bet · GJ01JoU1 · 1995-10-26 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1994/95:162 Trestickla nationalparksamt två motioner som väckts med anledning av propositionen. Vidarebehandlas 20 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden rörandenaturvård.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och föreslår att med-ger att angivna områden i kommun avsätts som Trestickla natio-nalpark. Samtliga motioner avstyrks.Till betänkandet har fogats en reservation (v) och tre särskilda yttranden(c, v, mp). Regeringen () föreslår i proposition 1994/95:162 attriksdagen godkänner att ett skogsområde kring sjön i Dals-Edskommun vid norska gränsen avsätts som Trestickla nationalpark.Området omfattar en areal om ca . På den norska sidan avgränsen har ett område i direkt anslutning till den föreslagna nationalpar-ken skyddats som naturreservat.Den föreslagna är belägen i ett spricklandskap med spe-cifika naturvärden. Den utgör en utsträckt, intresseväckande vildmark isydligt läge i landet. Motioner med anledning av propositionen1994/95:Jo38 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den blivande Trestickla nationalpark bör utvidgas i sydost såatt södra ingår i parken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall ta upp diskussioner med berördamarkägare om att på olika sätt utvidga och utveckla natur-vårdsvärde.1994/95:Jo39 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gemensamma föreskrifter för Trestickla nationalpark ochLundsneset naturreservat,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att undvika ingrepp i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jakt inte skall vara tillåten i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om skydd av området kring södra väckta under allmänna motionstiden 19951994/95:Jo202 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jordbruksproduktionens vikt för det öppna och levande kultur-landskapet.1994/95:Jo603 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anläggande av våtmarker, dammar och skyddszoner som metodför kvävereduktion och ökning av biologisk mångfald i det skånska od-lingslandskapet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommunerna ges rätt att investera i de mest kostnadseffekti-va metoderna för att nå största möjliga grad av kväverening.1994/95:Jo610 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skoter- och terrängfordonstrafik.1994/95:Jo627 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell restaureringsplan för Emåns vattensystem,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stöd till Emåns miljöanpassade restaurering ochutveckling.1994/95:Jo633 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna behovet att av arbetsmarknadsmedelavsätta medel för att bygga en besöksanläggning i Tåkern-Omberg-området.1994/95:Jo641 av m.fl. (c) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om överläggning angående långsiktig finansiering av mark förnaturvårdsändamål.1994/95:Jo651 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på föränd-ringar i vattenskoterförordningen.1994/95:Jo652 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en lagreg-lering i syfte att binda ett civilrättsligt naturvårdsavtal till fastigheten.1994/95:Jo654 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning av vilken nivå deskogliga naturreservaten skall omfatta för att uppnå målen i skogsvårdsla-gen om biologisk mångfald och artrikedom samt hur det skall lösas eko-nomiskt,2. att hos regeringen begär förslag till miljövårdsavgift.1994/95:Jo658 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bevaraKindlaområdet i Bergslagen som naturreservat.1994/95:Jo674 av m.fl. (c) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt stärka naturvårdsavtalens juridiska hållbarhet.1994/95:Jo684 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samordningav