bet · GI01AU11 · 1995-03-14 00:00:00 — Den naturliga efterfrågan har inte riktigt funnitspå det sättet att den har kunnat bära upp en lönespridning somger incitament till ökad utbildning.Johnny : Då tackar vi förinledningen och för svaren på frågorna.Vi går över till avsnittet efterfrågan på enkla tjänster.Efterfrågan på enkla tjänsterLars : Jag skall prata om någonting som är svårtatt namnge. Det finns många värdeladdningar när man talar omolika typer av tjänster. I debatten har ganska ofta namnet pådessa tjänster lett tanken fel. Man har t.ex. tänkt sig att deti huvudsak handlar om tjänster som utförs i hemmen.Det är här fråga om tjänster som är så pass enkla att några avhushållen anser sig kunna utföra dem själva. Förutommarknadsalternativet finns för åtminstone vissa hushållgör-det-själv-alternativet. Det innebär inte alltid att de är såenkla. Det kan t.ex. vara bilreparationer, husreparationer, osv.En del av oss är ju ganska duktiga och kan göra det själv ändå.Att man har ett alternativ att göra det själv är viktigt urskatteteknisk synpunkt, eftersom gör-det-själv-arbetet inte ärbeskattningsbart. Det är det ena av två kännetecken på den typav tjänster som jag skall tala om, nämligen att det finns ettalternativ som inte är beskattat.Det andra kännetecknet som gör de här tjänsterna intressantaär att de är så pass enkla. Även om det i och för sig kanbehövas en hel del mycket kvalificerad och yrkesutbildadarbetskraft för att producera dem på marknaden har de ändå ettganska stort inslag av arbetsuppgifter som kan utföras av mindrekvalificerad arbetskraft.Det kan t.ex. handla om att man inte behöver ha mycket godaspråkkunskaper, vilket gör den här typen av tjänster mycketintressanta för första generationens invandrare. Dessa tjänsterhar också ett särskilt intresse ur arbetsmarknadspolitisksynpunkt i den utsträckning som arbetslösheten är ett problemför personer som i något avseende har låga kvalifikationer. (Bild visas)Jag skall först tala om skatterna. Skattereformen gällde detsom ekonomerna kallar skattearbitrage, dvs. de manipulationersom man kan göra mellan olika inkomstslag som har olikaskattesats.Själva huvudtanken med skattereformen var att utjämnaskattesatserna på de beskattningsbara inkomsterna så attarbetsinkomster fick ungefär samma skattesats somkapitalinkomster och att det därigenom inte gick att vinnaskattefördelar av att klassificera om inkomster från det enaslaget till det andra.Debatten efter skattereformen har rätt mycket handlat om deproblem som finns därför att man ändå får ett skattearbitragemellan inkomstslag som är beskattade och inkomstslag som heltenkelt inte går att beskatta och som inte är åtkomliga förfiscus.Ett problem som det har varit mycket diskussion om under desenaste åren är kapitalinkomstbeskattningen och det faktum attutlänningar som äger svenska värdepapper inte kan beskattas påsamma sätt som svenskar boende i Sverige.Det finns därför en skattesatsskillnad mellan utländska ägareoch svenska ägare. Frågan är om vi där kanske måste göra enkompromiss och minska kapitalinkomstbeskattningen. Det är vaddebatten om dubbelbeskattningen handlar om.Att detta över huvud taget är ett problem beror på att vi harinternationella kapitalmarknader. Det är möjligt att föra överinkomster från till utlandet, eller rättare sagtvärdepapper. Trögheten vid gränsen är inte längre så stor,vilket är avgörande för att det här är ett problem.Om man ser till den aspekten är hemmaproduktion av tjänsterinte beskattad. De tjänsterna har i princip noll i skattesats.Det intressanta blir på motsvarande sätt om det finns relativtstora möjligheter för hushållen att välja mellan eget arbete ochhemmaproduktion och att köpa dessa tjänster på marknaden. Manmåste undersöka hur pass känsligt det egentligen är. (Bild visas)Det är ofta mer intressant att fördela skatter så att dehamnar på varor och tjänster än att fördela så att de hamnar påolika typer av inkomster.Vad den här figuren visar är att vi har en skattesystemsom i princip följer