bet · GI01SoU15 · 1995-03-30 00:00:00 — Med hänsyn till de betydandeinsatser som gör inom missbrukarvården och depositiva resultat som uppnåtts vad gäller rehabilitering är detav yttersta vikt att stiftelsens arbete kan drivas vidare.Riksdagen bör därför bevilja stiftelsen det engångsbidrag sombehövs för att fortsatt verksamhet skall kunna säkras.I motion So283 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om stöd tillLP-stiftelsen. Motionären anför att det är angeläget attregeringen bidrar till att lösa ekonomiskaproblem genom att anslå tillräckliga medel till stiftelsen inomramen för anslag E 2.I motion So268 av m.fl. (v) hemställs omett tillkännagivande om vad i motionen anförts om att anslå 5miljoner kronor över budgeten till (yrkande 7).Motionärerna anför att arbetar med de mest utsattakvinnorna och deras barn. Arbetet bedrivs i nätverksform,exempelvis med stödgrupper. I varje grupp finns kvinnor medsvåra missbruksproblem. bedriver också en betydandekontaktverksamhet.Motionärerna anser att skall beviljas ytterligaremedel utöver vad regeringen föreslagit under anslaget E 2.Lewi för filantropisk verksamhet() startade ett omfattande arbete blandalkohol- och narkotikamissbrukare i . Verksamheten harutvidgats och finns numera på flera platser i landet. Stiftelsenvänder sig främst till personer som frivilligt söker ett kristetvårdalternativ. Stiftelsen omsätter ca 115miljoner kronor . För kalenderåret uppgick enligt uppgiftde direkta bidragen från stat och kommun till 10,8 miljonerkronor.Utskottet har uppvaktats av företrädare för somredogjort för bl.a. stiftelsens verksamhet och ekonomi samtbehov av driftsbidrag om för att bringaverksamheten i ekonomisk balans vid utgången av 1995.Utskottet har behandlat motioner om ökat stöd tillLP-stiftelsen och 1994. I betänkandet1992/93:SoU15 (s. 60) uttalade utskottet följande.LP-stiftelsen har visat sig vara mycket framgångsrik vidbehandling av missbrukare. Det är viktigt att stiftelsen kanfortsätta denna verksamhet. I samhället finns ett brettengagemang för stiftelsens verksamhet som bl.a. kommer tilluttryck i form av både frivilliga insatser och gåvor. Stiftelsenbrottas med vissa ekonomiska problem. Dessa måstelösas gemensamt med frivilliga krafter och andra intressenter.Men även insatser från samhällets sida fordras för attrehabiliteringsarbetet skall kunna drivas vidare. Utan enfungerande verksamhet vid kommer fler människoratt slås ut till ett fortsatt livslångt missbruk.Det ankommer på att pröva frågor om fördelningav medel anvisade för bidrag till organisationer som bedriverrehabiliteringsarbete. Utskottet förutsätter att Socialstyrelsenpositivt prövar en anslagsframställan från . Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motion So262 (fp).I betänkandet 1993/94:SoU20 vidhöll utskottet sinuppfattning och avstyrkte en motion om ökat bidrag tillLP-stiftelsen.Kvinnoforum är en ideell stiftelse och ett idéburetkunskapsföretag som arbetar med information, utbildning ochforskning samt projekt för att förbättra villkoren för utsattakvinnor. har med medel avsatta förutvecklingsarbete inom området individ- och familjeomsorg samtinom alkoholområdet stött utvecklingsinsatser förutsatta kvinnor. har gjort en fördjupadutvärdering bl.a. av verksamhet för att bedömafortsatt stödform. För /95 har uranslagsposten Bidrag till organisationer erhållit 550 000 kr.Av beloppet utgör grundbidrag och äravsett för särskilda insatser . Enligt Socialstyrelsenkan grundbidrag förväntas utgå under förutsättning att verksamheten inte minskareller inriktningen ändras.Utskottet vidhåller sin inställning i fråga om bidrag tillLP-stiftelsen. Utskottet förutsätter att Socialstyrelsenpositivt prövar en anslagsframställan från och attregeringen följer frågan. Motionerna So269 (fp, m, c, mp, kds)och So283 (s) avstyrks. Även utför ettbetydelsefullt arbete för utsatta kvinnor och barn. Det ankommerpå att pröva frågor om fördelning