bet · GI01KU37 · 1995-03-21 00:00:00 — I detta betänkande behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen under nionde huvudtiteln till anslag tillSametinget för /96. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag.Vidare behandlas sex motioner från den allmänna motionstiden1995 om bl.a. verksamhet, det samiska språket ochILO:s konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk isjälvstyrande länder. Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats fyra reservationer beträffandeSametingets möjligheter att använda tilldelade medel förpartistöd, om samernas rättsliga ställning m.m. och om nr 169. Regeringen har i proposition 1994/95:100 bilaga 10 D 1föreslagit att till för /96anvisar ett ramanslag på . 1994/95:K507 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör erkänna samerna somurbefolkning i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa en samisk språklag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att även i fortsättningen skallha rätt att betala ut partistöd,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör ratificera ILO-konventionnr 169.1994/95:K508 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att status bör stärkas genomatt kompetensområden och befogenheter successivt utökas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i likhet med de kommunalaförsamlingarna bör ges rätten att fördela partistöd till partiersom deltar i Sametingsvalet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skyndsamt undanröja alla hinder föratt tillträda 169 om ursprungsbefolkningar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stärka de samiska språken genomofficiell status och tillkomsten av en samisk språklag,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett aktivt stöd till samernas eget arbeteför alla samers lika värde och rättigheter.1994/95:K509 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skapa tillräckliga resurser förSametingets verksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det samiska språket successivt bör gesjämbördig status i balans med det svenska,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skolmaterial också i den svenskaskolan på ett fullödigt sätt bör belysa samefrågan.1994/95:U622 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör ratificera ILO-konventionnr 169.1994/95:Bo602 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av målformulering och lagstiftningför samesamhällets överlevnad och utveckling,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att noga utröna möjligheten att ratificeraILO-konvention 169.1994/95:Bo603 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samarbete mellan sametingen i ochSverige samt sameparlamentet i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bättre information om samernas verksamhetoch kultur.Inkomna skrivelserFrån har inkommit skrivelser i frågan om partistödtill partier representerade i . Inledning1.1 SamerättsutredningenMed stöd av regeringens bemyndigande den 2 september 1982tillkallade dåvarande chefen för med uppdrag att utreda vissa frågor om samernasställning i . Utredningen, som antog namnetSamerättsutredningen, lämnade delbetänkandet (SOU1986:36) Samernas folkrättsliga ställning, i juni 1989huvudbetänkandet (SOU 1989:41) Samerätt och sameting, och inovember 1990 slutbetänkandet (SOU 1990:91) Samerätt och samisktspråk.1.2 SametingetRegeringen lade fram ett förslag om ensametingslag i proposition 1992/93:32 bilaga 1. I december 1992biföll (bet. 1992/93:KU17, rskr. 1992/93:114)propositionens förslag.I sametingslagen (1992:1433) ges bestämmelser om en särskildmyndighet -- -- med uppgift främst att bevaka frågorsom rör samisk kultur i . skall verka för enlevande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheteroch föreslå åtgärder som främjar denna kultur. Till Sametingetsuppgifter hör särskilt att besluta om fördelningen av