bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om etikens betydelse förekonomins funktionssätt,30. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om stabila spelregler,31. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av en centralmyndighet för samordning ochverkställande av arbetet mot ekobrott,32. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om miljökvalitetssäkring,33. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en rättvisare och mermiljöanpassad förmånsbilsbeskattning,34. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att återinföra en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring,35. att hos regeringen begärförslag till lärlingssystem i enlighetmed vad som anförts i motionen,36. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen börlämna förslag beträffande inriktning ochomfattning av 1996/97 årsarbetsmarknadsmedel avsedda förutbildning,37. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att dela uppArbetsmarknadsverket (AMS) i regionalaverk,38. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sabbatsår.1995/96:Fi19 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omutbyggnad av /96:Fi20 av de () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildningsplatseri södra Stockholmsområdet förlagda tillHaninge kommun.1995/96:Fi21 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att förlänga nuvarandeövergångsbestämmelser vad gäller energi-och koldioxidbeskattning avväxthusnäringen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att grönfodertorkarna skallkunna producera på i förhållande tillutlandet konkurrensneutralaskattevillkor.1995/96:Fi22 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa enkunskapsbrostiftelse i samverkan medMitthögskolan.1995/96:Fi23 av och () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhet somtillväxtskapande kraft,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om barntillägget i svux ochsvuxa,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhetsbefrämjandeåtgärder inom högre teknisk ochnaturvetenskaplig utbildning och omjämställdhetsbefrämjande förändringarinom utbildningsväsendet,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kommission mot orättvisalöneskillnader,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om brytande av de offentligamonopolen,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om särskild inriktning pånäringspolitiska insatser för kvinnligaföretagare,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sänkta arbetsgivaravgifterinom tjänstesektorn,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förmånsbeskattning av bilar.1995/96:Fi24 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till enkommission för arbetsvärdering avtydligt kvinnliga yrken enligt vad imotionen angetts.1995/96:Fi25 av ochGöthe () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omHögskolans i möjligheter attkomplettera och utveckla sitt utbud vidytterligare satsningar påutbildningsplatser inom högskolan.1995/96:Fi26 av . (m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av flerhögskoleplatser till Stockholmsregionen.1995/96:Fi27 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om folkbildningens roll iutbildningssamhället.1995/96:Fi28 av och () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en successiv avveckling avdet selektiva företagsstödet,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kunskapsinsatser för regionaltillväxt,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om anslagen för drift ochunderhåll av enskilda och statligavägar.1995/96:Fi29 av Per m.fl. (m)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om effektiviseringen ianvändningen av medel för vägunderhåll.1995/96:Fi30 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggnad vid iKarlstad.1995/96:Fi31 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den i propositionenaviserade utökningen av den högreutbildningen också bör ge flerutbildningsplatser vid iJönköping.1995/96:Fi32 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av samladlagstiftning på IT-området,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om IT inom utbildning för lärarem.m.1995/96:Fi33 av ochBarbro () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ombehovet av fler högskoleplatser iStockholms län och utbyggnad av ettnätverksuniversitet på Södertörn.1995/96:Fi34 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om nya utbildningsplatser tillde mindre och medelstora högskolorna iVästsverige.1995/96:Fi35 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av fortsattutbyggnad av /96:Fi36 av Per m.fl.