av medelanvisade för bidrag till organisationer som bedriverrehabiliteringsarbete m.m. bör inte föregripastyrelsens prövning av frågan om bidrag till organisationen.Motion So268 (v) yrkande 7 avstyrks därför.Bidrag till organisationer som motverkar våld mot kvinnorI propositionen beräknas som tidigare nämnts under ensärskild anslagspost i stöd tillorganisationer som stödjer misshandlade kvinnor samt till lokaltutvecklingsarbete för att motverka våld mot kvinnor. Medlendisponeras av Socialstyrelsen.I motion Ju612 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen anslår till ROKS utöver vad regeringenföreslagit till Bidrag till organisationer som motverkar våldmot kvinnor (yrkande 6). Motionärerna anför att våld motkvinnor speglar den obalans som råder mellan könen och attvåldet i samhället ökar. för kvinnojourer iSverige ROKS behöver därför utökad hjälp för att klara behovetav rådgivning och stöd till de utsatta kvinnorna.I motion Ju806 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att kvinnojourer tilldelastillräckliga resurser inom befintlig ekonomisk ram (yrkande8). Motionärerna betonar kvinnojourernas stora betydelse förkvinnor som hamnat i en utsatt situation och vikten av attkvinnojourerna får erforderliga resurser att möta de behov avstöd och hjälp som finns.I motion A820 av () hemställs om etttillkännagivande om vad i motionen anförts om att kvinnojourerbör få stöd (yrkande 24). Enligt motionärerna har våldet motkvinnor ökat kraftigt . Ökningen kan till en delbero på att fler kvinnor nu anmäler brott de utsatts för. Isammanhanget finns anledning att anta att en stor del av våldetaldrig anmäls. Kvinnojourer, dit misshandlade kvinnor kan vändasig i en akut situation, utför ett viktigt arbete som börstödjas av samhället.Motioner med förslag om stöd till kvinnojourer har behandlatsav utskottet vid ett flertal tillfällen, senast i betänkandet1992/93:SoU15 (s. 60--61). Utskottet framhöll då attkvinnojourerna utför ett angeläget arbete genom att biståkvinnor som utsatts för misshandel och sexuella övergrepp.Utskottet var positivt till att budgetpropositionen innehöll ettsärskilt organisationsanslag till kvinnojourernasriksorganisation m.m. och till att anslagsposten äveninnefattade medel till kvinnojourernas utvecklingsarbete. Vidarekonstaterades att bidraget till kvinnojourerna ökat betydligtunder . Utskottet var mot denna bakgrund inteberett att föreslå en höjning av bidraget utöver vad regeringenföreslagit. Motionsyrkande om ytterligare anslag tillkvinnojourerna avstyrktes. följde utskottet.Utskottet anser att kvinnojourerna utför ett viktigtarbete med att stödja misshandlade kvinnor. Stöd bör därför utgåtill dessa organisationer. För nästa budgetår föreslås att medelanvisas på samma nivå som . Motionerna Ju806 (fp)yrkande 8 och A820 (kds) yrkande 24 får anses tillgodosedda ochavstyrks.Utskottet anser beräkningen av medel välavvägd. Motion Ju612(mp) yrkande 6 avstyrks därmed.MedelsanvisningenUtskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningentill Bidrag till organisationer.Övriga medelsanvisningar under EUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Bidrag till föralkohol- och narkotikaupplysning (E 3), Alkohol- ochdrogpolitiska åtgärder (E 4) och Bidrag till vissanykterhetsorganisationer m.fl. (E 5), vilka inte mött någonerinran i form av motioner.Insatser för hemlösaDe bostadslösas situation tas upp i motion So241 av RagnhildPohanka m.fl. (mp). Motionärerna hemställer att hosregeringen begär en analys av behovet av insatser för hemlösasboende (yrkande 1), att ger regeringen till kännaatt en plan för samarbete mellan stat, landsting och kommunerbör genomföras (yrkande 2) och att anvisar 10miljoner kronor för att möjliggöra statligt delägarskap i husför hemlösa, främst i storstäderna (yrkande 3). Enligtmotionärerna måste åtgärder vidtas för att hjälpa hemlösa tillett värdigt liv. Bl.a. bör en samlad analys göras