bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — Med sin stora kompetensoch vuxenpedagogiska verksamhet skullefolkhögskolorna kunna fungera somregionala utbildningscentra, så kallade open university .Motionerna Fi17 (v) yrkande 11 i dennadel, samt Fi47 (v) tillstyrks således.Motionerna Fi18 (kds) yrkande 36 ochFi17 (m) är mot bakgrund av det anfördatillgodosedda.Vad utskottet här har anfört börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 38bort ha följande lydelse:38. beträffande folkbildningatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi17 yrkande 11 idenna del samt 1995/96:Fi47 och medanledning av motionerna 1995/96:Fi18yrkande 36 och 1995/96:Fi27 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,64. Barntillägget i svux och svuxa (mom.39)(), () ochMats () anserdels att den del av utskottets yttrandeunder rubriken i svux ochsvuxa som börjar med Finansutskottetgör och slutar med yrkande 2 bort haföljande lydelse:De negativa konsekvenserna av att svuxoch svuxa försämrats visar enligtfinansutskottets uppfattning påangelägenheten av att åtgärder snabbtvidtas för att inte också vårterminen1996 skall bli en förlorad termin förlågutbildade vuxna föräldrar som villstärka sin ställning på arbetsmarknadengenom bättre utbildning. Slopandet avbarntillägget är den enskilda försämringinom vuxenstudiestödet som hårdastdrabbat denna grupp. Utskottet anserdärför att barntillägget böråterinföras i avvaktan på attStudiestödsutredningen hittar lösningarsom förbättrar studiemöjligheterna fördessa och andra vuxenstuderande.Finansutskottet anser i likhet med vadsom anförs i motionerna Fi18 (kds)yrkande 24 och Fi23 (fp) yrkande 2 attregeringen bör återkomma med ettförslag att återinföra barntillägget isvux och svuxa.dels att utskottets hemställan under 39bort ha följande lydelse:39. beträffande barntillägget i svuxoch svuxaatt med anledning avmotionerna 1995/96:Fi18 yrkande 24och 1995/96:Fi23 yrkande 2 hosregeringen begär förslag omåterinförande av barntillägget i svuxoch svuxa i enlighet med vad utskottetanfört,65. Företagandets villkor (mom. 41)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken villkorbörjar med delar ochslutar med yrkande 1 bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill framhålla attstabila och tydliga spelregler är ennödvändighet om man vill främjaföretagande. Den socialdemokratiskaregeringens återställare och därefteri vissa fall återställare avåterställarna har skapat stor osäkerhetsåväl bland företagare och entreprenörersom bland andra ekonomiska aktörer.Självfallet måste regler ändrasemellanåt, men då skall det vara i syfteatt underlätta för företagen. Utskottetanser därför att som sinmening bör ge regeringen till känna vadsom sägs om stabila spelregler förföretagare i motionerna Fi15 (m) yrkande2 i denna del, Fi16 (fp) yrkande 9 ochFi18 (kds) yrkande 30. Motionerna Fi18(kds) yrkandena 6 och 7 samt Fi28 (m)yrkande 1 får därmed ansestillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 41bort ha följande lydelse:41. beträffande företagandetsvillkoratt med anledning avmotionerna 1995/96: Fi15 yrkande 2 idenna del, 1995/96:Fi16 yrkande 9 och1995/96:Fi18 yrkandena 6, 7 och 30samt 1995/96:Fi28 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,66. Etikens betydelse för företagandeoch tillväxt (mom. 42)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken förföretagande och tillväxt börjar med vill och slutar med avstyrks således bort ha följandelydelse:Finansutskottet delar övertygelsen attlångsiktig ekonomisk utveckling måstegrundas på hederlighet, ansvar ochrättsmedvetande. Sådana etiska normer ärde yttersta institutionellaförutsättningarna för ett ekonomisktstarkt samhälle. Hederlighet ochpersonligt ansvarstagande underlättarekonomins funktionssätt genom att dethåller transaktionskostnaderna på enrimlig nivå och därmed leder tilleffektivitet i ekonomin. Finansutskottetmenar att den grundläggande uppgiftenför staten när det gäller ekonomisktillväxt och företagande är att läggafast ramar och långsiktiga spelregler.Dessa måste vara stabila ochtillväxtskapande. Utskottet beklagar,liksom , med dennabakgrund den osäkerhet som gällt kringde regler och förutsättningar företagenomfattas av. Med detta vill utskottettillstyrka att gör etttillkännagivande till regeringen medanledning av motion Fi18 (kds) yrkande29.dels