(s) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om planer för högskoleverksamheti och Bergslagen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om planerna på en avanceradeftergymnasial yrkesutbildning.1995/96:Fi37 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om nya utbildningsplatser iSkövde.1995/96:Fi38 av tredje vice talmanChrister Eirefelt (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omfler platser vid /96:Fi39 av m.fl. (fp,m, c, v, mp, kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attresekostnadsersättningen för elever vidStatens skolor för vuxna skallåterinföras.1995/96:Fi40 av m.fl.(fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning omhögre utbildningssatsningar iMalmö-Skåne-regionen för att geriksdagen underlag att fatta ett välgenomtänkt beslut.1995/96:Fi41 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en grön skatteväxling,2. att hos regeringen begärförslag om ändring i miljöskyddslagen såatt miljöskyddsavgift kan tas ut vidalla överträdelser av givna villkor,3. att hos regeringen begärförslag om ändring i renhållningslagenså att en kommun inte kan monopoliserahanteringen av industriavfall,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om en nyrenhållnings- ochåtervinningslagstiftning,5. att hos regeringen begäratt bidraget för vindkraftverk sättstill av investeringskostnaden,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förmånsbeskattning av bilar,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsinsatser förelbilar, ny motorteknik och nyabränslen.1995/96:Fi42 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggnad avhögskoleutbildningen vid iKalmar.1995/96:Fi43 av . (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nyautbildningsplatser till de mindre ochmedelstora högskolorna i Västsverige.1995/96:Fi44 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa gymnasiekurser iMatematik Kurs A, Svenska Kurs A ochEngelska Kurs A och attförsöksverksamhet - eventuellt inomramen för individuella program - fårgenomföras med sådana alternativa kursersom ej behöver ge allmän behörighet förhögskolestudier.1995/96:Fi45 av Per m.fl. (v)vari yrkas1. att hos regeringen begärskyndsamt förslag till skärptbeskattning av förmånsbil,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att beräkna förmånsvärdet på4 för privat körning.1995/96:Fi46 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nyautbildningsplatser vid Linköpingsuniversitet.1995/96:Fi47 av () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förslag om inriktning ochomfattning av särskildaarbetsmarknadsrelaterade anslag /97,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att dessa medel är av minstsamma omfattning ,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att folkbildningensmöjligheter till vidgadeutbildningsinsatser för vuxna särskiltbeaktas,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att även folkhögskolorna gesmöjligheten att genomförastudieförberedande basårsutbildningar.1995/96:Fi48 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att Högskolan iTrollhättan/skall ingå i dengrupp av mindre och medelstora högskolorsom skall ges särskild tyngd ihögskolans utbyggnad,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om nya utbildningsplatser vidHögskolan i /Uddevalla.1995/96:Fi49 av m.fl. (v)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdshetsdirektivet somtilläggsdirektiv till alla statligautredningar och kommittéer,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att jämställdhetsdirektivetutökas till att gälla allapropositioner,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om könsbaserad statistik i allapropositioner.1995/96:Fi50 av m.fl. (v)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föräldraledighet skallvara jämställd med reguljärtförvärvsarbete.1995/96:Fi51 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggnad av Linköpingsuniversitet till att också omfattaNorrköping.1995/96:Fi52 av . (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Högskolan