av den ökandeutslagningens mekanismer och orsaker, som sedan kan ligga tillgrund för mer omfattande socialpolitiska åtgärder. För att påkort sikt lösa boendefrågan kan t.ex. kommunerna upplåta etthus, där dessa människor kan erbjudas någon form av eget boende.Staten bör gå in som delfinansiär och kommunen bör stå fördriftkostnaderna. Stat, landsting och kommuner bör samarbeta föratt finna en lösning på detta sociala problem.I betänkandet 1992/93:SoU5 ansåg utskottet attförhållandena för de bostadslösa fortfarande var oacceptabla ochatt det är viktigt att kommunerna kontinuerligt ägnar debostadslösa stor uppmärksamhet och ser till att stödinsatsernablir så effektiva som möjligt. Vidare ansåg utskottet detangeläget att en ny kartläggning görs av antaletbostadslösa/hemlösa och uteliggare och att denna kartläggningomfattar hela landet. En inventering av ocholika frivilliga organisationers erbjudanden av olikaboendeformer och övriga insatser för de bostadslösa borde enligtutskottets mening också ingå i kartläggningen. Vad utskottetanfört borde ges regeringen till känna. följdeutskottet.Socialstyrelsen genomförde en riksomfattandekartläggning av hemlösa i . överlämnadestyrelsen en slutlig rapport till regeringen -- De bostadslösassituation i (följer upp och utvärderar,1994:15). Där ges en utförlig beskrivning av de hemlösassituation, uppgifter om insatser för hemlösa och förslag tillhur insatserna kan förbättras i syfte att minska hemlösheten. Irapporten betonas bl.a. vikten av att utveckla socialtjänstensmetoder för arbetet med hemlösa, bl.a. genom att skapaboendeformer med bättre anpassad kravnivå vad gäller stöd ochkontroll i boendet och som kan fungera som ett led i enlångsiktig behandlingskedja. Det behövs också mer anpassadeinsatser för särskilda grupper av hemlösa t.ex. för hemlösa medpsykiska störningar, hemlösa kvinnor och hemlösa med utomnordiskbakgrund. följer upp rapporten genom att anordnaregionala konferenser för att sprida kunskap om rapporten och geexempel på hur problem kan lösas.Utskottet konstaterar att en riksomfattande kartläggningav hemlösa i har genomförts. Motion So241 (mp)yrkande 1 avstyrks. Utskottet vill understryka vikten av attkommunerna kontinuerligt ägnar de hemlösas problem storuppmärksamhet och att insatserna blir så effektiva som möjligt.Utskottet utgår från att och länsstyrelsernainom ramen för tillsynsansvaret följer verksamheten. MotionSo241 (mp) yrkandena 2 och 3 avstyrks.Myndigheter under (F, --)Inriktning av besparingsåtgärder avseende statlig konsumtioninom områdeSocialdepartementets ansvarsområde innefattar verksamheter ochförmånssystem som skall bidra till medborgarnas trygghet ochvälfärd. I budgetpropositionen redovisas att för att fullgörastatens uppgifter finns under myndigheter påcentral, regional och lokal nivå. Vid flertalet av myndigheternaär verksamheten i varierande omfattning regelstyrd i denmeningen att uppgifter härleds ur någon författning. Dessauppgifter kan beskrivas i termer av ärendehandläggning, vissvårdverksamhet, utbetalning av statsbidrag eller annatekonomiskt stöd, tillsyn samt rätt att utfärda föreskrifter. Vidsidan av den regelstyrda verksamheten finns vanligen inslag avsamordningskaraktär och kunskapsförmedling. Ett fåtalmyndigheter saknar regelstyrd verksamhet.I budgetpropositionen anförs att medlemskapet i EU kommer attställa stora krav på statsförvaltningen i fråga om t.ex.nationell och internationell koordinering, styrning samtkompetensutveckling. Beroende på inriktningen och omfattningenav enskilda myndigheters internationella engagemang kanförändrade organisationsstrukturer behöva övervägas ochsamverkansformer behöva vidareutvecklas.Av finansplanen framgår att regeringen har lagt ett generelltsammanlagt besparingskrav på för den statliga verksamhetenfram t.o.m. . För /96 uppgårbesparingskravet till . I propositionen anförs att inomSocialdepartementets område har en viss selektivitet iakttagitsvid utlägget av besparingen, t.ex. har hänsyn tagits till om enmyndighet befinner sig i ett uppbyggnads- ellerutvecklingsskede. Omfattningen av besparingen för enskildamyndigheter framgår under resp. anslag. Totalt sett harbesparingskravet i huvudsak uppfyllts.