finansiering och lagstiftning när det gäller återställandet av åsystemen iSkåne.1994/95:Jo686 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre samordning mellan olika myndigheter när det gällerbestämmelser och bidrag inom naturvårdsområden i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strandskyddande åtgärder utefter den skånska kusten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i öv-rigt anförts i motionen om den framtida miljön i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunala tjänstemän med naturvårdsansvar.1994/95:A472 av och () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av en naturvårdsfond. Trestickla nationalparkPropositionenGenom naturvårdslagen (1964:822) kan skyddet för särskilt värdefullanaturområden säkerställas genom att de förklaras som bl.a. nationalpark,naturreservat eller naturvårdsområde. som tillhör staten kan avsättastill nationalpark i syfte att bevara ett större sammanhängande område avviss landskapstyp i dess naturliga tillstånd eller i väsentligen oförändratskick.Det finns 24 nationalparker i . Haparanda skärgårds nationalparkär den senast tillkomna (prop. 1993/94:254, bet. 1994/95:JoU3, rskr.1994/95:4).Tresticklaområdet är beläget i kommun i . Denföreslagna omfattar ett skogsområde som ligger vid norskagränsen. Områdets areal är ca och utgörs till största delen avland. Marken ägs av staten.Den förslagna är belägen inom det sydvästsvenskasprickdalslandskapet. Området karakteriseras av smala långsträckta berg-ryggar i nord-sydlig riktning där mellanliggande dalgångar upptas av sjöaroch myrmarker. Området är sjörikt och den största sjön är Trestickla.Samtliga sjöar är mycket näringsfattiga.Vegetationen domineras av hedtallskog med lavbeklädda hällar. I likhetmed är även faunan artfattig. Den föreslagna har enintresseväckande natur med sina långsmala bergryggar med ibland brantastup ner mot en sjö eller myr i de smala sprickdalgångarna.Den föreslagna är en vidsträckt, intresseväckande vild-mark i sydligt läge i landet och området har specifika naturvärden.Tresticklaområdet tillhör sprickdalslandskapet, men dess speciella ytfor-mer utvisar snarare unika än representativa drag. Området är en intressantkontrast till övriga befintliga och planerade nationalparker inom dennalandskapstyp.MotionerI motion Jo38 (v) anförs att den blivande Trestickla nationalpark bör ut-vidgas i sydost så att södra ingår i parken (yrkande 1). Vidare börNaturvårdsverket ta upp diskussioner med berörda markägare om att påolika sätt utvidga och utveckla naturvårdsvärde (yrkande2).I motion Jo39 (mp) anförs att gemensamma föreskrifter bör gälla förTrestickla nationalpark och Lundneset naturreservat (yrkande 1). Vidarebör ingrepp i undvikas (yrkande 2). Motionärerna framhål-ler vidare att jakt inte skall vara tillåten i (yrkande 3) samtvikten av att även området kring södra skyddas (yrkande 4).Utskottets övervägandenI propositionen anförs att Tresticklaområdet är ett stort ödemarksområdesom saknar skogsbilvägar. Området för den blivande varunder mitten av utsatt för en omfattande skogsbrand. Moderntskogsbruk har inte förekommit inom den föreslagna nationalparken.Boksjön delas av till . bildades pånorska sidan Lundsneset naturreservat med en landareal på ca 2 000 hek-tar, till en del direkt angränsande till Trestickla. Med den föreslagna natio-nalparken kommer ett ca stort vildmarksområde på ömsesidor om norsk-svenska gränsen att få ett fullgott skydd. Utskottet harinhämtat att har för avsikt att i största möjliga utsträck-ning samordna föreskrifterna för och det blivande naturre-servatet med föreskrifterna för det norska naturreservatet.Utskottet erinrar om tidigare uttalanden rörande ansvarsfördelningen inaturvårdsfrågor som innebär att primära ansvar i fråga omnaturvården bör vara att besluta om budgetreglering, om övergripande måloch riktlinjer samt om