de blå staplarna, dvs. att köpta enklatjänster har samma skattesats som varor och andra tjänster somvi köper, medan egna tjänster i stort sett inte har någon skattalls.När man har ett sådant problem brukar den lämpliga lösningenvara att hitta någon kompromiss. I det här fallet gäller det attfinna en skattesatsfördelning som är lagom, dvs. att manundviker att göra skillnaden mellan köpta enkla tjänster ochegna tjänster alltför stor.Man märker då att det finns ett problem. Det är precis som närman skall spänna igen resväskan. När man har fått igen den enahaken åker den andra upp. Om man sänker från den nivå som visasav den blå stapeln till den nivå som visas av den röda stapelnuppkommer problemet att köpta enkla tjänster får en lägreskattesats än andra tjänster. Vi får då en ny form avsnedvridning.Det man vill åstadkomma i skattesystemet är någon form avbalans mellan den ena snedvridningen och den andrasnedvridningen. (Bild visas)Man kan se på hur det har sett ut för ett urval av enklatjänster. Då tänker jag framför allt på hur det var innan 1991års skattereform. Det visas här av de blå staplarna.Vissa av de enkla tjänsterna hade samma skattebehandling somandra varor och tjänster. Det gällde t.ex. att handla mat, dvs.om man skulle leja någon att handla mat till en, och det gälldeockså bilreparationer.Men rätt många av dessa tjänster hade en lägre skattesats. Detgällde exempelvis matlagning, om man tänker sig att alternativettill matlagning är att gå ut och äta på restaurang. Där hade vien lägre skattesats, och det gällde också husreparationer.Vissa väsentliga marknadstjänster var helt undantagna frånmoms. Det gällde exempelvis lokalstädning, och det gällde ocksåprivat barnomsorg. En del marknadstjänster, framför allt de somproducerades i offentlig sektor, var t.o.m. kraftigtsubventionerade. Det gällde bl.a. barnomsorg och ävenäldreomsorg. Det som är mest intressant är kanske kommunalbarnomsorg.I diskuterar man om det möjligen är så attden kommunala barnomsorgen i har fått alltför kraftigasubventioner. Det handlar alltså om att göra en avvägning avskatteförhållandet mellan å ena sidan egna tjänster och köptatjänster och å andra sidan tjänster som sådana och andra varor. (Bild visas)Vi har alltså att göra en avvägning där vi på den ena sidanhar två typer av fördelar. För det första har vi fördelen attdet är något som är långsiktigt intressant att göra, dvs. det äreffektivitetshöjande på lång sikt. Men det vi är specielltintresserade av är att det på kort sikt möjligen kan innebäraatt vi får en ökad efterfrågan av tjänsterna och därmed också enökad sysselsättning i hela ekonomin, och då speciellt förlågkvalificerad arbetskraft.Å andra sidan har vi kostnader. De kostnaderna består dels ide nya snedvridningar vi åstadkommer, dels att om vi t.ex. skallsänka skattesatser måste vi höja andra skattesatser, och det haralltid finansieringskostnader med sig. Någon form av avvägningmåste göras.Det intressanta är exakt hur den avvägningen ser ut.Det finns inga svenska studier av detta. Men det finns ettmycket intressant arbete i som jag tänker låna någraresultat från.Det är en forskargrupp vid i somhar tittat på dessa avvägningar. De har en modell över dendanska ekonomin. Jag skulle vilja argumentera för att det inästan lika hög grad är en modell av den svenska ekonomin. (Bild visas)I den här modellen har man vita marknadssektorer ochhushållssektorer, både vita hushållssektorer och svartahushållssektorer. Det finns även en svart tjänstesektor.Det skall understrykas att detta är en ganskaenkel modell. Även om den på sätt och vis är ganska kompliceradfinns det många saker som man skulle ha önskat att forskarnaockså hade tittat på. Det finns t.ex. ingen åtskillnad mellandet som kallas skilled och unskilled labour, dvs. kvalificeradoch mindre kvalificerad arbetskraft.Man skulle också ha önskat en mer ingående beskrivning av denövriga ekonomin. Det kan mycket väl vara så att faktorer sompåverkar efterfrågan på lågkvalificerad arbetskraft får