iKarlstad.1995/96:Fi53 av m.fl. (s,c) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av högre tekniskutbildning,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning i Örebrolän.1995/96:Fi54 av . (mp) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till förändradbeskattning av tjänstebilar i enlighetmed vad som anförts i motionen.1995/96:Fi55 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om försök med regionalriskkapitalförsörjning,2. att som sin mening gerregeringen till känna att erforderligamedel för försöksverksamheten böromfördelas inom ramen för denäringspolitiska anslagen.1995/96:Fi56 av andre vice talman och ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om somuniversitet.1995/96:Fi57 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggnad avhögskoleutbildningen i Kalmar.1995/96:Fi58 av () variyrkas att hos regeringen begärförslag i enlighet med vad i motionenanförts om /96:Fi59 av och SigridBolkéus (c, s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Högskolan iGävle/Sandviken.1995/96:Fi60 av m.fl.(c, s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dess behov av forskningsresurser.1995/96:Fi61 av m.fl.(c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nyautbildningsplatser till de mindre ochmedelstora högskolorna i Västsverige.1995/96:Fi62 av ochMarianne (s, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkulturmiljöhänsyn vid fördelning avmedel till bostadsförbättringsåtgärder.1995/96:Fi63 av m.fl. (s,c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioritering avHögskolan i vid fördelning avteknikutbildningsplatser.1995/96:Fi64 av . (s, c, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om enutbyggnad av universitetframför allt i Norrköping.1995/96:Fi65 av . (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om satsning påHögskolan i /Ronneby.Motionsyrkande med anledning avproposition 641995/96:Fi10 av m.fl. (m)vari yrkas6. att beslutar om särskildabestämmelser om utbetalning avskattemedel 1996, inkl. spärr motkommunala skattehöjningar, i enlighetmed vad som anförts i motionen.Motionsyrkanden med anledning avproposition 1091995/96:Sk27 av . (kds) vari yrkas8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffad dubbelbeskattningpå riskvilligt kapital.1995/96:Sk28 av och () vari yrkas1. att beslutar avskaffadubbelbeskattningen av aktier fr.o.m.den 1 januari 1996.Motioner från allmänna motionstiden 19951994/95:K204 av m.fl. (m)vari yrkas att begär attregeringen med utgångspunkt iRiksbanksutredningens betänkandeskyndsamt lägger fram förslag i syfteatt stärka oberoende.1994/95:K219 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag i syfte attstärka oberoende.1994/95:Fi207 av ()vari yrkas3. att beslutar attRiksbanken skall förbli underdemokratisk kontroll som riksdagensbank. Den ekonomiska politikenDen ekonomiska utvecklingen i SverigeDet korta perspektivet. Utvecklingenfram t.o.m. år 1996PrognosförutsättningarEnligt propositionen väntas tillväxten iOECD-området bli något lägre ochnästa år i jämförelse med . Dennaavmattning bedöms dock vara tillfälligoch bör inte tolkas som inledningen mer uttalad lågkonjunktur.Prognosförutsättningarna för regeringensbedömning av den ekonomiska utvecklingenframgår av tabell 1.Tabell 1. Prognosförutsättningar1993 1994 19951996BNP-tillväxt i 1,0 3,0 2,5 (2,9)*2,5 (2,7)Konsumentprisökning i 2,7 2,3 2,5 (2,6) 2,7(2,9)Dollarkurs (i kr)7,8 7,77,1 (7,3)6,6(7,3)Ecu-index 123,0123,8 126,7(128,8)119,5(125,0)Tysk ränta stats-obligation 6,0 6,26,0 (6,9)5,7(7,1)Svensk ränta stats-obligation 8,0 9,110,0 (10,6) 8,7(10,0)Svensk ränta 6 månaders ssvx8,17,79,0(8,9) 8,7 (9,9)*Uppgifterna inom parentes angermotsvarande bedömning i den revideradefinansplanen våren 1995.Källor: och Finansdepartementet.I har de offentliga finansernaförbättrats snabbare än vad som kundeförutses i t.ex. den revideradefinansplanen. Som en följd av denekonomiska utvecklingen antasapprecieringen av kronan bli kraftigareän vad som förutsågs . Ävennedgången i obligationsräntorna väntasbli kraftigare än vad tidigare prognoserräknat med.Prognosarbetet i Finansdepartementetavslutades . Utvecklingenpå de finansiella marknaderna har inneburit attapprecieringen av kronan har blivitväsentligt större än vad som anges itabell 1. Om denna förstärkning avkronan blir permanent eller fortsätterbör