generell normgivning (1993/94:JoU20 s. 6). MotionJo39 yrkande 2 behandlar övervägande praktiska frågor som i likhet medandra frågor om nationalparkers skötsel och administration har delegeratstill och berörd länsstyrelse (5 § naturvårdslagen).I propositionen anförs att syftet med är att bevara ettsprickdalslandskap av ödemarkskaraktär med omfattande naturskogar medliten grad av kulturpåverkan. I syftet ingår att naturmiljön med dess skogaroch värdefulla natur i övrigt bevaras i sitt naturliga tillstånd samt att all-mänhetens möjligheter att uppleva områdets natur underlättas i lämpliggrad. Beträffande skötsel anförs att friluftslivet bör inrik-tas mot ett extensivt nyttjande av naturmiljön. Information om områdetskvaliteter bör på lämpligt sätt göras tillgänglig för allmänheten. Anord-ningar för friluftslivet bör iordningställas i begränsad omfattning. Vidareanförs att syftet med bör uppnås genom att varken exploa-terande verksamhet, skadegörelse på mark och vegetationen eller jakt- ochtävlingsverksamhet får tillåtas.Det anförda tillgodoser enligt utskottets mening syftet med motion Jo39yrkandena 1-3. Yrkandena avstyrks.Utskottet har under hand inhämtat att har övervägt omområdet i södra delen av bör ingå i . Den södradelen är emellertid påverkad av skogsbruk och är därför bättre lämpad somnaturreservat. planerar att inrätta ett sådant naturreservat.Hela kommer därmed att endast omfatta skog som inte allsär påverkad av modernt skogsbruk och de skyddsvärda delarna i det södraområdet kan få ett tillräckligt gott skydd som naturreservat.Enligt 4 § naturvårdslagen (1964:822) är syftet med att avsätta en natio-nalpark att bevara ett sammanhängande område av viss landskapstyp i dessnaturliga tillstånd eller i väsentligen oförändrat skick. Härmed måste syfteti motionerna Jo38 samt Jo39 yrkande 4 huvudsakligen vara tillgodosett.Motionerna avstyrks.Jordbruk och kvävereduktionMotionernaI partimotion Jo202 (c) framhåller motionärerna jordbruks-produktionens vikt för det öppna och levande kulturlandskapet. Jordbruketger genom sin produktion ett öppet och levande kulturlandskap (yrkande1). I är av arealen odlad , medan motsvarandeandel i många andra europeiska länder är . Den låga andelen iSverige gör att alla nedskärningar av odlad areal får konse-kvenser för landskapsbilden och kulturmiljön. Bara en mycket liten del avarealen omfattas av s.k. NOLA-bidrag eller av landskapsvårdsersätt-ning. Det är enligt motionärerna en felsyn att tro att enbart sådana special-destinerade bidrag kan hålla landskapet öppet och levande. Det krävs istället förutsättningar för en livskraftig jordbruksproduktion för att klaradetta.I motion Jo603 (m) om anläggande av våtmarker i västra anförsatt anläggande av våtmarker, dammar och skyddszoner är en bra metod förkvävereduktion och för att öka den biologiska mångfalden i det skånskaodlingslandskapet (yrkande 1).I motion Jo603 (m) anförs vidare att en sammanställning av de väst-skånska vattendragsförbundens program för att uppnå en kvävereduktionpå ger en total kostnad på mellan en halv och överen tid av . Denna kostnad är enligt motionärerna avsevärt lägre änkostnaden för motsvarande reduktion i ett reningsverk. Kommunerna börges rätt att investera i de mest kostnadseffektiva metoderna för att nåstörsta möjliga grad av kväverening (yrkande 3).I motion Jo684 (s) anförs att finansiering och lagstiftning när det gälleråterställandet av åsystemen i bör samordnas. Så gott som alla bäckari helåkersbygden är kulverterade eller förvandlade till raka diken. Attpå ett ekologiskt och kostnadseffektivt sätt stoppa växtnäringsläckaget ochsamtidigt i en hårt exploaterad region ge kulturlandskapets växter, djur ochmänniskor bättre livsförhållanden är ett nationellt intresse.Utskottets övervägandenRiksdagen godkände genom beslut (1994/95:JoU7, rskr.1994/95:126) och (1994/95:JoU13, rskr. 