effekterinom industrin osv. Det skulle man vilja följa. Men så långt hararbetet ännu inte kommit.I den danska ekonomin är av den privatakonsumtionen tjänstekonsumtion av denna typ. Jag har jämfört medsvenska data. Där jag har kunnat jämföra har jag funnit att densvenska tjänstekonsumtionen som andel av den totala konsumtionenligger något lägre. Det är kanske mest märkbart när det gällerrestauranger men också när det gäller t.ex. bilreparationer ochi synnerhet privat städning. Även om det utgör en väldigt litendel i är det en ännu mindre del i som andel avkonsumtionen. Det tyder på att potentialen för att öka den härsektorn skulle vara ännu större i än i . (Bild visas)Dessa siffor visar hur det såg ut i . Bildenvisar också hur modellerna ser ut. Man har gjort två typer avmodellkörningar. I en har man tittat på de långsiktigaeffekterna. Där är arbetslösheten inte något problem, utan detenda man tittar på är hur effektiviteten i ekonomin förändrasnär lönerna är så rörliga att arbetslösheten kommer attförsvinna. I den andra modellen ser man mer kortsiktigt. Man sertill problemet med stela löner och hög arbetslöshet.Jag jämför här med i några avseenden. Hemarbete somandel av marknadsarbete är i större än i . IDanmark motsvarar hemarbetet av förvärvsarbetet, och iSverige . Den svarta sektorn är ungefär lika stor, av ekonomin, och skatterna är ganska likartade.Dessa modeller täcker bara en liten del av hemarbetet. Istället för att täcka handlar det i den ena modellen om och i den andra modellen om av hemarbetet. Det ärviktigt att understryka att det bara är en liten del av detarbete som hushållen gör hemma som man kan tänka sig att istället köpa på marknaden. (Bild visas)Det man gör i dessa beräkningar av konsekvenserna för dendanska ekonomin är bl.a. ett experiment som man skulle kunnakalla för en väldigt speciell variant av en intern devalvering,men i en ny skepnad än den vi har diskuterat.Man tänker sig att man inför någon form av subvention förtjänstesektorerna, i det här fallet en lönesubvention på 28 %.Det finns många sätt att utforma detta. Flera av dessa sätt harfigurerat i den svenska debatten. Men det är inte så noga här,utan vi kan tänka oss det som en ren lönesubvention till vissabranscher.På lång sikt, när man inte får några effekter påarbetslösheten, krävs det en höjning av momsen på för attfinansiera detta. Men på kort sikt är den erforderligamomshöjningen betydligt mindre. Detta ger alltså ett överskott ibudgeten.Deras resultat är sammanfattningsvis att man på kort sikt fåren väsentlig ökning av efterfrågan på den här typen av tjänsteroch en ökad sysselsättning i den här tjänstesektorn. Den varalltså av den privata konsumtionen. Sysselsättningen i densektorn ökar med på kort sikt. Det är t.o.m. såatt man på kort sikt får en ökning av sysselsättningen i andraverksamheter. Det beror på att hushållen arbetar mindre hemma.Man har alltså mer tid att förvärvsarbeta, och hela ekonomin fårmer arbetskraft. Sysselsättningen ökar i hela ekonomin.Det mest intressanta är kanske att man får en märkbar sänkningav arbetslösheten. Från en ursprunglig nivå på minskasarbetslösheten i det här experimentet . Manfår också en ganska stor välfärdsvinst. Man får deneffektivitetsökningen genom att dessa tjänster helt enkelt blirbilligare för hushållen när de utförs på marknaden. Men detintressanta är att det här är välfärdshöjande även när man intehar dessa stora arbetslöshetseffekter på lång sikt, dvs. när manhar rörliga löner. Det ökar effektiviteten i ekonomin, om äninte alls lika mycket som på kort sikt.Jag skall bara i korthet säga något om hur det ser ut iSverige. Jag tror att den bästa bilden av vilka typer avtjänster som de svenska hushållen skulle vara intresserade avatt köpa kan man få utifrån två bilder som är hämtade från enstudie av och . (Bild visas.) Devisar vilka typer av hemarbete, hur mycket fritid osv. somhushållen väljer bort när de ökar sitt förvärvsarbete med entimme i veckan.Den här figuren visar t.ex. att kvinnor minskar