bet · GJ01SoU7 · 1995-11-21 00:00:00 — Vissa ändringar i smittskyddslagen, m.m. I betänkandet behandlar utskottetregeringens proposition 1995/96:23Vissa ändringar i smittskyddslagen,m.m. och 10 motionsyrkanden som väcktsmed anledning av propositionen. Vidarebehandlas 12 motionsyrkanden från denallmänna motionstiden 1995.I propositionen föreslås bl.a. vissapreciseringar av tvångsisoleradesrättigheter. Vidare föreslås vissaändringar i smittskyddslagen(1988:1472) av huvudsakligen teknisknatur. Vissa ändringar föreslås också ilagen (1988:870) om vård av missbrukarei vissa fall och i lagen (1990:52) medsärskilda bestämmelser om vård av ungasamt i socialtjänstlagen (1980:620) ochi sekretesslagen (1980:100).Utskottet tillstyrker förslagen ipropositionen och avstyrker samtligamotionsyrkanden. Lagstiftningen träderi kraft den 1 januari 1996.Till betänkandet har fogats sjureservationer. I proposition 1995/96:23 föreslårregeringen () -efter hörande av Lagrådet - attriksdagen antar förslagen till1. lag om ändring i smittskyddslagen(1988:1472),2. lag om ändring i lagen (1990:52)med särskilda bestämmelser om vård avunga,3. lag om ändring i lagen (1988:870)om vård av missbrukare i vissa fall,4. lag om ändring i socialtjänstlagen(1980:620),5. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100).Lagförslagen fogas till betänkandetsom bilaga. Motioner väckta med anledning avproposition 1995/96:231995/96:So4 av m.fl.(m) vari yrkas1. att beslutar atttvångsisolering skall kunna ske även påprivata sjukhus i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en bred utvärdering avlagstiftning och andra insatser för attbegränsa spridningen av samhällsfarligasjukdomar i allmänhet.1995/96:So5 av m.fl.(fp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om omedelbar parlamentariskutredning om tvånget ismittskyddslagstiftningen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att skall beslutaom vilka smittsamma sjukdomar som skallvara anmälningspliktiga,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om avidentifiering avanmälningar om anmälningspliktigasjukdomar.1995/96:So6 av m.fl. (v)vari yrkas1. att beslutar attinfektion av hiv (humantimmunbristvirus) tas bort som anledningtill ingripande enligt smittskyddslagenenligt ministerkommittésrekommendation,2. att hos regeringen begärförslag till införandet av enomprövningsklausul innebärande förnyadprövning för den somtvångsisoleras enligt smittskyddslagen,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att ett neutralt organ,regionala organ, skallgöra denna omprövning och intesmittskyddsläkare.1995/96:So7 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utvärdering,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att utvärderingen även böromfatta sprututbytesförsöken.Motioner väckta 19951994/95:So405 av m.fl.(m) vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering avlagstiftning och annat hivpreventivtarbete,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering avkontaktspårningen,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om provtagning av hiv,10. att beslutar om sådanändring av smittskyddslagen att såvälkonsultation som behandling vidsamhällsfarlig sjukdom skall varakostnadsfri för patienten oavsett omdenne vänder sig till den offentligasjukvården eller försäkringsanslutenprivatpraktiserande läkare,11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om forskning rörande hiv/aids.1994/95:So420 av ochAnnika () vari yrkas1. att hos regeringen begären utredning om möjligheterna attkraftigt minska spridningen avhiv/aids.1994/95:So465 av . (v) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om Europarådetsrekommendationer om behandling avhivpositiva,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att den pågående översynenav smittskyddslagen bör utvidgas tillatt omfatta också en utvärdering avlagens konsekvenser förhivpreventionen,4. att hos regeringen begärförslag till