1994/95:290) riktlin-jerna för det svenska miljöprogrammet enligt förordning (EEG) nr2078/92. Regeringen har därefter utarbetat ett svenskt miljöprogram förjordbruket som godkänts av EG-kommissionen.Det svenska miljöprogrammet omfattar i del I åtgärder för bevarande avbiologisk mångfald och kulturhistoriska värden i odlingslandskapet samtett öppet odlingslandskap i skogsbygderna och i norra . Program-met i denna del har som mål att i alla delar av bevara alla kvarva-rande ängs- och hagmarker och övriga typiska jordbrukslandskap medhöga natur- och kulturvärden. Del II omfattar miljökänsliga områden ochhar som syfte att minska växtnäringsläckaget från jordbruksmark samtanvändningen av kemiska bekämpningsmedel i jordbruket. Avsikten ärockså att öka den biologiska mångfalden genom att återställa biotoper iområden med ett ensartat landskap, företrädesvis i slättbygderna. Stödutgår också för att bevara utrotningshotade husdjursraser. Delprogrammetför ersättning för ekologisk produktion syftar till att öka omfattningen avden ekologiska produktionen i Sverige.Regeringen har i förordningen (SVJFS 1995:133) om miljöstöd före-skrivit att ersättning utgår till vissa åtgärder under förutsättning att bruka-ren eller, i fråga om stöd för anläggning av våtmarker och småvatten,markägaren av eller för våtmarker och småvatten20 år åtar sig att vidta de angivna åtgärderna.Stöd lämnas i hela landet för att sköta slåtterängar och betesmarker så attden biologiska mångfalden bevaras och förstärks. Vidare lämnas i skogs-bygderna och i norra stöd för bevarande av ett öppet odlingsland-skap genom skötsel av slåttervallar, betesvallar och betesmarker. I treangivna regioner lämnas stöd för att bevara värdefulla natur- och kultur-miljöer i odlingslandskapet. Vidare utgår stöd för ekologisk odling.Enligt föreskrifter (SJVFS 1995:21) om arealersättningtill jordbrukare som odlar ersättningsberättigande grödor och om foder-areal utgår arealersättning för jordbruksskiften som odlas med ersättnings-berättigande grödor. Arealersättning lämnas även för areal som i enlighetmed föreskrifterna tagits ur livsmedels- och foderproduktion.Statens naturvårdsverk fick regleringsbrev i uppdrag att senastden utarbeta en nationell bevarandeplan för odlings-landskapet.Utskottet delar den syn om jordbruksproduktionens vikt för det öppnaoch levande kulturlandskapet som anläggs i motion Jo202. Utskottet utgårfrån att synpunkterna i motionen till stor del kan tillgodoses i det fortsattaarbetet där tillämpning av de relativt nya bestämmelserna om miljöstödoch arealersättning ingår som en viktig del. Med det anförda föreslår ut-skottet att motionen lämnas utan någon vidare åtgärd.För att minska jordbrukets negativa miljöpåverkan bestämdes år 1988som mål att kväveutlakningen från jordbruket skall halveras fram till år2000. I internationella överenskommelser har detta mål tidigarelagts, ochen halvering skall i stället nås i särskilt belastade områden (1990/91:JoU30 s. 233).Enligt förordningen om miljöstöd utgår stöd för att på i Göta-land och anlägga eller återställa våtmarker och småvatten och föratt anlägga extensiv vall och skyddszoner utmed vattendrag. Stöd utgårockså för att så fånggröda på i och vin-tern.En skrivelse av vattendragsorganisationerna i västra om åtgärderför att minska närsalttransporten i de västskånska vattendragen övervägsför närvarande inom i (M94/2330/5).Naturvårdsverket har genom beslut i regleringsbrev iuppdrag att redovisa förslag till åtgärder så att det50-procentiga reduktionsmålet för utsläpp av kväve till havet uppfylls.Plan- och byggutredningen (M 1992:03) har genom tilläggsdirektiv (dir.1995:90) fått i uppdrag att i fråga om va-lagen pröva kommunens skyldig-het att ordna vatten och avlopp och att undersöka möjligheterna att bättresamordna kommunens ansvar med den enskilda fastighetsägarens i syfteatt i ökad