sitthushållsarbete med , dvs. med pertimme ökat förvärvsarbete. Man minskar på vila och fritid, menman minskar också insatser i underhållsarbete, och det gällerframför allt männen. Det handlar om underhåll av hus och bilar.Man minskar också den tid man använder för att handla.Om vi tittar på detta med hushållsarbete litet mer i detaljframkommer ett tydligt mönster. Det man framför allt väljer bortär tid för matlagning och tid för städning. Däremot väljer maninte bort tid för barnomsorg. Det speglar antagligen attbarnomsorgen redan är kraftigt subventionerad, och att man intehar samma konflikt mellan barnomsorg och förvärvsarbete som manhar när det gäller städning och matlagning.På det här området finns det en utredning av somkom . Han gjorde en ganska omsorgsfulltelefonintervjuundersökning om svenska folkets intresse för enspeciell grupp av enkla tjänster, nämligen hemtjänster. Detvisade sig då att av det svenska folket varintresserade av att köpa den här typen av tjänster någon gångibland. kunde tänka sig att köpa dem merregelbundet. Det man framför allt var intresserad av var hjälpmed städning och fönsterputsning. Det betyder att man varintresserad av hjälp med höst- och vårstädning, flyttstädningoch sådana saker.Utifrån den undersökningen kan man konstruera enefterfrågekurva för just städning. Den har jag illustrerat här iden blå kurvan. (Bild visas.) Undersökningen sträcker sig baraupp till ett pris på . Om man extrapolerar denhär kurvan kommer man att hamna någonstans här uppe. Det vitapriset för privat städning i hemmet inklusivelönekostnadspåslag, semester och moms låg på ca . Vi hardär en mycket liten efterfrågan. Det tyder på att vi liggernågonstans på den här linjen.Vid den nivå på efterfrågan som vi har är den mycketpriskänslig. I den här danska studien har man genomgåendeantagit att priskänsligheten är --1, dvs. sänker vi priset på dehär tjänsterna ökar efterfrågan . Det är vadekonomer brukar anta när de inte vet något. I det här fallet ärden procentuella ökningen vid en prissänkning mycket större, menvi skall komma ihåg att eftersom nivån på efterfrågan iutgångspunkten är så väldigt liten måste man sänka lönekostnadenväldigt mycket för att få några riktigt stora effekter. Deträcker inte med att ta bort momsen. Då hamnar man strax under100 kr. Det krävs en ännu kraftigare lönesubvention.Det kan vara intressant att titta på en del andra tjänster.Jag skall bara nämna ett exempel, nämligen efterfrågan pårestauranger. Där har jag själv gjort en studie. Det finns enspeciell restaurangpanel där Svenska hotell- ochrestaurangförbundet har följt hur efterfrågan pårestaurangtjänster har utvecklats . Det ärintressant att titta på detta eftersom det har varit storaprisvariationer genom alla momsförändringar. Det har hänt en heldel på det här området. Jag kan inte säga att jag är riktigtfärdig med det här arbetet, men om jag skall välja någotresultat tyder det på att det faktiskt finns en priskänslighetsom ligger någonstans i trakten av -1, dvs. i denstorleksordning som de danska ekonomerna antog.Christel : Det var mycket intressant att höradina bedömningar av vilka effekter detta skulle kunna få förekonomins funktionssätt och påverkan på arbetslöshetssiffrorna.Det finns ytterligare en aspekt som man skulle kunna lägga påden här frågan. Den här typen av enklare tjänster finns tyvärrofta inom typiska kvinnoyrken. Jag har av olika skäl kommit attintressera mig mycket för jämställdhetsfrågor och kvinnorsarbetsmarknad de senaste veckorna.Jag läste en artikel i . Denredovisade en undersökning över hur det ser ut i . Av denundersökningen framgår att kvinnorna ägde avsmåföretagen . harkvinnligt småföretagande ökat till 30--, och runt New Yorkända . Man brukar tala om kvinnorna som hjältarnabakom konjunkturuppgång. Dessa företag finns tydligen inomen lång rad olika branscher, men framför allt inomtjänstesektorn. Det är den som växer snabbast.Om vi , med din hjälp kanske, öppnar upp möjligheterna attfå en sådan tjänstesektor att växa upp i , tror du att viskulle kunna emotse samma utveckling vad gäller kvinnligtsmåföretagande i vårt land som i ?Berit Andnor: Du sade i ditt inlägg att det här förslagetskulle inrymma betydande välfärdsvinster. Du sade också att mankanske bitvis skulle kunna komma åt arbetslösheten med detta.Samtidigt sade du också att det är priset på den här tjänstensom är avgörande. Det räcker inte med en momssänkning utan manmåste ner ganska rejält när det gäller kostnaden föratt detta skall vara attraktivt.Jag vill egentligen bara göra en kommentar till detta. Detotala effekterna av en skattemässig förändring är inte invägdai de studier och experiment som du redovisat. När man pratar omvälfärdsvinster finns det även negativa effekter, t.ex. socialaeffekter, att ta hänsyn till. Vi kan få effekter när det gällersocialbidragen, vi får effekter som ger ett A-lag och ett B-lagpå arbetsmarknaden, vi får effekter i jämställdheten mellankvinnor och män osv. Man kan egentligen fortsätta den häruppräkningen hur långt som helst. Det handlar väl också omkultur. Det finns kulturella skillnader i hur vi ser påhemarbete och fördelningen mellan kvinnor och män.När man gör sådana här studier tycker jag att det saknasbetydande redovisningar av andra effekter som blir en följd avdet hela. Det allvarligaste är kanske permanentningen av ettB-lag på arbetsmarknaden. Det får vi betala på andra sätt och iandra sektorer. De långsiktiga effekterna måste också bedömas.Lars : Jag håller med om att det är mycket enklaberäkningar. Det finns många olika aspekter på detta. Detillustrerar det första inlägget här. Jag har inte något svar pådet. Jag vet inte om den här typen av förändring skulle ledatill ett ökat kvinnligt småföretagande. Det handlar om denprivata tjänstesektorn och om privata företag. Det är rimligtatt tänka sig att det rör sig om många småföretag där. Menbilreparationer kan ju utföras av stora företagskedjor. Detgäller även restauranger osv. De grupperar sig i kedjor. Men detär mycket möjligt att det huvudsakligen är småföretag som skulleutvecklas för att tillfredsställa en ökad efterfrågan på det härområdet och att det kommer att finnas ett stort kvinnligt inslagdär. Men det är ingenting jag vet.När det gäller det senare vill jag säga att det finns väldigtmånga olika aspekter. Det finns inte bara icke-ekonomiskaaspekter utan det finns också ekonomiska aspekter som man bordetränga djupare in i. Jag skulle bara vilja understryka att detfinns en konflikt här mellan att öka efterfrågan på enklatjänster och det som vi kanske har som huvudstrategi när detgäller att långsiktigt lösa de här problemen, nämligen att ökakompetensen. Om det finns jobb som man kan klara sig på som intekräver speciellt mycket utbildning är ju morötterna för attskaffa sig den ökade kompetensen inte lika verkningsfulla.Å andra sidan innebär inte detta att man kan vara så cyniskatt man tycker att det vore önskvärt att få en utveckling där vihar mycket höga arbetslöshetstal bland grupper som har lågakvalifikationer eller mycket höga arbetslöshetstal bland förstagenerationen invandrare bara för att det bidrar till attstimulera till ökade utbildningsinsatser. En ganska stor del avarbetskraften kommer inte att ha denfina nya utbildningen. Antagligen behöver vi fundera över huräven dessa personer skall få jobb.Hans Andersson: Det jag hade tänkt säga har justkommenterats.Gunnar Du , SAF: Tjänstesektorn, och särskilt deenklare tjänsterna, är ett bra exempel på hur skatterna kanpåverka produktion och sysselsättningsmöjligheter. I ärnu av tjänstepriset skatt. Hushållstjänsterna ärmycket priskänsliga och därför känsliga för skatteinnehållet.Det är ju billigt att ta ledigt från jobbet och göra tjänsternai egen regi. De höga skattekilar vi har gör svartarbetetmycket lönsamt. Därför är det angeläget att försöka sänkaskatteuttaget.Vinell ansåg att man måste gå ganska långt för att kunna få enverklig effekt. Han föreslog att man skulle ha fullmomsbefrielse för vissa specificerade hushållstjänster ochavdragsrätt