Även för avser regeringen att noga pröva hurdet återstående besparingskravet skall fördelas mellanmyndigheterna. Stor vikt kommer därvid att läggas vid t.ex. iårsredovisningarna redovisade resultat, analyser avanslagsframställningar, särskilda rapporter och annan relevantinformation. Regeringen föreslår att godkänner dennainriktning av besparingsåtgärderna avseende statlig konsumtioninom område för budgetåren 1997 och 1998.Utskottet har inget att erinra mot förslaget tillinriktning av besparingsåtgärder för budgetåren 1997 och 1998vad gäller de myndigheter som faller inom utskottetsansvarsområde. Utskottet föreslår att med bifall tillregeringens förslag godkänner vad utskottet anfört.Socialstyrelsen ()är central expert- och tillsynsmyndighet inomsocialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård, hälsoskydd,smittskydd, stöd och service till vissa funktionshindrade samtfrågor som rör alkohol, tobak och andra missbruksmedel, såvittdet inte är en uppgift för någon annan statlig myndighet atthandlägga sådana ärenden. Inom dessa områden skallSocialstyrelsen bedriva kvalificerad tillsyn, uppföljning,utvärdering och kunskapsförmedling.FolkhälsorapporterI motion So268 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall ha ansvar förutarbetandet av folkhälsorapporter (yrkande 9). Motionärernaanför att Alkoholinspektionen numera har det övergripandemyndighetsansvaret på alkoholområdet och att Folkhälsoinstitutetskall vara ett slags verkställande utskott. Motionärerna finnerdet märkligt att det epidemiologiska centrum som skall studerasjukdomarnas utbredning inte ingår i institutet och attinstitutet inte heller skall skriva folkhälsorapporterna.Utskottet behandlade senast i betänkandet 1993/94:SoU20(s. 75 f.) ett yrkande med samma innebörd. Utskottet hänvisadedå bl.a. till betänkandet 1990/91:SoU23 med anledning avproposition 1990/91:175 om vissa folkhälsofrågor och anfördeföljande:I propositionen (1990/91:175), där regeringen föreslog att ettfolkhälsoinstitut skulle bildas, framhölls att Socialstyrelsenäven fortsättningsvis skulle ha ansvar för olika hälsofrämjandeoch sjukdomsförebyggande insatser inom sin sektor. Vidarekonstaterades att höll på att upprätta ettepidemiologiskt centrum och att styrelsen på regeringens uppdragvart tredje år skulle utvärdera hälsoläget. Med hänsyn tillfolkhälsorapportens delvis sektorsövergripande karaktär bordearbetet drivas i nära samarbete med , berördamyndigheter och organisationer. Utskottet framhöll vid sinbehandling av propositionen bl.a. att det epidemiologiskacentrum som byggs upp inom behövs inte bara föratt skapa grunder för epidemiologiskt arbete inomfolkhälsoområdet utan för hela den uppföljnings- ochutvärderingsuppgift som åvilar . I betänkande1992/93:SoU15 vidhöll utskottet denna uppfattning och underströksamtidigt att det är angeläget med ett nära samarbete mellanSocialstyrelsens epidemiologiska centrum och Folkhälsoinstitutetoch att även utarbetandet av folkhälsorapporterna bör ske i närasamverkan med . Den då aktuella motionenavstyrktes.Utskottet vidhöll i betänkandet sin tidigare uppfattning ochavstyrkte därmed de då aktuella motionsyrkandena.Utskottet har inte ändrat uppfattning och avstyrker därförmotion So268 (v) yrkande 9.Tillsynsfrågor m.m.I motion So423 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omSocialstyrelsens tillsynsroll (yrkande 9). Motionärernaframhåller att den regionala organisationen har visat sig varaen riktig satsning. Dess verksamhet bör vidareutvecklas inteminst med tanke på att den avreglering, decentralisering ochdelegering som genomförs i samhället förutsätter en aktivkontrollverksamhet från