detta även leda till att räntornablir lägre än vad som anges i tabell 1.Det bör också nämnas att efter det attprognosarbetet genomförts harStatistiska centralbyrån (SCB)färdigställt de årsvisanationalräkenskaperna för åren 1993 och1994.FörsörjningsbalansenUnder slutet av och det ökade den totalaproduktionen (BNP) markant. Denbakomliggande orsaken till atttillväxten blev så hög som 2,6 %och väntas uppgå till ärfrämst den starka exportökningen.Tabell 2. Försörjningsbalans 1992-1996ProcentuellMdkr volymförändring1994 199519 1993 ** 199694 *****BNP 1 - 2,6 3,5 (2,5 2,7 (2,517, 2,2 ) 9)0Import 492, - 13, 8,5 (7,5 6,9 (6,3 2,5 4 ) 0)Tillgång 2 - 4,9 4,7 (3,7 3,7 (3,009 2,3 ) 6)Privat 820, - 0,8 0,7 (- 1,5 (1,kons. 2 3,1 0,5) 0)Offentli 413, 0,2 - -1,1 - - (-g kons. 5 0,8 0,2) 0,7 0,8)Stat 131, 4,8 - -1,0 (1,5 0,0 (-5 0,9 ) 0,5)Kommuner 282, - - -1,2 (- - (-0 1,8 0,7 1,0) 1,0 1,0)Bruttoin 208, - - 10,4 (11, 9,8 (9,v. 2 17, 0,2 1) 6)2Näringsl 136, - 14, 21,3 (21, 11, (10iv 6 13, 4 1) 1 ,7)0Bostäder (-36,3 -32 -35 -22, 18,2 14, (12,8 ,3 6 ) 5 ,4)Myndighe 35,4 6,8 10, 5,5 (5,2 0,6 (3,ter 6 ) 2)Lagerinv 10,5 - 1,5 -0,1 (- - (0,. * 0,5 0,3) 0,3 2)Export 556, 7,6 14, 13,0 (10, 7,8 (7,7 1 6) 3)Användni 2009 - 4,9 4,7 (3,7 3,7 (3,ng ,3 2,3 ) 6)Inhemsk 1452 - 1,8 1,5 (1,0 1,9 (2,anv. ,5 5,2 ) 1)* Förändring i % av föregående årsBNP. ** Reviderade nationalräkenskaper. *** Uppgifterna inom parentes angermotsvarande bedömning i den reviderade finansplanen våren 1995.Den svenska varuexporten ökade med 17 %förra året. Det är den snabbaste uppgångsom uppnåtts sedan mitten på 1950-talet.Under det första halvåret harvaruexporten fortsatt att öka kraftigt.För helåret 1995 beräknas varuexportenöka och med 8 %.Importen av varor steg under förra åretmed , vilket i första handförklaras av ett växande behov avinsatsvaror till följd av den betydandeexporttillväxten. Importen av varor hardock stigitbetydligt snabbare än vad som kundeförväntas utifrån utvecklingen av denimportvägda efterfrågan. Särskiltsvårförklarlig är importuppgången iljuset av den markantarelativprishöjning som skett förimporterade varor, till följd avdeprecieringen av den svenska kronan. Iår förutses en normalisering avimportutvecklingen.Bytesbalansöverskottet väntas öka från 5miljarder till 60 miljarder år1996 vilket motsvarar av BNP. Förhandelsbalansen förutses ettöverskott på (jfr tabell 3).Tabell 3. Nyckeltal1994 1996199 19953Timlön, kostnad 3,3 3,5 3,6 (3,5 5,)* 6 (4,0)KPI, dec.-dec. 4,1 2,6 2,7 (3,3 2,9 (2,8) )NPI, dec.-dec. 3,9 1,7 1,6 (2,0 2,4) (2,4)Disponibel - 1,0 -1,4 (- 1,1 (0,2inkomst 3,5 2,2) )Sparkvot (nivå) 7,9 8,3 6,3 (6,7 5,9 (5,9) )Industriprodukti 1,5 10,6 11,0 (8,0 5,8on ) (6,0)Relativ - -0,8 -1,0 (- 8,9 (3,4enhetsarbetskost 24, 0,6) )nad 7Öppen 8,2 8,0 7,5 (7,0 6,4 (6,1arbetslöshet ) )(nivå)Arbetsmarknadspolitiska4,1 5,1 4,5 (5,1 5,2 (5,2åtgärder i % ) )av arb.kraftenHandelsbalans 53, 67,1 117, (108 130 (127(mdkr) 1 5 ,9) ,8 ,0)Bytesbalans (i % - 0,3 2,7 (2,6 3,4av BNP) 2,2 ) (4,0)*Uppgifterna inom parentes angermotsvarande bedömning i den revideradefinansplanen våren 1995.Den privata konsumtionen föll kraftigtåren och 1993. Under senare delenav skedde emellertid enåterhämtning. Räknat på helår ökadesålunda den privata konsumtionen med 0,. Tillväxten i den privatakonsumtionen väntas ligga kvar på istort sett samma nivå för att nästaår uppgå till . Denna upprevideringav konsumtionsprognosen motiveras bl.a.av en i jämförelse med prognosen i denreviderade nationalbudgeten något störreökning av hushållens disponiblainkomster.Försörjningsbalansen uppvisar även försåväl som en kraftigtillväxt i bruttoinvesteringarna. Denhöga investeringsaktiviteten är koncen-trerad till näringslivet (jfr tabell 4)och då främst industriinvesteringarna.Tabell 4. Bruttoinvesteringar efternäringsgrenMdkr Årlig procentuellvolymförändring1994 199 199 199 199 1992 3 4 5 6Näringslivet 136, - - 11,6 15, 14, 17, 21, 15 3 4 3Industri - - 19,42,5 20, 4,2 27, 38, 01 7 2Övrigt - -näringsliv 94,0 13, 17, 13, 14, 7,29 6 6 2Bostäder - - - - 14,36,3 7,3 31, 37, 22, 50 5 6Nybyggnad - - - - 32,17,2 19, 34, 48, 17, 01 5 8 0Ombyggnad - - - -19,1 23, 25, 20, 28, 5,06 1 6 0Offentligabyggnader 35,3 0,6 4,3 6,4 5,5 0,6Totalt 208, - - - 9,82 10, 17, 0,4 10,8 6 4Maskiner - - 12,98,6 16, 14, 18, 22, 80 7 4 9Bygg och 109, - - - 