ändring ipatientjournallagen så att hivtest kangöras med garanterad anonymitet,5. att hos regeringen begäratt får i uppdrag attutarbeta råd och anvisningar för hurhivspårning kan utföras på frivilliggrund.1994/95:So472 av ochGunnar () vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring av lagen(1987:375) om förbud mot s.k.bastuklubbar att föreningsdrivnabastuklubbar tillåts,2. att , vid avslag påyrkande 1, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att en utredning bör görasdär man utvärderar bastuklubbslagen. BakgrundSmittskyddslagen (1988:1472) trädde ikraft . Lagen har varitföremål för ändringar vid ett flertaltillfällen, men det har endast varitfråga om följdändringar på grund avändringar i annan lagstiftning. Någonöversyn av lagens tillämpning har integjorts. Däremot har år1992 överlämnat en rapport frånstyrelsens arbetsgrupp för översyn avsmittskyddets funktion. Socialstyrelsenhar i nämnda rapport samt i en senareskrivelse föreslagit vissa lagändringarpå smittskyddsområdet. Även andramyndigheter har inkommit tillregeringen med skrivelser angåendesmittskyddslagen. Bl.a. föreliggerolika skrivelser med begäran om översynav smittskyddslagenstvångsbestämmelser, särskilt avseendehivinfektion. Vidare har uppmärksammatsmittskyddslagen i en rapport omSverige.Förslagen har behandlats i enpromemoria från Socialdepartementet.Promemorian har remissbehandlats.Regeringen har inhämtat Lagrådetsyttrande över propositionenslagförslag.Propositionsförslaget i huvuddragSmittskyddslagen reglerar vissverksamhet till skydd mot attsmittsamma sjukdomar sprids blandmänniskor. De smittsamma sjukdomarnaindelas enligt lagen i samhällsfarligaoch övriga smittsamma sjukdomar. Desjukdomar som skall anmälas - såvälsamhällsfarliga som andra - tas förnärvarande upp i en bilaga tillsmittskyddslagen. I propositionenföreslås bl.a. att i lagskall bestämma vilka smittsammasjukdomar som skall anses varasamhällsfarliga. I detta avseendeföreslås således ingen ändring. Däremotskall regeringen enligtpropositionsförslaget, till skillnadmot nuvarande förhållanden, iförordning föreskriva vilka övrigasmittsamma sjukdomar som skall varaanmälningspliktiga.Ulcus molle, som är enannan anmälningspliktig sjukdom än ensamhällsfarlig, föreslås föras in underde samhällsfarliga veneriskasjukdomarna. För vissa hepatiterföreslås en ändrad indelning.Enligt den nuvarande lagen skall enanmälan om en samhällsfarlig sjukdominnehålla uppgifter bl.a. om densmittades identitet. En anmälan om envenerisk sjukdom skall dock inteinnehålla sådana uppgifter. En anmälansom avser en annan anmälningspliktigsjukdom än en samhällsfarlig skallenligt lagen innehålla de uppgifter sombehövs för att kunna följa sjukdomensutbredning. Den skall inte innehållauppgift om den smittades identitet. Ipropositionen föreslås att allaanmälningspliktiga sjukdomar utom deveneriska skall anmälas med uppgift omden smittades identitet.Vissa ändringar föreslås vidare såvittavser en smittkälla som är belägenutanför landets gränser samtbeträffande anmälan om obduktions- ochlaboratoriefynd.Enligt smittskyddslagen kansmittskyddsläkaren hos länsrättenansöka om tvångsisolering av någon somför smitta av en samhällsfarlig sjukdomom denne inte frivilligt medverkar tillde åtgärder som behövs för att hindrasmittspridning. Länsrätten beslutar omtvångsisolering, vilken skall ske påsjukhus som drivs av landsting ellerkommun som inte ingår i landsting.Beslut om tvångsisolering meddelasockså om det finns grundad anledningatt anta att den smittade inte följerförhållningsreglerna och detta innebären uppenbar risk för smittspridning.När en smittad person är en uppenbarsmittrisk för samhället har det sålundaframstått som otillräckligt att endasträttsliga påföljder i efterhand kankomma i fråga. Gärningen, dvs.smittspridningen, har ansetts börakunna förhindras så att andra människorinte kommer till skada.De som tvångsisoleras enligtsmittskyddslagen