statsmakternas sida så att patienternasrätt till hälso- och sjukvård på lika villkor tillgodoses.Socialstyrelsens tillsynsarbete bör, enligt motionärerna,innefatta utveckling av egenkontrollprogram som kan användas avvårdcentraler, kliniker m.fl. som hjälp för att garantera högkvalitet på vården. bör också redovisaerfarenheter från i sådan form att sammamissgrepp inte görs . Styrelsen har vidare en viktiguppgift när det gäller att få samarbetet mellan landstingen attfungera för att säkerställa såväl god kvalitet i vården som etteffektivt resursutnyttjande.I motion So424 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till återinrättande av enmedicinalstyrelse i enlighet med vad i motionen anförts(yrkande 7). Valfrihet och hög kvalitet inom vårdenborde, enligt motionärerna, vara en självklarhet. För attgarantera alla en god sjukvård krävs att det finns en godkvalitetskontroll. Patientens rätt att välja vårdgivare bördärför kombineras med ett ackrediteringssystem för allavårdgivare så att kvaliteten garanteras. Motionärerna föreslåratt en oberoende statlig myndighet -- Medicinalstyrelsen --skall inrättas med ansvar att godkänna (ackreditera) allavårdgivare. Myndigheten bör även ha i uppdrag att regelbundetgenomföra kvalitetskontroll genom medicinsk revision.I budgetpropositionen redovisas att underde senaste budgetåren koncentrerat insatserna mothuvuduppgifterna tillsyn, uppföljning, utvärdering samtkunskapsförmedling inom hälso- och sjukvården, socialtjänstenoch folkhälsoområdet. Särskilt pekas på de positiva resultat somuppvisas från verksamheten med regionalt baserad tillsyn inomhälso- och sjukvården. Vidare anförs att satsningar på länsvisaaktiva uppföljningar av förhållanden inom hälso- och sjukvårdenoch har slagit väl ut. Regeringen framhåller dockatt om skall klara sitt besparingsbeting kommerdet att krävas en ytterligare renodling av styrelsensverksamhet, vilket innebär att myndigheten skall fortsätta attkoncentrera insatserna mot huvuduppgiften tillsyn, uppföljningoch utvärdering samt kunskapsförmedling från dessa insatser.Socialstyrelsen har givit ut föreskrifter och allmänna råd(SOSFS 1991:341) om fullgörandet av anmälningsskyldighet tillSocialstyrelsen i fråga om allvarliga skador och sjukdomar ochrisker härför som inträffar i vården. Styrelsen har vidare byggtupp en riskdatabas där en systematisk registrering sker avanmälningsfallen för att skapa grunden för en förbättring avåterinformationen kring riskfrågorna till hälso- och sjukvårdensföreträdare. Databasen skall också användas för forskning ochutveckling. Riskdatabasen kompletteras med ett informationsblad"RiskRonden" i vilken en analys av principiellt viktiga skadoroch tillbud görs. RiskRonden sänds ut till vårdens företrädareför att förbättra möjligheten att tidigt agera mot systematiskasäkerhetsproblem i vården.Styrelsen har även givit ut föreskrifter om kvalitetssäkring ivården (SOSFS 1993:9).Socialstyrelsen har informerat om att enomorganisering av myndigheten genomförs . Den nyaorganisationen skall ha sin tyngdpunkt i tre huvuduppgifter ochuppdelas i tre gruppper efter dessa: en tillsynsgrupp, en gruppför uppföljning, utvärdering m.m. inom folkhälsa och sjukvårdoch en grupp för motsvarande uppgifter inom . Encentral enhet för tillsyn skapas därmed och får samtidigtförstärkta resurser. Den direkta medicinska tillsynen, därarbetet sker ute på de sex regionerna, samordnas med den socialatillsynen, där samarbetet med länsstyrelserna, som har detprimära ansvaret, står i förgrunden samt med tillsynen övermedicinteknik, folkhälsoarbete och smittskydd. Från styrelsenssida framhålls att kommer en viktiguppgift för den medicinska tillsynen att vara att klara höjdakrav i åliggandelagen och disciplinlagen. Den ekonomiskasituationen för vården aktualiserar även tillsynen överprioriteringar bakom medicinska beslut.Utskottet har vid ett flertal tillfällen tidigare behandlatmotionsyrkanden