statensbidrag och av medel ur Samefonden till samisk kultur och samiskaorganisationer samt av andra medel som ställs till samernasgemensamma förfogande. skall utse den styrelse försameskolan som avses i 8 kap. 6 § skollagen (1985:1100), ochvidare skall leda det samiska språkarbetet. TillSametingets uppgifter hör också särskilt att medverka isamhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas,däribland rennäringens intressen vid utnyttjande av mark ochvatten. Slutligen är det en särskild uppgift för attinformera om samiska förhållanden.Sametinget består av 31 ledamöter som utses genom val blandden samiska befolkningen. skall hållas vart fjärde år.Sametingslagen trädde i kraft och det förstavalet till hölls . påbörjade sinverksamhet i augusti 1993.Sametinget är en statlig myndighet under regeringen. Ipropositionen med förslag till sametingslag (se ovan) framhöllsatt det trots benämningen "ting" inte var fråga om något organför självstyre, som skall verka i stället för riksdag ellerkommunfullmäktige eller i konkurrens med dessa organ. Regeringenförordnar, efter förslag av , ordföranden för tinget.En av utsedd styrelse sköter den löpandeverksamheten.2. Medelstilldelning till Sametinget2.1 PropositionenI propositionen föreslås att till /96 anvisar ett ramanslag på . Avdetta belopp har beräknats för -- juni1996.Sametinget föreslog att anslaget skulle föras upp med20 för att öka insatserna för att stärka det samiskaspråket och för ökade kostnader för informationsverksamhet,arkiv, partistöd samt för utredningar och utbildningsinsatser.2.2 Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelningtill Sametinget.3. användning av tilldelade medel3.1 MotionernaI motion 1994/95:K507 av m.fl. (mp) yrkas iyrkande 4 ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om att även i fortsättningen skall ha rättatt betala ut partistöd.Motionärerna hänvisar till att () i singranskningsrapport av årsredovisning --1994 har klagat över att partistödutbetalats till de partier som är representerade i tinget, trotsatt regeringen inte angett några speciella villkor för huranslaget skall användas. Motionärerna anser att RRV:s skäl attSametinget är en statlig myndighet inte kan anses somövertygande. Enligt motionen utbetalas partistöd i tillpartier som finns representerade i folkvalda organ så att dessaskall kunna fullgöra sina demokratiska förpliktelser, och dennaprincip måste enligt motionen också gälla Sametinget.I motion 1994/95:K508 av och () yrkas i yrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen omvad i motionen anförts om att i likhet med dekommunala församlingarna bör ges rätten att fördela partistödtill partier som deltar i Sametingsvalet. Enligt motionärernabör rätten att fördela partistöd till partier som deltar i valettill tillfalla tinget på samma sätt somkommunfullmäktige beslutar om kommunalt partistöd.3.2 Bakgrunden till inrättandet av som en statligmyndighetI propositionen med förslag om en sametingslag (prop.1992/93:32 bilaga 1) anförde regeringen bl.a. att även om mångasom räknade sig som samer hade ett betydande intresse för densamiska kulturen var gruppen samer totalt sett så liten attdetta speciella inslag i landets kulturarv kunde riskera attutplånas, om inte särskilda åtgärder vidtogs för att stödja enlevande samisk kultur. Samerna hade själva skapat olikaorganisationer för att bevaka vad de ser som samiska intressen,men enligt regeringen borde ett mer kraftfullt instrument förfrämjandet av den samiska kulturens utveckling skapas genom ensärskild statlig myndighet med överblick över de samiskafrågorna. Detta under förutsättning att samerna självaengagerades i denna myndighets verksamhet.För att få ett verkligt engagemang från den samiskabefolkningen borde enligt regeringen myndigheten görasannorlunda än ett traditionellt statligt verk.Samerättsutredningens förslag om en myndighet i form av ettSameting borde enligt