omfattning få till stånd ett bättre resursutnyttjande och lokalakretsloppsanpassade lösningar. Därutöver skall utredningen lämna förslagsom främjar sådana nya tekniska lösningar för omhändertagande av av-loppsvatten som står i samklang med naturens kretslopp samt i övrigtlämna förslag som tillgodoser det övergripande målet för en översyn av va-lagen.Utskottet har uttalat sig om att etablering av nya våtmar-ker kan vara ett bra komplement till andra åtgärder och att nya våtmarkerockså är positiva med hänsyn till den biologiska mångfalden och land-skapsbilden i många jordbruksbygder. Det finns därför anledning att upp-muntra restaurering av våtmarker och dammar i starkt eutrofierade områ-den där anläggning av vattenytor kan beräknas få god effekt(1993/94:JoU3 s. 5, 1994/95:JoU2 s. 12 och JoU14 s. 18).Utskottet delar således många av de synpunkter som förs fram i motio-nerna Jo603 yrkande 1 och Jo684. De förslag som förs fram i Jo603 yr-kande 3 är exempel på intressanta lösningar som förtjänar att övervägas idet pågående utredningsarbetet. Utskottet utgår från att syftet i motionernakommer att tillgodoses i tillämpningen av de nya bestämmelserna ommiljöstöd och i det pågående utredningsarbetet. Enligt utskottets meningfår syftet med motionerna Jo603 yrkandena 1 och 3 samt Jo684 anses varatillgodosett mot bakgrund av vad utskottet anfört. Motionerna avstyrks.Vissa samordningsfrågor m.m.MotionenI motion Jo686 (fp) anförs att samordningen mellan olika myndigheter närdet gäller bestämmelser och bidrag inom naturvårdsområden i börförbättras (yrkande 1). Omfattande åtgärder behövs för att stoppa erosio-nen utefter (yrkande 2). Vidare anförs i fråga om den framti-da miljön i att bevarandemål för hotade djur och artermåste tas på ett större allvar och det ekologiska återuppbyggandet starta iSkåne (yrkande 3). I motionen anförs vidare att det är viktigt att det finnskommunala tjänstemän som är sakkunnigt utbildade i miljöfrågor och attde har skyldighet att ta ansvar för naturvårdsfrågorna (yrkande 5).Utskottets övervägandenRegeringen föreslår i proposition 1994/95:230 översiktsplane-ring enligt , m.m. ändringar i (1987:10) som innebär krav på ökad miljöhänsyn i den fysiska planering-en. Parker och trädgårdar av stort värde från historisk, kulturhistorisk,miljömässig, konstnärlig eller ekologisk synpunkt bör kunna skyddas motförvanskning genom skyddsbestämmelser i detaljplan eller områdesbe-stämmelser. I propositionen uttalas att särskilda insatser måste göras för attförbättra kunskaperna om naturen i människors vardagsmiljö och ökaförståelsen för dess värde (s. 83). Ärendet kommer att behandlas av riks-dagen under hösten 1995.Regeringen har träffat avtal med om ettregionalt miljöprogram för . I avtalet anges bl.a. attregionala miljökvalitetsmål för skall utvecklas och attgemensamma riktlinjer för en miljöinriktad regional planering skall utarbe-tas. Arbete pågår med att utarbeta organisatoriska formerför samarbetet mellan de regionala och lokala organen i och Dan-mark.Skånedelegationen har i betänkandet (SOU 1995:62) Ett renat an-fört att en omsorgsfull regional fysisk planering krävs i och etteffektivare utnyttjande av lämplig mark vid bebyggelse. Det finns enligtdelegationens mening ett starkt behov av en regional fysisk planering, sombättre än den nuvarande kan tillgodose människors behov av rekreationoch friluftsliv. Ett regionprogram föreslås utarbetas som lägger fast över-gripande strategier för den långsiktiga samhällsutvecklingen och använd-ningen av mark och vatten (s. 15). Förslaget bereds inomMiljödepartementet.Utskottet har utförligt behandlat frågan omstranderosionen i (1993/94:JoU9 s. 46 och 1993/94:JoU15 s. 12).Hösten 1994 uttalades (1994/95:JoU2 s. 22) att nio kommuner i Skånesamt kommuner i och på och har bildat en sam-manslutning, Erosionsskadecentrum. Utskottet utgår från att