att utskottets hemställan under 42bort ha följande lydelse:42. beträffande etikens betydelseför företagande och tillväxtatt med bifall till motion1995/96:Fi18 yrkande 29 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,67. AP-fondens placeringsrätt (mom. 43)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med anser och slutar med det avstyrks bort ha följande lydelse:Finansutskottet avvisar regeringensförslag att ge AP-fonden utvidgadplaceringsrätt. Det argument somframförs, förbättradriskkapitalförsörjning för svenskaföretag, är inte hållbart. De storaföretagen - dem som AP-fonden troligenkommer att söka sig till som aktieägare- har numera tillgång till hela deninternationella kapitalmarknaden. Demindre företagen vill inte ha storastatliga fonder som delägare. Det ärför övrigt avsevärt mycket mer angelägetatt sprida ägandet och uppmuntra privatsparande i olika former än att öka detstatliga företagsägandet. Vad som häranförts vill utskottet - med anledningav motionerna Fi15 (m) yrkande 9 ochFi18 (kds) yrkande 3 - att somsin mening ger regeringen till känna.Motion Fi17 (v) yrkande 7 i denna delavstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 43bort ha följande lydelse:43. beträffande AP-fondensplaceringsrättatt med anledning avmotionerna 1995/96:Fi15 yrkande 9 och1995/96:Fi18 yrkande 3 och med avslagpå motion 1995/96:Fi17 yrkande 7 idenna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,68. (mom. 44)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubrikenRiskkapitalförsörjning till småföretagbörjar med anslutersig och slutar med yrkande 7 i dennadel bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att det ärangeläget att förbättrariskkapitalförsörjningen för nya ochväxande företag. Riskkapitalförsörjningär ofta ett problem för inte minst dehögteknologiska företag som föds inomhögskolor och universitet. Omerfarenheterna från Innovationscentrumvisar sig goda förordar utskottet attstaten skjuter till ytterligare pengarför att stödja innovatörer.Utskottet förordar också ett bättreriskkapitalavdrag än det som regeringenhar föreslagit. Med anledning av motionFi16 (fp) yrkande 16 yrkar utskottet attriksdagen ger regeringen till känna vadsom här anförts. Motion Fi17 (v) yrkande7 i denna del avstyrks.dels att utskottets hemställan under 44bort ha följande lydelse:44. beträffanderiskkapitalförsörjning till småföretagatt med anledning av motion1995/96:Fi16 yrkande 16 och med avslagpå motion 1995/96:Fi17 yrkande 7 idenna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,69. (mom. 44)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubrikenRiskkapitalförsörjning till småföretagbörjar med anslutersig och slutar med yrkande 7 i dennadel bort ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att de småoch medelstora företagens förmåga attväxa och utvecklas är beroende avtillgången på s.k. riskvilligt kapital.I den situation som råder bordestaten gå in som garant för att ge dessaföretag en rimlig tillgång på sådantkapital. Medel borde med försorgkunna omdestineras från det nuvarandeföretagsstödet till högteknikföretag ibehov av riskkapital. Företagsstödet böranvändas för en aktivinnovationspolitik. Utskottet beklagarsamtidigt regeringens försäljning avAtle och och förutsätter att depengar som försäljningen inbringatanvänds offensivt för att stödja nyaföretag med tillväxtpotential.Vad utskottet här anfört med anledningav motion Fi17 (v) yrkande 7 i denna delbör som sin mening geregeringen till känna. Motion Fi16 (fp)yrkande 16 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 44bort ha följande lydelse:44. beträffanderiskkapitalförsörjning till småföretagatt med anledning av motion1995/96:Fi17 yrkande 7 i denna del ochmed anledning av motion 1995/96:Fi16yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,70. Beskattning av andel i vinst (mom.46)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken av andeli vinst börjar med Finansutskottetkonstaterar och slutar med avstyrksdärför bort ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att antaletföretag som prövar andel-i-vinstsystemhar ökat, vilket är mycket positivt. Denutvecklingen bör som utskottet ser detuppmuntras. Regeringen aviserade hösten1994 försämringar avbeskattningsreglerna för andel-i-vinstsystem. Några sådana förslag harsedermera - till utskottetstillfredsställelse - inte presenterats.För att undanröja osäkerheten om deframtida villkoren för andel-i-vinst-system bör enligt utskottetsmening tydligt deklarera att någraförändringar av nuvarande skattereglerinte skall komma i fråga. Vad som häranförts med anledning av motion Fi16(fp) yrkande 17 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 46bort ha följande lydelse:46. beträffande beskattning av andeli vinstatt med anledning av motion1995/96:Fi16 yrkande 17 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,71. Kvinnors företagande (mom. 47)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med är ochslutar med yrkande 6 avstyrks bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att en viktigetgärd inom näringspolitiken är attsärskilt stödja kvinnors företagande.Den möjlighet till speciella lån förkvinnliga företagare som infördes underden tidigare regeringen har visat godaresultat. Det finns en storutvecklingspotential bland kvinnligaföretagare. Enligt utskottets mening ärdet angeläget att fler kvinnor blirföretagare. Den fråga som tas upp imotion Fi23 (fp) och som rörlikabehandling av alla företag oberoendeav verksamhetsform anser utskottet varamycket viktig. Det som sägs ipropositionen om att lån till kvinnorsom avser att starta kooperativa företagsärskilt skall uppmärksammas av ALMIinnebär, enligt utskottets mening, riskför att kooperativa företagsärbehandlas. Utskottet anser attnäringspolitiken måste vara generell ochinnebära att alla typer av företagbehandlas likvärdigt. Utskottet servidare detta uttalande i propositionensom ett uttryck för en tendens till ökadcentral styrning av . Det är, enligtutskottets uppfattning, viktigt attdenna typ av stöd till nyföretagandetpräglas av stabilitet och långsiktighetoch att centralstyrning undviks. Dettabör ges regeringen till känna, ochutskottet tillstyrker därför motion Fi23(fp) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 47bort ha följande lydelse:47. beträffande kvinnors företagandeatt med bifall till motion1995/96:Fi23 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,72. Teknikspridning (mom. 48)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med delar ochslutar med samt Fi22 (fp) bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att ytterligareinsatser bör göras för att främjateknikspridning till småföretag.Visserligen pågår en del arbete påområdet, men med hänsyn till den snabbautvecklingen är detta inte tillräckligt.Finansutskottet förordar ett nytt ochmera kraftfullt angreppssätt. Det ärsåledes inte ytterligare anslagsmedelsom erfordras. I stället gäller det atthitta nya vägar för att göra t.ex.relevant forskningsinformation lätttillgänglig för småföretagen. Vidare börredan pågående arbete, t.ex.digitalisering av PRV:s tekniskainformation, påskyndas och slutföras.Detta gäller också pågående verksamhetmed mentorskapsprogram. börenligt utskottets mening göra ettuttalande med denna innebörd. Såledestillstyrker utskottet motionerna Fi15(m) yrkande 31 och Fi18 (kds) yrkandena15 och 16. Motion Fi22 (fp) som tar uppen specifik regional fråga avstyrks avutskottet.dels att utskottets hemställan under 48bort ha följande lydelse:48. beträffande teknikspridningatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi15 yrkande 31 och1995/96:Fi18 yrkandena 15 och 16 samtmed avslag på motion 1995/96:Fi22 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,73. Konkurrens och avreglering (mom. 49)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med Finansutskottetanser och slutar med yrkande 5 bortha följande lydelse:Finansutskottet anser att en ökadkonkurrens och avreglering behövs i densvenska ekonomin. Välfärdsförlusternatill följd av bristande konkurrens harkartlagts i flera studier. byggsektorn, jordbruks- ochlivsmedelssektorn och den offentligtproducerade vården och omsorgen.Särskilt inom sistnämnda sektor gerbristen på konkurrens skadliga effekterpå kvinnors löner ocharbetsförhållanden. bör enligtutskottets mening ligga i frontlinjennär det gäller skärptkonkurrensövervakning och avregleringoch vara pådrivande inom EU. För enöppen ekonomi som den svenska är dethelt avgörande med en fri och starkkonkurrens om den internationellakonkurrenskraften skall kunnaupprätthållas. Utskottet anser också attdet är av stor betydelse att det av dentidigare regeringen inledda arbetet