regeringen följas. Denna lösning gav grundför ett engagemang från samernas sida, den hade bred uppslutningfrån samernas sida och en sådan lösning hade framgångsriktintroducerats i . Regeringen var medveten om att lösningenvar okonventionell när det gällde en statlig myndighet, men denrymdes enligt regeringen inom gällande legala ramar.Det framhölls i propositionen att det förhållandet attledamöter i statliga myndigheters beslutande organ utsågs avenskilda subjekt hade förekommit i inte helt ringa omfattning.Sådant utseende av statliga befattningshavare utgjordemyndighetsutövning genom enskild och krävde stöd i lag, vilkettillgodosågs genom den föreslagna Sametingslagen. Ipropositionen underströks den principiella betydelse det hadeatt detta organ för samiska frågor offentligrättsligt fickställning som en statlig myndighet under regeringen. Detframhölls att det trots benämningen "ting" inte var fråga omnågot organ för självstyre, som skall verka i stället förriksdag eller kommunfullmäktige eller i konkurrens med dessaorgan. Enligt propositionen deltar samer som är svenskamedborgare i riksdags- och kommunalval som alla andra svenskamedborgare. Det vore enligt departementschefens mening ytterstolyckligt om en del av ursprungsbefolkning skulleskiljas ut från landets styrelse och politiska liv.Samerättsutredningen hade föreslagit att de valda ledamöterna,såsom i , borde formellt förordnas av regeringen. Dettaskulle markera att är en förvaltningsmyndighet underregeringen, trots att dess ledamöter väljs i särskilda val.Regeringen fann en sådan ordning mindre tilltalande och föreslogi stället att vad som borde förbehållas regeringen var att utseordföranden för bland tingets ledamöter och efterförslag från tinget. I propositionen angavs att en liknandeordning fanns när det gällde förordnande av rektorer föruniversitet och högskolor. De utses efter förslag från envalförsamling och lärosätets styrelse.Enligt propositionen måste ledamöterna, eftersom det rörde sigom en statlig myndighet som lyder under regeringen, vara svenskamedborgare. Tinget fick därmed enligt propositionen samma dragav kollegial myndighet som exempelvis s.k. nämndmyndigheter somorganiseras som råd med ledamöterna som det egentliga beslutandeorganet.Regeringen anförde vidare bl.a. följande (prop. 1992/93:32bilaga 1 s. 44).Grundläggande regler om myndigheternas ställning finns iregeringsformen. För myndigheterna gäller att de är skyldiga attfölja de föreskrifter som meddelas av regeringen och iförekommande fall av överordnad myndighet. För ärenden sominnefattar myndighetsutövning gäller särskilda regler. Vidaregäller att beslutsformerna inom en myndighet regleras iförvaltningslagen (1986:223), att dess handlingar är allmännaoch offentliga -- om de inte skall vara hemliga enligtsekretesslagen (1980:100) -- och att de som berörs avmyndighetens beslut i princip kan överklaga beslutet. Föranställda vid myndigheter gäller vidare att de är underkastadedisciplinansvar enligt lagen (1976:600) om offentliganställning. Särskilda regler finns om myndigheters arkiv.Sådana allmänna regler som givits exempel på skall givetvisgälla för och dess organ.Den instruktion för verksamhet som regeringenskulle komma att utfärda borde enligt propositionen givetvis tahänsyn till den speciella ställning intog som statligförvaltningsmyndighet.I propositionen framhölls (s. 62) att någon särskildbestämmelse om skyldighet för att avgeverksamhetsberättelse eller motsvarande redovisning inte förtsin i sametingslagen. Då skulle bli enanslagsfinansierad myndighet följde enligt regeringen härav atttinget i likhet med andra statliga myndigheter skulle komma attomfattas av de regler som gäller för arbetet medanslagsframställningar och resultatredovisningar.Konstitutionsutskottet (bet. 1992/93:KU17) inhämtade Lagrådetsyttrande över några av paragraferna i sametingslagen. I sittyttrande anförde Lagrådet bl.a. följande.Enligt propositionens förslag utgör , vars ledamöterutses genom val, en myndighet. Det är avsett attmyndighetsutövning skall ingå i myndighetens verksamhet.