6,9anläggning 6 7,7 19, 11, 0,72 5Källor ,ochFinansdepartementet.Det bör framhållas att återhämtningen avinvesteringarna sker från en mycket lågnivå.Bostadsinvesteringarna fortsätter attfalla även . göremellertid den bedömningen attutvecklingen med kraftigafall i bostadsinvesteringarna vänderuppåt igen . Men även ombostadsinvesteringarna väntasöka ligger alltjämtbostadsbyggandet på en historiskt settmycket låg nivå. En förväntad nedgång iräntenivån, en tilltagande bostadsbristi storstadsområdena tillsammans med detinförda temporära investeringsbidragetär de faktorer som antas bidra till attbostadsinvesteringarna åter börjar öka.InflationsutvecklingenDen bedömning av prisutvecklingen somredovisas i propositionen sammanfattas itabell 5.Tabell 5. KonsumentpriserÅrlig procentuell förändring1992 1993 1994 1995 1996KPI,årsgenomsnit 2,4 4,8 2,4 2,9 2,6tKPI, dec.-dec. 1,9 4,1 2,6 2,7 2,9NPI,årsgenomsnit 4,2 4,3 1,7 1,7 2,1tNPI, dec.-dec. 2,9 3,9 1,7 1,6 2,4OECD, KPI3,1 2,8 2,3 2,5 2,7Inflationen väntas uppgå till straxunder och . Även ominflationen är av samma storleksordningunder har de bakomliggandedrivkrafterna förändrats. En viss ökningav konsumtionsefterfrågan men främsthögre löneavtal mellan parterna påarbetsmarknaden ökar inflationstrycket.Ändringar av indirekta skatter ochsubventioner ger också ett visst bidragtill inflationen. Dessa faktorer, somtenderar att driva upp priserna,motverkas emellertid av förstärkningenav kronan. Kronförstärkningen väntasleda till att importprisernas bidragtill inflationen minskar kraftigt nästaår.Den här redovisade bedömningen avinflationen överensstämmerväl med den bedömning som presenteradesi inovember.LöneutvecklingenLönerna beräknas öka resp. 5,, mätt somårsgenomsnitt. Avtalens speciellakonstruktion medför dock att ökningen1996 blir något högre än denunderliggande utvecklingen. De avtaladelöneökningarna ligger nämligen relativtsent medan de ligger tidigt1996. Detta innebär att den högaökningen av genomsnittslönen 1996 del förklaras av s.k.överhängseffekter. Om man i ställetjämför löneökningarna under loppet avrespektive år, och således rensar borteffekterna av att avtalsrevisionernasker , framgår attden underliggande löneökningstaktenligger på ungefär samma nivå de bådaåren - i näringslivet. Dennalöneökningstakt ligger väsentligt överden s.k. , som innebar enårlig ökning av lönekostnaden med 3,5 %.ArbetsmarknadenÅterhämtningen av ekonomin har inneburiten långsam förbättring av läget påarbetsmarknaden. Den öppnaarbetslösheten har minskatmarginellt. Sedan inledningen av år 1994har antalet sysselsatta stigit med 100000 personer. Det är i och för sig enkraftig ökning men motsvarar bara enmindre del av det markanta fallet på 550000 personer under treårsperioden1991-1993. Tabell 6 sammanfattarpropositionens bedömning av utvecklingenpå arbetsmarknaden fram t.o.m. år 1996.Tabell 6. ArbetsmarknadTusental personer (i åldrarna )Förändring frånNivå föregående år1993 1994 1995 1991994 6Sysselsättning:Jord- och 135 -4 -2 -12 -3skogsbrukIndustri 762 - -10 43 3269Byggnadsverksam 219 - -17 7 14het 36Privata 1 - 31 36 45tjänster 538 54Kommunal 1 - -27 -3 -10verksamhet 086 48Statlig 183 -8 -11 -2 -2verksamhetTotalt 3 - -38 71 78927 221Arbetskraft, 4 - -53 55 31totalt 266 103Arbetslösa 340 12 -16 -av 8,0 8, 8,0 7,5 6,4arbetskraften, 2nivåPersoner iarbetsmarknadspolitiska 216 18 216 196 226åtgärder, nivå av 5,1 4, 5,1 4,5 5,2arbetskraften, 2nivåAnm: I begreppet arbetsmarknadspolitiskaåtgärder ovan ingår ej åtgärdernajobbsökaraktiviteter samt starta-eget-bidrag. Dessa beräknas omfatta ca13 000 personer år 1996.Källor: ()och Finansdepartementet.Den öppna arbetslösheten beräknas minskamed 79 000 personer under perioden1994-1996. utökas antaletpersoner i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder med 10 000. Totalt sett uppgårderas andel av arbetskraften till drygt5 %. Den öppna arbetslösheten beräknasfalla från till år1996. Andelen långtidsarbetslösakvarstår på en med svenska mått högnivå, ca 3,5 %.Utvecklingen av de offentliga innebar en dramatiskförsämring i den offentliga sektornsfinansiella sparande från ett överskottmotsvarande av BNP tillett underskott på . Denekonomiska återhämtningen har därefterinneburit en påtaglig förbättring avsektorns finanser. Underskottet beräknasi propositionen minska till iår och till .