ som monopolföretag haransvar för att godstransporter utförs på järnvägsnätet. I dettaåtagande ingår att på affärsmässiga grunder tillhandahållasnabba och effektiva godstransporter så att såväl storindustrinsom små och medelstora företag kan konkurrera på en marknad somblir alltmer internationell. SJ:s nya transportsystem har dockinneburit en rad problem för . SJ har förlorat upp till30 % av sin kundkrets, vilket i ett längre perspektiv betyderökade kostnader genom mindre godsmängd och färre kunder. Enminskad transportmängd äventyrar dessutom en fortsatt utbyggnadav det norrländska järnvägsnätet för att möjliggöra enrationellare hantering samt snabbare och miljövänligaretransporter. Enligt motionen är situationen oacceptabel utifrånriksdagens tidigare fattade beslut om regional balans, godakonkurrensmöjligheter för små och medelstora företag och godmiljö. SJ bör därför förbättra godstrafiken och leva upp tillstatsmakternas krav på god service i regionalpolitiskt utsattaområden som Norrland.I motion T515 (c) framhålls att en väsentlig förutsättning föratt näringsliv och samhälle skall kunna utvecklas i alla delarav landet är att det finns fungerande kommunikationer och godatransportmöjligheter. då SJ synes ha förståttvikten av att ta upp konkurrensen med andra trafikslag genomförbättrad service och ett mera kundorienterat synsätt kommer nuenligt motionen åter illavarslande signaler om SJ:sgodstrafikpolitik. Det handlar dels om prissättningen pågodstransporterna, dels om snabbheten och tillgängligheten.Denna utveckling har fått till följd en rad negativa effekter.Motionären framhåller att om inte SJ på egen hand förmårupprätthålla en godtagbar servicenivå till rimliga priser i dedelar av landet som har närhet till järnvägen måste åtgärdervidtas för att på annat sätt komma till rätta med problemen.I motion T503 (c) anges att SJ:s nya trafikupplägg förgodstrafiken har inneburit försämringar i två avseenden.Kunderna måste betala för hela den faktiska sträcka som godsettransporteras. Vidare har färre transporter möjlighet att nå sindestination över . Den förlängda körsträckan innebärminskad kostnadseffektivitet för berörda företag. Storakostnadsökningar drabbar också godskunderna. Enligt motionen börmot denna bakgrund en översyn göras av SJ:s transportflöden ochprissättning.Enligt motion A445 (v) hotas två av SJ:s godsterminaler avnedläggning, nämligen de i och . En nedläggningav dessa godsterminaler anges innebära ökade transportkostnader.Dessutom tillkommer längre leveranstider då godset måste taomvägar, vilket försämrar inlandsföretagenskonkurrensmöjligheter. Motionären framhåller att en viktigkomponent i regionalpolitiken är bra kommunikationer, däriblandgodstransporter på järnväg. Det är vidare en klar miljömässigfördel om en så stor andel som möjligt av godstrafiken sker påjärnväg. Mot denna bakgrund föreslås att gerregeringen till känna att de båda godsterminalerna behövs föratt ge näringslivet miljövänliga och kostnadseffektivagodstransporter.I motion T221 (mp) framhålls att SJ har höjt sina godstaxorutan att förvarna, vilket har lett till att flera företag hartvingats att ersätta järnvägstransporter med lastbilsfrakt.Motionärerna anser att statliga bolag och verk i så storutsträckning som möjligt bör samarbeta för att uppnåmiljövänliga transporter inom den statliga verksamheten. Tillexempel så bör ges tydliga direktiv att användamiljövänliga transportsätt. I motionen föreslås vidare att motbakgrund av de problem som SJ har med sin godstrafik enutredning tillsätts om vilka ekonomiska incitament som erfordrasför att trygga en stabil ökning av godstransporterna på