skall enligtpropositionsförslaget ges en lagstadgadrätt att leva ett så normalt liv sommöjligt. Det innebär, förutom vad somgäller , rätt till sysselsättning,fysisk träning, möjlighet att dagligenvistas utomhus, att föra telefonsamtal,att ta emot besök och att sända och taemot brev eller andra försändelser.Syftet med tvångsisoleringen skall dockkunna beaktas vid beslut om sådanarättigheter. Beslut om inskränkningar irättigheterna skall kunna fattas avchefsöverläkaren efter samråd medsmittskyddsläkaren. Beslut i enskildafall skall kunna överklagas till allmänförvaltningsdomstol. Smittskyddsläkarenskall också enligt förslaget kunnaöverlåta till chefsöverläkaren attpröva frågor om tillstånd förtvångsisolerad att tillfälligt vistasutanför sjukhusets område.Smittskyddsläkaren skall enligtpropositionsförslaget vara skyldig attlämna uppgifter om en enskild patient,som är nödvändiga försmittskyddsarbetet, till behandlandeläkare utan hinder av sekretess. Vidareskall smittskyddsläkaren kunna inhämtauppgifter om enskild som har visssamhällsfarlig sjukdom från andramyndigheter och från hälso- ochsjukvårdspersonal. Vilkasamhällsfarliga sjukdomar som dettaskall gälla får föreskrivas avregeringen.I propositionen föreslås vidare bl.a.vissa terminologiska ändringar.Även i lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall och i lagen(1990:52) om särskilda bestämmelser omvård av unga föreslås ändringar.Sålunda föreslås att föreståndare förett särskilt ungdomshem eller LVM-hemskall underrättas om hälso- ochsjukvårdspersonal, som är verksam vidhemmet, får kännedom om att någon somvistas där har en samhällsfarligsjukdom, om det inte står klart att detinte finns risk för smittspridning.Vidare föreslås vissa ändringar isocialtjänstlagen (1980:620) och isekretesslagen (1980:100).Samtliga lagändringar föreslås träda ikraft den 1 januari 1996.Smittskyddslagens regler om hivMotionernaI motion 1995/95:So6 av . (v) hemställs att riksdagenbeslutar att infektion av hiv tas bortsom anledning till ingripande enligtsmittskyddslagen (yrkande 1).Motionärerna hänvisar till enrekommendation från och menar attriksdagen, utan att invänta ettkommande utredningsförslag, bör beslutaatt lyfta ut hiv från smittskyddslagensbestämmelser.I motion 1995/96:So5 av BarbroWesterholm m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om omedelbarparlamentarisk utredning om tvånget ismittskyddslagen (yrkande 1). Det ärenligt motionärerna anmärkningsvärt attpropositionen inte innehåller någonutvärdering av smittskyddslagenstillämpning på hiv och erfarenheternaav tvångsvård. Det påpekas attEuroparådets tortyrkommitté gjortpåpekanden beträffande den svenskasmittskyddslagen samt att somenda medlemsland i inteundertecknat rådets rekommendation omhivsmittades rättigheter. Det är enligtmotionärerna av största vikt att fåvetskap om tvångsvård verkligen bidrartill en minskad smittspridning eller omlagstiftningen i stället motverkar sittsyfte. Den utredning som regeringenföreslår bör enligt motionärernatillsättas utan dröjsmål.I motion 1994/95:So465 av TanjaLinderborg m.fl. (v) från den allmännamotionstiden begär motionärerna etttillkännagivande om Europarådetsrekommendationer om behandling avhivpositiva (yrkande 1). Motionärernapåpekar att antagitrekommendationer om behandling avhivpositiva (14/1989). Där fastslogsatt all hivtestning skall varafrivillig och att den skall kunnautföras under garanterad sekretess. Detställdes även stränga krav på närsystematisk hivtestning skall fåförekomma. menade även attkontaktspårning måste ske på frivilliggrund för att vara effektiv, och irekommendationerna tas avstånd frånhivrelaterade frihetsberövanden. Densvenska regeringen reserverade sig motEuroparådets rekommendationer. Sverigeville ha kvar den möjlighet tillisolering som smittskyddslagen innebär.Motionärerna anser att Europarådetshållning är riktig och vill attregeringen återtar sin reservation.Vidare begärs i