Överlämnande till enskilda att genom val utse myndighetensledamöter torde kräva lagform.Konstitutionsutskottet tillstyrkte propositionens förslag ominrättande av ett Sameting som en särskild myndighet och anfördebl.a. att inrättandet borde ses mot bakgrund av riksdagenstidigare uttalande om att samerna, såsom en del av Sverigesursprungliga befolkning, intar en särskild ställning iförhållande till andra minoriteter i landet. Utskottet framhöllatt som statlig förvaltningsmyndighet blev en nyföreteelse, främst genom att myndighetens beslutande organ,själva tinget, i sin helhet utses av enskilda och inte avregeringen. Stöd för detta överlämnande till enskilda att utsemyndighetens ledamöter gavs i sametingslagen. Utskottettillstyrkte också propositionens förslag om Sametingetsuppgifter och dess organisation och arbete.Regeringen har utfärdat en förordning (1993:327) medinstruktion för . Enligt denna har deuppgifter som framgår av sametingslagen.3.3 Bestämmelser om val till SametingetSametingets 31 ledamöter skall utses genom val vart fjärde år.Rösträtt har den som är upptagen i sameröstlängd. Enligt 2 kap.5 § sametingslagen skall tillsätta en valnämnd somskall svara för valet. I 3 kap. sametingslagen finnsbestämmelser om val till . Den som har rösträtt och ärsvensk medborgare är valbar till . Kandidater tillSametinget skall anmälas till valnämnden senast den 25 marsvalåret. Av anmälan skall framgå vilken grupp, vilket partieller liknande sammanslutning som kandidaterna tillhör. Anmälanskall också innehålla uppgift på namn på minst tre kandidater ibestämd ordningsföljd. beslutar om registrering avgrupper, partier eller liknande sammanslutningar och kandidater.Andra än kandidater för registrerade grupper, partier ellerliknande sammanslutningar är inte valbara. utfärdarvalsedlar, och varje registrerad grupp, parti ellersammanslutning tilldelas valsedlar till det antal valnämndenbeslutar, lika för alla. Valsedlar till större antaltillhandahålls av valnämnden om beställaren betalar valsedlarnai förskott.3.4 granskningRiksrevisionsverket (RRV) har vid sin granskning avSametingets årsredovisning för /94 haftinvändning avseende utbetalning av stöd till partierrepresenterade i . Av anslagsmedlen hade 494 000 krutbetalats som sådant stöd. I resultatredovisningen redogjordeSametinget för motivet till beslutet.I skrivelse till RRV har anfört att i tingetsförsta anslagsframställning avseende /95 hadeSametinget bl.a. äskat medel för utbetalning av partistöd tillde elva partier som är representerade i . Motiven förframställning om medel till partiernas politiska arbete varenligt tinget desamma som senare hade redogjorts för iresultatredovisningen för /94. Enligt tingethar regeringen i regleringsbrevet för /95 i dennadel inte angett några särskilda villkor för anslagets användningoch inte heller på annat sätt invänt mot att avseratt utbetala partistöd. Vidare anför att tinget ärett folkvalt organ genom att ledamöterna i tinget utsetts genomval bland den samiska befolkningen -- inte av regeringen -- ävenom tinget också är en särskild statlig förvaltningsmyndighet.Partistödet är enligt tinget inte en utgift tillhörandeSametingets myndighetsuppdrag, utan det utgår för att partiersom är representerade i skall kunna fullgöra sinademokratiska förpliktelser mot det samiska folket. EnligtSametinget utbetalas partistöd i till partier som finnsrepresenterade i folkvalda organ på riks-, regional- och lokalnivå och från vilka inte avviker vare sig på det sättvalen förrättas eller i fråga om representativitet ochdemokrati. har sammanfattningsvis till RRV anfört attstödet inte skall sammankopplas med de bidrag som utgår tillsamiska riksorganisationer och föreningar och som fördelas avSametingets