regeringenoch berörda myndigheter även fortsättningsvis noga följer utvecklingen påområdet.Frågan om miljötillståndet i övervägs både inom ramen för ettregionalt miljöprogram för och av regeringen vid be-handlingen av Skånedelegationens förslag. I avvaktan på resultatet avdessa överväganden finner utskottet inte skäl att nu föreslå något särskiltuttalande från sida med anledning av motion Jo686 yrkandena1-3. Motionen avstyrks i dessa delar.Miljöbalksutredningen (M 1993:04) arbetar med att ytterligare utvecklaoch komplettera tidigare förslag till miljöbalk och har i uppdrag att lämnaförslag till en närmare integrering av olika delar av miljölagstiftningen(dir. 1994:134). I detta arbete berörs även organisationsfrågorna. I avvak-tan på att arbetet med en miljöbalk redovisas bör motion Jo686 yrkande 5inte föranleda någon särskild åtgärd. Motionen avstyrks i denna del.Trafik med terrängfordon och vattenskoterMotionernaI motion Jo610 (v) föreslås bättre kontroll och övervakning av terrängkör-ningslagen (1975:131) samt förbud mot skotertrafik i rekreationssyfte ivissa områden (yrkande 1). De allvarligaste problemen tycks vara denökade användningen av motordrivna fordon i terräng, ökad okontrolleradturism, jakt och motoriserad renskötsel, vilket stör faunan och fjällensvildmarkskaraktär.I motion Jo651 (m) framförs krav på förändringar i vattenskoterförord-ningen (1993:1053). Bestämmelserna i förordningen har enligt motionenskapat så stora problem att framförandet av vattenskoter helt har upphört istora delar av landet. Det finns ett stort behov av att inrätta flera vattensko-terområden i landet.Utskottets övervägandenMiljövårdsberedningen (Jo 1968:A) har i betänkandet (SOU 1995:100)Hållbar utveckling i landets fjällområden föreslagit att fjällplaneringen ihögre grad bör bli målstyrd. De olika verksamheterna och anspråken börstyras till lämpligaste området för att minska intressekonflikter. En fjällde-legation föreslås inrättas med representanter från länsledningarna i fjällä-nen. Ett förtydligat ansvar för organisatörer av friluftsliv och turism erford-ras enligt betänkandet. Ett miljömål för rennäringen föreslås införas irennäringslagen. Rätten till barmarkskörning på kalfjället föreslås reglerasså att skadorna på mark och vegetation minimeras. Motorcyklar av den typsom används bör enligt förslaget förbjudas att användas på kalfjälletefter . Snöskotrar föreslås miljöklassas. För att framföra skoterskall krävas traktorkörkort eller körkort av annan befintlig klass samt obli-gatorisk skoterförarlicens. För att bättre kanalisera trafiken till leder före-slås att ett statsbidrag införs för anläggning av leder. Förslaget bereds nu iMiljödepartementet.Statsmakterna har tidigare reglerat användningen av vattenskotrar (prop.1992/93:97, bet. 1992/93:JoU7, rskr. 1992/93:180). Regeringen har genomregleringsbrev för /1995 uppdragit åt attutvärdera resultatet av den införda regleringen för vattenskotrar. skall i arbetet samråda med bland andra ochBoverket. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 1 november1995.Utskottet delar flera av de synpunkter som framförs i motion Jo610 yr-kande 1 och utgår från att beredningen av Miljövårdsberedningens betän-kande kommer att resultera i förslag som till stor del tillgodoser syftet medmotionen. Utskottet är därför inte berett att nu förorda ett särskilt uttalandefrån sida. I avvaktan på resultatet av pågående övervägandenföreslår utskottet att motionerna Jo610 yrkande 1 och Jo651 lämnas utanvidare åtgärd.Mark för naturvårdsändamålMotionernaI motion Jo627 anförs att nu behövs en nationell restaureringsplan förEmåns vattensystem (yrkande 1). Stöd behövs för Emåns miljöanpassaderestaurering och utveckling (yrkande 2). Det behövs en helhetssyn påEmån och dess framtid för att möjliggöra och på ett miljöriktigt sätt ut-veckla den kraftresurs även kommer att vara.