motionen att denpågående översynen av smittskyddslagenutvidgas till att omfatta också enkvalitativ utvärdering avkonsekvenserna för hivpreventionen avatt hiv/aids omfattas avsmittskyddslagens bestämmelser (yrkande2). I samma motion hemställermotionärerna att hosregeringen begär att Socialstyrelsenfår i uppdrag att utarbeta råd ochanvisningar för hur hivspårning kanutföras på frivillig grund (yrkande 5).Motionärerna anser att kontaktspårningendast kan göras i ett förtroendefulltsamarbete mellan patient och läkare.Tvång inverkar däremot menligt påkontakten mellan patient och läkare ochförsvårar smittspårningen. Även imotion 1994/95:So405 av . (m) berörs smittspårningen. Imotionen begärs ett tillkännagivande omen utvärdering av kontaktspårningen(yrkande 8). Motionärerna påpekar attkontaktspårningen är ett av deviktigaste vapnen i smittskyddsarbetetoch att den måste bedrivas intensivtoch på ett såväl kompetent somförtroendegivande sätt. I syfte att fåen så effektiv kontaktspårning sommöjligt i hela landet bör dess kvalitetoch resurser omgående utvärderas,anförs det.Bakgrund och tidigare behandlingSedan år 1985 hänförs infektion av hivtill de veneriska sjukdomar somomfattas av smittskyddslagen, ochsjukdomen hänförs till sådanaanmälningspliktiga sjukdomar som ärsamhällsfarliga. Någon ändring i dettaavseende föreslås inte i propositionen.När ministerrådet inom år1989 behandlade rekommendation R (89)14 om etiska frågor och hiv inom hälso-och sjukvården m.m. lade somenda land ned sin röst. Iröstförklaringen anförde attrekommendationen innehöll vissa punktersom hade allvarligainvändningar mot. Det gälldehivpositivas rättigheter, hivtestningensamt karantän och isolering. Bakgrundenvar främst den att det i , tillskillnad mot de flesta andra länder,finns möjlighet att i vissa situationeranvända tvång mot den som ärhivpositiv.Bestämmelserna om smittspårning finns i18 § smittskyddslagen. Enligt dessaskall den behandlande läkaren,beträffande patienter som smittats aven samhällsfarlig sjukdom, genom attfråga den smittade försöka få veta avvad eller vem han kan ha blivit smittadoch vilka andra som kan ha blivitsmittade av samma smittkälla. Läkarenskall också försöka få reda på till vemden smittade kan ha fört smittanvidare.I proposition 1988/89:5 Nysmittskyddslag, m.m., med förslag tillden nuvarande smittskyddslagen,framhölls särskilt smittspårningenscentrala betydelse när det gäller attförhindra utbredningen av smittsammasjukdomar. Ju snabbare ochframgångsrikare smittspårningen kanske, desto bättre är förutsättningarnaför att förhindra vidaresmittspridning, anfördes det. Ibetänkandet 1988/89:SoU9, i vilketregeringens förslag till nysmittskyddslag behandlades, uttaladeutskottet bl.a. att smittspårning måsteske med stor varsamhet och med hänsyntill de berördas integritet.Socialstyrelsen har gett utföreskrifter och allmänna råd omtillämpningen av smittskyddslagen(SOSFS 1989:18), i vilka bl.a. ettavsnitt om smittspårning ingår. Vidarehar styrelsen i serien Socialstyrelsenredovisar gett ut en rapport omkontaktspårning (1987:13). Såvälstyrelsens föreskrifter och allmännaråd som nämnda rapport är nu enligtuppgift föremål för omarbetning.Utskottet har vid ett flertaltillfällen behandlat olika motioner somrör smittskyddslagen ochsmittskyddsarbetet, framför allt närdet gäller hivinfekterade. Ibetänkandet 1991/92:SoU15 behandladeutskottet motioner (s, fp, v) somliknar den nu aktuella So6. Utskottetavstyrkte motionerna, framför allt medhänvisning till att Socialstyrelsensutvärdering av smittskyddet var föremålför beredning i (res.s, men. Vidare behandlade utskottetmotioner (s, v) om inställningtill Europarådsrekommendationen R (89)14. Utskottet uttalade att den svenskaröstförklaringen vid behandlingen avEuroparådets rekommendation om etiskafrågor och hiv överensstämmer medgällande lagstiftning, vilken är ettuttryck för höga ambitionernär det gäller att stävjasmittspridningen. Motionerna