för hushållstjänster. Då skulle man i stort sett fåsamma förhållanden för egenarbete, svart arbete och legaltförvärvsarbete.Vinell tog aldrig upp en annan faktor som vore väldigtönskvärd, nämligen sänkta arbetsskattekilar i allmänhet. Detberor naturligtvis på att de kan vara svåra att finansiera. Menden nuvarande utvecklingen där man höjer arbetsskattekilarnagenom värnskatt, egenavgifter och höjda kommunalskatter gör attvi rör oss i precis motsatt riktning mot vad som skulle behövas.Egenarbetet blir mer gynnat skattemässigt, och det gäller ocksåsvartarbetet.Inom tjänstesektorn skulle det behövas en momsskattesänkning.Problemet där är att EU inte tillåter det utan vidare. Då kanman i stället överväga att sänka arbetsgivaravgifterna, somVinell föreslog.Vinells förslag att införa avdragsrätt för hushållen varintressant genom att det under vissa omständigheter kanske inteskulle kosta statskassan så mycket. Därför är det intressant attundersöka det. Men menar jag att man måste tänka på deallmänna arbetsskattekilarna. Den bästa utvägen vore om mankunde sänka dem och röra sig i motsatt riktning mot vad som skernu.Paus.Utfrågningen återupptogs kl. 11.40.Vad vet vi om arbetslöshetsförsäkringens effekter?Johnny : Vi fortsätter enligt programmet.Nästa område handlar om arbetslöshetsförsäkringen. ProfessorBertil , , har ordet.Bertil : Arbetslöshetsförsäkringen är eninkomstförsäkring som skall göra det möjligt för folk attupprätthålla en någorlunda jämn konsumtion, även om man har oturpå arbetsmarknaden och förlorar sitt arbete.Det är uppenbart att en försäkring av det slaget innebärvälfärdsvinster för berörda individer. är det ocksåklart att incitamentsproblem är förenade med en försäkring avdet här slaget, liknande de problem som man kan se isjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen. Det är väl därförsom vi diskuterar det här i dag.Problemet är helt enkelt att försäkringens utformning, t.ex.vad gäller ersättningens nivå, kan påverka folks beteende. Dengrundläggande idén är att om det finns en väldigt generösersättning kan detta minska incitamenten för individer, företagoch arbetsmarknadens parter att förebygga arbetslöshet. Härfinns det alltså ett problem som är värt att diskuteras.Samtidigt skall man ha klart för sig att den grundläggandefunktionen, att parera svängningar i inkomster, naturligtvis ärförenad med välfärdsvinster.Till att börja med skulle jag vilja framhålla en sak som i ochför sig är självklar men som man kanske inte alltid tänker på,nämligen att arbetslöshetsförsäkringen är ett system som bestårav en rad olika komponenter. De här olika komponenternasamspelar med varandra på olika sätt.Det man oftast tänker på är ju ersättningens nivå, som i deflesta länder brukar variera mellan säg och avföregående inkomst. är ett undantag. Där får man avföregående inkomst, vilket är detsamma, som att man inte harnågon arbetslöshetsförsäkring.Ersättningens varaktighet är en annan viktig komponent isystemet. De flesta länder har en varaktighet i ersättningenfrån och uppåt. I några fall kan man kanske betraktaersättningsperioden som oändlig. Det finns också exempel påländer där man har en fallande tidsprofil i ersättningen. Eftersäg inträder en lägre ersättningsnivå.Sedan har vi kontrollsystemet, som är en helt avgörande faktorför hur systemet fungerar. Det har då att göra med saker som vihar varit inne på tidigare: Vilka krav ställs på dearbetssökande? Hur lätt är det att förlora sin ersättning? Vilkakrav på att ta lägre betalda arbeten finns det osv. ?Kvalifikationsreglerna har att göra med att man vill attmänniskor skall ha dokumenterat sitt intresse för förvärvsarbeteinnan de kan vara berättigade till ersättning. Följaktligenkrävs det i de flesta system att man har en viss erfarenhet avförvärvsarbete innan man är aktuell för arbetslöshetsersättning.Vilken typ av arbetslöshet ska försäkras? Det är självklartatt en företagsnedläggning leder till försäkringsberättigadarbetslöshet. Men hur är det med frivillig uppsägning?