om återinrättande av en medicinalstyrelse. Fören närmare redogörelse hänvisas till betänkandet1993/94:SoU20.Utskottet avstyrkte då den aktuella motionen med hänvisning tillatt inrättat en regional tillsynsverksamhet påsex platser i landet. Dessa genomför besök och inspektioner,s.k. nedslag, som ett led i tillsynen. Utskottet konstateradevidare att utredningen om hälso- och sjukvårdens finansieringoch organisation, HSU 2000, bl.a. övervägde frågorna omkvalitetskontroll, nationell uppföljning och utvärdering.Utskottet ansåg att utredningens förslag borde avvaktas.Utskottet har behandlat bl.a. tillsynsfrågorna i betänkandet1993/94:SoU26. Utskottet anförde då bl.a. följande (s.16--17):Utskottet delar regeringens inställning att Socialstyrelsenskall ha ansvaret för tillsynen över hälso- ochsjukvårdpersonalen. Verksamheten med regionala tillsynsenheterhar varit i kraft . I åretsbudgetproposition pekar regeringen på de mycket positivaresultat som uppvisats från den regionala tillsynsverksamheten.Utskottet som delar regeringens uppfattning om den regionalatillsynsverksamheten anser inte att det finns skäl förregeringen att överväga nya organisationsformer förtillsynsverksamheten. Detta innebär dock inte att utskottet ärnegativt till nya tillsynsformer exempelvis den av regeringenaviserade utvecklade tillsynen över de enskilt bedrivnavårdinrättningarna innebärande bl.a. möjligheter förSocialstyrelsen att meddela föreskrifter för vårdens bedrivandevid en viss vårdinrättning om kraven på hälso- och sjukvårdenriskerar att åsidosättas.Utskottet konstaterar att tillsynsrollhar utvecklats bl.a. genom inrättandet av denregionala tillsynsverksamheten. Också uppbyggandet avriskdatabasen är ett viktigt led i arbetet med att förbättramöjligheten att tidigt agera mot systematiska säkerhetsproblem ivården. Utskottet delar uppfattningen i propositionen ochmotion So423 att tillsynsverksamheten bör utvecklas vidare.Utskottet konstaterar att avsikten medSocialstyrelsens pågående omorganisation är att ytterligareförstärka tillsynen. Utskottet anser att den nya organisationennu måste få möjlighet att börja verka. Motion So423 (fp) yrkande9 är enligt utskottets mening i huvudsak tillgodosedd. Motionenavstyrks.Utskottet anser inte att bör ta något initiativ medanledning av motion So424 (m) yrkande 7. "Allmänhetens ombudsmanmotion So250 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vid imotionen anförts om inrättande av "allmänhetens ombudsman" vidSocialstyrelsens regionala kontor (yrkande 6). Motionärernaanser att det finns ett stort behov från dem som behöver anlitasocialtjänsten att ha en neutral objektiv instans att kunnavända sig till innan det behöver gå så långt att denhjälpsökande känner sig tvingad att gå till länsrätten för attsöka sin rätt. Därför borde regionala kontor,enligt motionärerna, tillhandahålla juridisk kompetens i form aven "allmänhetens ombudsman", där de hjälpbehövande kunde fåsaklig information om möjligheter, rättigheter och skyldigheter.Utskottet anser att det i första hand bör ankomma påkommunerna att överväga om en allmänhetens ombudsman inomsocialtjänsten behövs. Utskottet noterar i sammanhanget att alltfler kommuner bygger upp s.k. medborgarkontor för att förbättrainformationen till kommuninvånarna om rättigheter ochskyldigheter på olika områden. Motion So250 (v) yrkande 6avstyrks därmed.Översyn av SocialstyrelsenI motion So288 av och (bådac) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om enöversyn av . Motionärerna anser att det finnsskäl att åter göra en översyn av för attklarlägga styrelsens ansvar när det gäller nya sjukdomar ochföreteelser samt produkter och kemikalier som kan misstänkas vartill skada för människors hälsa. tolkar, enligtmotionärerna, sitt uppdrag mycket snävare än lagstiftaren avsettoch väljer att passivt vänta på patienters eller enskildaforskares avgörande bevis för att produkter, kemikalier m.m. ärfarliga.