avstyrktes(men. I samma betänkandebehandlades även frågor som rörkontaktspårning vid hivsmitta.Utskottet uttalade att en välfungerande smittspårning förutsätter enförtroendefull relation mellanpatienten å ena sidan och läkare ochövrig sjukvårdspersonal å den andra ochställer också krav på välutbildad ochvälinformerad personal. Utskottetkonstaterade att ett arbete redanpågick för att utveckla smittspårningenoch ansåg därför inte att det behövdesnågot initiativ från sidamed anledning av de då aktuellamotionerna (s, v).I utskottets betänkande 1993/94:SoU20uttalade utskottet, med anledning avett flertal motionsyrkanden rörande denu aktuella frågorna, att riksdageninte borde föregripa regeringenskommande förslag på området.PropositionenDen nu gällande smittskyddslagen träddesom tidigare nämnts i kraft den 1 juli1989. Någon mer omfattande utvärderingav lagens funktion och effektivitet närdet gäller att förhindra att smittsammasjukdomar får en hotande utbredningbland befolkningen har inte gjorts.Enligt propositionen börsmittskyddslagen därför bli föremål förutvärdering utifrån gällandesamhällsförhållanden. Enparlamentariskt sammansatt utredningbör tillsättas med uppdrag attutvärdera lagen. Vid en sådanutvärdering bör särskilt övervägas denrättsliga regleringen av åtgärder motspridning av hiv, oavsett om deregleras i smittskyddslagen eller iannan lag. Även straffrättsligaaspekter bör beaktas, enligtregeringen.Utvärderingen bör enligt propositionenäven omfatta vissa särskildafrågeställningar, såsom rättssäkerhetenför den enskilde och huruvidatvångsvård kan bidra till minskadsmittspridning av epidemiologiskbetydelse. Även konsekvenserna avtvångsvård för det förebyggande arbetetbehöver analyseras, framgår det avpropositionen. Erfarenheterna avsmittskyddslagens tvångsbestämmelseravseende i första hand hivinfektion börsärskilt uppmärksammas i utvärderingen.Utskottets bedömningEnligt propositionen skall enparlamentarisk utredning tillsättas meduppdrag att utvärdera smittskyddslagenutifrån gällandesamhällsförhållanden. Bl.a. kommerfrågor om rättssäkerheten för denenskilde och huruvida tvångsisoleringkan bidra till minskad smittspridningav epidemiologisk betydelse attbelysas. Även konsekvenserna avtvångsisolering för det förebyggandearbetet skall enligt regeringenanalyseras. Erfarenheterna avsmittskyddslagens tvångsbestämmelseravseende hivinfektion skall särskiltuppmärksammas i utvärderingen. Motbakgrund härav får det huvudsakligasyftet med motionerna So5 (fp) yrkande1 och So465 (v) yrkande 2 ansestillgodosett varför motionsyrkandenaavstyrks.Utskottet vill understryka attsmittskyddslagens bestämmelser omtvångsisolering används först omsmittspridningen inte kan hindras påfrivillig väg och endast i de fall nären smittad person är en uppenbarsmittrisk för det övriga samhället.Utskottet delar inte inställningen imotionerna So6 (v) yrkande 1 samt So465(v) yrkandena 1 och 5 och avstyrkerdärför dessa motionsyrkanden.Utvärderingen av smittskyddslagen börenligt regeringen inriktas på frågor omhuruvida lagen ger förutsättningar förett effektivt smittskydd. Isammanhanget kommer även den faktiskatillämpningen av smittskyddslagen attbelysas. Smittskyddslagens bestämmelserom kontaktspårning torde sålunda bliföremål för överväganden. Mot bakgrundhärav får syftet med yrkande 8 i motionSo405 (m) anses tillgodosett.Motionsyrkandet avstyrks.Utvärdering av smittskyddet i övrigt,m.m.MotionernaI motion 1995/96:So4 av . (m) hemställs om etttillkännagivande om en bred utvärderingav lagstiftning och andra insatser föratt begränsa spridningen avsamhällsfarliga sjukdomar i allmänhet(yrkande 2). Motionärerna anser detglädjande att regeringen föreslårtillsättandet av en parlamentariskutredning för utvärdering avsmittskyddslagen. Motionärerna anserdock att hela det hivpreventiva arbetethos olika samhällsorgan bör utvärderas.