järnväg.Sverige bör vidare investera i lastplatser vid hamnar ochstationer för att möjliggöra en angelägen och framtidsanpassadökning av kombitrafiken. Medel för detta ändamål bör kunnadisponeras från anslaget för investeringar ilänstrafikanläggningar. I motionen framhålls även vikten av attinvesteringar görs i kombitransportsystem för att möta denförutsedda utvecklingen av lastbilstrafiken från EU.I motion A442 (mp) framhålls att SJ under den senaste tidenhar visat planer på att lägga ned godshanteringen i ochföra över den till . Regeringen bör ta upp diskussionermed SJ för att förhindra en nedläggning av godshanteringen iMorjärv. I motionen anges vidare att nedläggningen av bangårdeni var ett misstag, då ett stort antal näringsidkare iinlandet har åsamkats betydande kostnadsökningar. En omfattandeökning av vägtransporterna har dessutom blivit följden av dennanedläggning. Regeringen bör därför enligt motionen även upptaöverläggningar med SJ om att återuppta verksamheten vidbangården i ställningstagandeUtskottet kan konstatera att godstrafiken på järnväg under desenaste decennierna har tappat marknadsandelar tilllastbilstrafiken. SJ:s godstrafik har vidare under många årredovisat ekonomiska underskott. Inom SJ pågår mot dennabakgrund ett omfattande arbete med rationaliseringar,effektiviseringar, marknadsanpassning och satsningar på nyagodstrafiksystem. Arbetet har resulterat i en angelägenförbättring av transportkvaliteten och det ekonomiskaresultatet. I sammanhanget kan nämnas att för år 1994utnämndes till bästa transportföretag. En ökning harockså skett av järnvägens godstransporter. ökadeexempelvis järnvägens godstransportarbete till denhögsta nivå som någonsin utförts på det svenska järnvägsnätet.Som avspeglas i flera motionsyrkanden har dock omstruktureringenäven inneburit konsekvenser som uppfattats negativt av såvälföretag som kommuner.Utskottet vill mot denna bakgrund klargöra att en positivutveckling av järnvägens godstransporter är av strategiskbetydelse för den fortsatta trafikutvecklingen. Den europeiskaintegrationen och de ökade kraven på miljövänliga transporter,regional balans och ett effektivt resursutnyttjande gör det alltviktigare att järnvägen utnyttjas på ett effektivt sätt. Detstatsfinansiella läget nödvändiggör att SJ:sgodstrafik kan utvecklas på affärsmässiga grunder.Utskottet vill vidare erinra om att i enlighet medriksdagens beslut pågår en omfattandejärnvägsutbyggnad i landet. Ett huvudsyfte med denna satsning äratt järnvägen skall kunna motsvara näringslivets behov avgodstransporter. Utskottet vill därutöver hänvisa till detomfattande arbete som utförs inom SJ för att utvecklagodstrafiken. Det gäller bl.a. investeringar i ett mermarknadsmässigt transportsystem och uppbyggnad av en merkundanpassad organisation.Enligt utskottets mening är det angeläget att SJ kanfortsätta sitt arbete med att uppnå ett effektivt ochkonkurrenskraftigt trafiksystem så att godstrafiken kan öka ivolym. För uppbyggnaden av ett effektivt transportsystem är enrationell terminalstruktur av väsentlig betydelse. Enligt denrollfördelning som lagts fast i stor politisk enighet i 1988 årstrafikpolitiska beslut ankommer det på SJ att träffa avtal medolika godskunder om trafikuppläggningen.Utskottet anser att detta är en riktig beslutsordning.Utskottet förutsätter att SJ:s nödvändigaförändringsarbete görs i former som begränsar eventuellaomställningsproblem. Enligt vad utskottet erfarit försöker ocksåSJ utforma sitt förändringsarbete i samråd med berördagodskunder. Som exempel kan nämnas, beträffande godshanteringenvid terminalerna i och som behandlas imotionerna A442 (mp) och A445 (v), att SJ har inlettöverläggningar med berörda kommuner i syfte att främja enutveckling av järnvägens godstrafik i berörda regioner.Utskottet förutsätter att överläggningar kommer att äga rum äveni övriga delar av landet.I sammanhanget kan även nämnas de nya järnvägsföretag förkortväga godstransporter som etablerats på matarlinjer från ochtill större knutpunkter utmed stomnätet (s.k. Short-line). Genomsmåskaliga transportlösningar i nya organisationsformer hardärmed järnvägstrafiken kunnat tryggas och utvecklas.Vad gäller motion T221 (mp) med förslag om direktiv tillstatliga verk och bolag att samverka för att uppnå miljövänligalösningar vill utskottet erinra om att enligt gällandetrafikpolitiska riktlinjer skall företag ha frihet att väljamellan olika trafikmedel. Utskottet är inte berett att övergedenna grundläggande princip. I sammanhanget kan nämnas att alltfler företag låter miljöhänsyn få en mer framträdande roll i sinverksamhet. Detta har bl.a. inneburit att det finns företag somväljer att utföra sina transporter med järnväg trots att dettainnebär en något högre fraktkostnad jämfört med vägtransporter.Posten AB, som uppmärksammas i den aktuella motionen, harfastställt en miljöpolicy som innebär att miljöhänsyn skallbeaktas i varje beslut på alla nivåer i organisationen. Enligtdenna policy skall miljöarbetet ständigt utvecklas och vara enintegrerad del i verksamheten.Slutligen vill utskottet hänvisa till denkommunikationspolitiska kommission som tillsatts meduppdrag att utarbeta en nationell plan för kommunikationerna iSverige (K 1995:01). Kommissionen skall enligt sina direktivbl.a. analysera i vilken mån de trafikpolitiska målen haruppfyllts (dir. 1994:140). Vidare skall kommissionen analyserahur avgifter inom transportsektorn kan utformas för att främjaett miljöanpassat och säkert transportsystem och öka densamhällsekonomiska effektiviteten i sektorn. Enligt direktivengäller även att förslag skall presenteras hur en nationell planför kommunikationerna kan utformas som baseras på en helhetssynoch har en sådan inriktning att den medverkar till att uppnå ettmiljöanpassat transportsystem, som trafiksäkerhet,välfärd, långsiktigt hållbar tillväxt och regional balans samtett konkurrenskraftigt näringsliv främjas. I uppdraget ingårvidare att utreda förutsättningarna för och behovet avförbättrade knutpunkter och utveckling av ny teknik igodstransportsystemet.Med hänvisning till vad som anförts om bl.a. gällandebeslutsordning, SJ:s överläggningar med godskunder och pågåendeutredningsarbete om kommunikationspolitiken bör de aktuellamotionerna inte påkalla någon åtgärd från sida.Syftet med en stor del av dessa motionsyrkandena torde dockkomma att tillgodoses. Samtliga motioner, dvs. T221 (mp), T503(c), T515 (c), T525 (fp), T541 (s), A442 (mp) och A445 (v),avstyrks följaktligen i nu behandlad del. beträffande mål för SJatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1994/95:A442 yrkande 3 godkänner vad somanförts i propositionen om inriktning och målsättning för SJ:sverksamhet --1996,res. 1 (mp)2. beträffande reglering av livräntor m.m.att godkänner vad i propositionen förordats omriktlinjer för kompensation till SJ avseende kostnader förarbetsskadelivräntor m.m.,res. 2 (m)3. beträffande anslag till ersättning till Statensjärnvägar i samband med utdelning från AB Swedcarrieratt med bifall till regeringens förslag tillErsättning till i samband med utdelning frånAB Swedcarrier för /96 anvisar ettförslagsanslag på ,4. beträffande avreglering av järnvägstrafikenatt avslår motionerna 1994/95:T221 yrkandena 21 och22, 1994/95:T238 yrkande 12, 1994/95:T505 