kulturdelegation. Sametingsstyrelsen vidhåller attdet är rätt att betala ut stöd till de partier som ärrepresenterade i och att utgiften är sammanbunden medSametingets status som folkvalt organ.RRV angav i sin rapport att enligt villkoren iregleringsbrevet fick 1993/anslag användas tilllönekostnader, arvoden till ledamöter i ,lokalkostnader och övriga förvaltningskostnader. RRV ansåg attanslagsmedel inte fick disponeras för partistöd.3.5 Regeringens bedömningI budgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bilaga 10 s. 50)redogör regeringen för RRV:s granskning. Regeringen gör denbedömningen att medel inte bör få användas förpartistöd eller andra bidrag till samiska organisationer. Förbidrag till samiska organisationer bör enligt regeringen även ifortsättningen användas de av disponerade medlen urbl.a. Samefonden.3.6 skrivelser till utskottetEnligt skrivelser förutsätter demokrati attpartierna i , förutom att aktivt delta i tingetsmöten, även kan bedriva ett politiskt arbete mellanmötestillfällena. har därför funnit det som absolutnödvändigt att avsätta medel till stöd för de partier som finnsrepresenterade i tinget för att dessa skall kunna bedriva ettmeningsfullt politiskt arbete såväl inåt mot tinget som utåt motdet samiska samhället. Enligt är det ytterstangeläget att den politiska processen inte hindras av attpartierna saknar medel för sin verksamhet. Enligt tinget ärockså ett stort ansvar lagt på de partier som är representeradei för att föra den politiska debatten såväl mot sinaegna väljare som mot andra. Insatsen begränsas enligt tingetnaturligtvis om inte partierna kan erhålla stöd för sinverksamhet. Enligt är partistöd en grundpelare i ettfolkvalt styrelseskick och är delaktigt i en sådanordning.3.7 Bestämmelser om partistödTill politiskt parti som deltagit i val till utgårstatligt stöd enligt lagen (1972:625) om sådant stöd.Stödformerna är partistöd och kanslistöd. Fråga om stöd prövasav partibidragsnämnden.Borgerliga kommuner får enligt 2 kap. 9--10 §§ kommunallagen(1991:900) ge ekonomiskt bidrag och annat stöd (partistöd) tillde politiska partier som är representerade i fullmäktige.Fullmäktige skall besluta om partistödets omfattning ochformerna för det. Stödet får inte utformas så att detotillbörligt gynnar eller missgynnar ett parti. Stödet skallfrämja partiernas informationsverksamhet och förbättra derasmöjlighet att aktivt medverka i opinionsbildningen blandmedborgarna och därigenom stärka den kommunala demokratin. Efterregeringens bemyndigande har tillkallats en kommitté (dir.1994:86) som bl.a. skall överväga formerna för det kommunalapartistödet. Arbetet skall vara avslutat senast den 1 januari1996.Kyrkliga kommuner saknar befogenhet att utge annat ekonomisktstöd till de politiska partierna än bidrag tillvalsedelskostnader enligt 12 § lagen (1972:704) omkyrkofullmäktigeval m.m. En församling får besluta att ett partisom är eller genom valet blir representerat i kyrkofullmäktige iförsamlingen skall få bidrag av församlingen till partietskostnader för valsedlar. Beslutet skall innehålla att ersättningutgår till varje sådant parti efter enhetliga grunder. Detsammagäller för kyrkliga samfälligheter där det ingår en församlingmed direktvalt kyrkoråd. Beslut om bidrag skall därvid avse ettparti som är eller genom valet blir representerat i kyrkorådet iförsamlingen. har (bet.1994/95:KU29) avstyrkt motioner med yrkande om att möjlighetentill ett kyrkokommunalt partistöd skall införas. Utskottethänvisade till att den pågående översynen av det kommunalapartistödet kunde utgöra ett värdefullt underlag för bedömningav frågan om motsvarande stöd skall införas för de kyrkligakommunerna. I avvaktan på resultatet av översynen borderiksdagen inte ta ställning i frågan. Ledamoten frånCenterpartiet reserverade sig. följde utskottet.3.8 Utskottets bedömningSom framgått ovan är en statligförvaltningsmyndighet, vars 31 ledamöter utses genom val blandden samiska befolkningen. Utskottet delar regeringens bedömningatt medel inte bör användas för partistöd ellerandra bidrag till samiska organisationer. Den översyn av detkommunala partistödet som pågår kan dock eventuellt geunderlag för en annan bedömning . Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna K507 yrkande 4 och K508 yrkande2.4. uppgifter m.m.4.1 MotionernaI motion 1994/95:K508 av och () yrkas i yrkande 1 ett tillkännagivande till regeringen avvad i motionen anförts om att status bör stärkasgenom att kompetensområden och befogenheter successivt utökas.Enligt motionärerna är det viktigt att statussuccessivt stärks genom att kompetens och befogenheter gradvisutökas.I motion 1994/95:K509 av m.fl. (s) yrkas iyrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om att skapa tillräckliga resurser för Sametingetsverksamhet. Enligt motionärerna är framväxten av ettviktigt steg i rätt riktning men t.ex. inslag av förändringen ismåviltsjakten uppfattas enligt motionärerna av många samer somett steg i fel riktning.4.2 uppgifter enligt sametingslagenSametingets uppgifter anges i 2 kap. 1 § sametingslagen.Sametinget skall verka för en levande samisk kultur och därvidta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjardenna kultur. I propositionen med förslag till sametingslag(prop. 1992/93:32 bil. 1) betonades att med levande samiskkultur avsågs kultur i vid bemärkelse och att den då rimligenbör inbegripa det som är samiskt särpräglat i samhällslivet. mån ett näringsfång ger en speciell grund för samisk kulturingick enligt regeringen givetvis detta näringsfång i kulturen.I propositionens specialmotivering (s. 62) anförde regeringenatt den grundläggande uppgiften, att verka för en levande samiskkultur, gav tinget en stor frihet att ta upp skilda frågor somhar samband med samiska intressen.Sametinget har även tillagts vissa speciella uppgifter av mergängse typ för en förvaltningsmyndighet. I propositionenanfördes (s. 39) att vilka dessa uppgifter skulle vara knappastkunde besvaras en gång för alla och att utvecklingen fick visavad som är lämpligt. Man kunde enligt regeringen börja med ettbegränsat antal uppgifter, som tydligt var av den karaktären attde ägnade sig för tinget att pröva och avgöra.Till uppgifter här särskilt att besluta omfördelningen av statens bidrag och av medel ur Samefonden tillsamisk kultur och samiska organisationer samt av andra medel somställs till samernas gemensamma förfogande. Vidare skallSametinget utse den styrelse för sameskolan som avses i 8 kap. 6§ skollagen (1985:1100), leda det samiska språkarbetet, medverkai samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas,däribland rennäringens intressen vid utnyttjande av mark ochvatten. Tinget skall även ha uppgiften att informera om samiskaförhållanden.Beträffande i samhällsplaneringen anfördes ipropositionen (s. 42--43) bl.a. att tinget skulle komma att fåen viktig uppgift som remissinstans innan frågor som är viktigaför rennäringen avgjordes på regional och central nivå. På någraårs sikt och sedan erfarenhet vunnits av verksamhetkunde det enligt propositionen finnas skäl att överväga om inteSametinget kunde överta vissa myndighetsuppgifter inomrennäringens område. hade föreslagit attutöver en föreskrift i lagen om bevakande av samiska behov ocksåskulle anges att tinget skulle samverka med andra myndigheteroch samhällsorgan och yttra sig i frågor som rörde samiskaintressen. Enligt departementschefens uppfattning låg dessauppgifter väsentligen redan i den huvuduppgift han föreslagitför tinget och därtill självklart också i den föreslagnaspecialuppgiften när det gällde samhällsplaneringen.4.3 tidigare behandling av liknande motionerRiksdagen avstyrkte (bet. 1993/94:KU6) en motion(fp) vari yrkades ett tillkännagivande om hur viktigt det varatt regeringen följde möjlighet att verka för densamiska kulturen.