Även övrig lagstiftning som har tillsyfte att förhindra spridning avsamhällsfarliga sjukdomar bör bliföremål för utvärdering, anförs det imotionen. Slutligen anser motionärernaatt man bör studera det internationellaarbetet på området och jämföra dettamed de insatser som förekommer i vårtland. I motion 1994/95:So405 av GullanLindblad m.fl. (m) från den allmännamotionstiden yrkar motionärerna attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad som anförs om enutvärdering av lagstiftning och annathivpreventivt arbete (yrkande 2). Omden relativt begränsadesmittspridningen i vårt land är ettresultat av smittskyddslagensbestämmelser och förbudet motbastuklubbar har aldrig utvärderats,påpekas det i motionen. Sammaförhållande gäller enligt motionärernadet arbete som Folkhälsoinstitutetbedriver samt olikainformationskampanjer. Motionärernakräver en utvärdering av dethivpreventiva arbetet i dess helhet.Bastuklubbslagen behandlas närmare imotion 1994/95:So472 av (). Motionärernabegär i första hand förslag till ensådan ändring av bastuklubbslagen attföreningsdrivna bastuklubbar tillåts(yrkande 1). I andra hand begärs etttillkännagivande om att en utredningbör utvärdera lagen (yrkande 2). Lagen(1987:375) om förbud mot s.k.bastuklubbar och andra liknandeverksamheter tillkom till skydd motspridning hos människor av framför allthiv och har varit i kraft i närmare ettdecennium. Lagen innebär ett förbud motatt anordna en tillställning ellersammankomst till vilken allmänheten harinträde, om den med hänsyn tillutformning, inredning ellerbeskaffenhet i övrigt av den lokaleller plats där den skall äga rum ochden verksamhet som förekommer eller äravsedd att förekomma eller annanomständighet är särskilt ägnad attunderlätta för besökare att ha sexuelltumgänge i lokalen eller på platsen medannan besökare . Motionärerna anser attlagens följder för hivpreventionen börutredas i syfte att systematiskt bedömadess praktiska effekter. Motionärernabefarar att lagen kan försvåraaidsinformation, kondomutdelning m.m.på ställen där sexuella möten äger rum.I motion 1994/95:So420 hemställermotionärerna och (mp) att hosregeringen skall begära en utredning ommöjligheterna att kraftigt minskaspridningen av hiv/aids (yrkande 1).Man kan enligt motionärerna inte låtasig nöja med de åtgärder som hittillsvidtagis för att minska spridningen avhivsmitta. En utredning bör därförtillsättas för att skyndsamt utrönavilka metoder som finns tillgängligaför att minska smittspridningen.I motion 1995/96:So7 av . (mp) begärs tillkännagivandendels om behovet av en utvärdering(yrkande 1), dels om att utvärderingenäven bör omfatta sprututbytesförsöken(yrkande 2). Motionärerna hänvisar tillEuroparådets rekommendationer om etiskafrågor och hiv. De påpekar att det ärviktigt att samhället har effektivainstrument för att förhindrasmittspridningen, somintegritetsskyddet för individen måstebeaktas. Motionärerna välkomnar därförregeringens förslag om en bredutvärdering avsmittskyddsbestämmelserna. Dessutom börman, enligt vad motionärerna anför,göra en utvärdering avutbytesverksamheten med rena sprutortill narkotikamissbrukare utifrånsmittskyddslagens intentioner.PropositionenDen utvärdering av smittskyddslagen somregeringen nu föreslår bör enligtpropositionen inriktas på huruvidasmittskyddslagen och därtill hörandeförfattningar ger förutsättningar förett effektivt smittskydd. Isammanhanget bör även den faktiskatillämpningen av smittskyddslagenbelysas. Utvärderingen bör vidarekartlägga och analysera positiva ochnegativa effekter av smittskyddslagen,framgår det av propositionen. Vidarebör som ovan nämnts utvärderingenomfatta vissa särskildafrågeställningar, såsom rättssäkerhetenför den enskilde och konsekvenserna avtvångsvård för det förebyggandearbetet.I propositionen anförs attutvärderingen bör ges ett brettperspektiv och omfatta bl.a. olikareaktionsmöjligheter mot spridning avhiv eller kombinationer av sådana,oavsett om de regleras i självasmittskyddslagen eller i annan lag.