yrkande 2 i denna delsamt yrkandena 3 och 5, 1994/95:T543 yrkande 1, 1994/95:N273yrkande 2 och 1994/95:Jo628 yrkande 12,res. 3 (m, c, fp)5. beträffande bolagisering och privatiseringatt avslår motionerna 1994/95:T206 yrkande 8,1994/95:T237 yrkande 7 i denna del, 1994/95:T505 yrkande 6,1994/95:T543 yrkande 3 och 1994/95:N298 yrkande 6,res. 4 (m)6. beträffande Arlandabananatt avslår motion 1994/95:T535,7. beträffande tågtrafiken i och påVästkustbananatt avslår motionerna 1994/95:T520 och 1994/95:T543yrkande 2,8. beträffande biljettpriseratt avslår motion 1994/95:T224 yrkandena 5 och 6,9. beträffande tåguppehållatt avslår motion 1994/95:T218 yrkande 4,10. beträffande tidtabelleratt avslår motion 1994/95:T522,11. beträffande godstrafikfrågoratt avslår motionerna 1994/95:T221 yrkandena 23--26,1994/95:T503, 1994/95:T515, 1994/95:T525, 1994/95:T541,1994/95:A442 yrkandena 6 och 8 samt 1994/95:A445 yrkande 4.res. 5 (v, mp)den 9 maj 1995På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), SivertCarlsson (c), (), Tom (), HansStenberg (s), (), (), BirgittaWistrand (m), (), (),(), () och (). Mål för SJ (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "behandlad del" bortha följande lydelse:Enligt utskottets mening har järnvägstrafiken avgörandebetydelse för möjligheten att uppnå ett miljömässigt hållbarttrafiksystem. Utgångspunkten vid fastställande av ekonomiskamål för SJ bör därför inte vara att erhålla kortsiktigmaximal ekonomisk avkastning. I stället är det som framhålls imotion A442 (mp) angeläget att järnvägstrafiken ges ökadeutvecklingsmöjligheter. För att öka järnvägens andel avtransporterna i landet bör därför SJ:s avkastnings- ochsoliditetskrav temporärt nedsättas. Avkastningskravet börreduceras till och soliditetskravet minskas till 25 %.Nedsättningen bör gälla fr.o.m. år1996.Vad utskottet nu anfört -- och som innebär att motion A442(mp) tillstyrks i behandlad del -- bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande mål för SJatt med bifall till motion 1994/95:A442 yrkande 3och med anledning av vad regeringen anfört i propositionen ominriktning och målsättning för SJ:s verksamhet under perioden1995--1996 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Reglering av livräntor m.m. (mom. 2), Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "regeringens förslag" bortha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att regeringens förslag innebär enökad statsfinansiell belastning. Enligt propositionen kommer deredan relativt blygsamma banavgifter som SJ betalar in tillstatsverket att reduceras med underinnevarande år. Utskottet kan för sin del inte se att detstatsfinansiella läget är så tillfredsställande att dennabudgetförsvagning kan accepteras. Någon konsekvensanalys harheller inte presenterats som visar varför SJ oundgängligenbehöver de aktuella medlen i ett läge när SJ:s resultat visarett ekonomiskt överskott.Utskottet vill vidare erinra om att denkommunikationspolitiska kommission som tillsatts bl.a.har i uppdrag att utvärdera gällande trafikpolitik och övervägatrafikgrenarnas kostnadsansvar. I avvaktan på resultatet avdetta arbete finns det enligt utskottets mening ingen anledningatt nu reglera historiska gränsdragningsfrågor och eventuellaekonomiska oformligheter.Utskottet anser slutligen att kritik kan riktas på formellagrunder mot regeringens sätt att försöka kompensera SJ.Utskottet vill härvid erinra om att enligt riksdagenstrafikpolitiska beslut skall banavgifterna beräknasefter samhällsekonomiska grunder. Banavgifterna skall alltsåinte utnyttjas för att kompensera SJ. Enligt utskottet meningskall tydlighet prägla riksdagsbeslut.