medavreglering fortsätter. Storaansträngningar bör göras för att ocksåframöver motverka byråkrati och krångel.En strävan bör vara att finna former föratt samordna olika myndigheters krav påföretag.Vad som här anförts med anledning avmotionerna Fi15 (m) yrkandena 26 och 30,Fi16 (fp) yrkandena 5-7, Fi18 (kds)yrkande 10 samt Fi23 yrkande som sin mening ge regeringentill känna. Motion Fi17 (v) yrkande 7 idenna del avstyrks.dels att utskottets hemställan under 49bort ha följande lydelse:49. beträffande konkurrens ochavregleringatt med anledning avmotionerna 1995/96:Fi15 yrkandena 26och 30, 1995/96:Fi16 yrkandena 5-7,1995/96:Fi18 yrkande 10 samt1995/96:Fi23 yrkande 5 och med avslagpå motion 1995/96:Fi17 yrkande 7 idenna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,74. Patentförsäkring (mom. 50)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med konstaterar och slutar med avstyrks därför bort haföljande lydelse:Finansutskottet gör bedömningen attfrågan om försäkringsskydd mot patentintrång måste få en snabb lösning. Desvenska uppfinnarnas försäkringsskyddförsämras vid det förestående (), då denpatentintrångsförsäkring somuppfinnarföreningen har haft i 15 årupphör att gälla. För att skydda svenskauppfinningar och deras upphovsmänoch kvinnor bör staten omedelbartgarantera ett grundkapital om 20miljoner kronor för ett upprätthålletförsäkringsskydd. På så sätt skullerättigheterna för de svenska uppfinnarnatryggas till dess det finns enpatentintrångsförsäkring på europeisknivå. Med hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet motion Fi16 (fp)yrkande 23.dels att utskottets hemställan under 50bort ha följande lydelse:50. beträffande patentförsäkringatt med bifall till motion1995/96:Fi16 yrkande 23 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,75. (mom. 51)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken företagbörjar med anser ochslutar med yrkande 5 bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser av principiellaskäl att statens företagsägande bör varahögst begränsat. Statens främsta uppgiftinom näringspolitiken är inte att agerai ägarrollen, utan att ange generellaramar för företagens verksamhet. Med enprivatisering av statliga företag uppnåsen tydligare ägarroll, kommersiellt merkompetenta företag och en ökadaktiespridning tillika med en breddadriskkapitalmarknad. Den privatiseringsom inleddes under den förra regeringenbör fortsätta. Vad utskottet här anförtmed anledning av motion Fi18 (kds)yrkande 5 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 51bort ha följande lydelse:51. beträffande statliga företagatt med anledning av motion1995/96:Fi18 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,76. Riktlinjer för energipolitiken (mom.53)(), (),() och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken förenergipolitiken börjar med delar och slutar med yrkande 33 bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att numåste göra ett uttalande omenergipolitikens inriktning. Innebördenav ett sådant uttalande skall vara attenergipolitiken bör utformas så atttillväxt och sysselsättning främjas ochmiljöskadliga utsläpp begränsas, samtatt en förtida avveckling av kärnkraftenstår i strid med en sådan politik.Sedan folkomröstningen om kärnkraft år1980 har den svenska energipolitiskadebatten varit förlamad avpartipolitiska låsningar. Detta harskapat en osäkerhet om den framtidaenergiförsörjningen som har inverkatnegativt på investeringarna ochsysselsättningen i . mening är huvudfrågan hur enenergipolitik för god miljö,företagande, tillväxt och sysselsättningskall utformas. Statsmakterna måste göraklart att det är sysselsättning,tillväxt och begränsningar avmiljöfarliga utsläpp som har den högstaprioriteten, och att det i ett sådantläge är uteslutet med en förtidaavveckling av kärnkraften.Vad utskottet här anfört med anledningav motion Fi15 (m) yrkande som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 53bort ha följande lydelse:53. beträffande riktlinjer förenergipolitikenatt med anledning av motion1995/96:Fi15 yrkande 33 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,77. Stöd till vindkraft (mom. 54)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken vindkraftbörjar med delar ochslutar med yrkande 5 bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser liksomnäringsutskottet att stödet tillsatsningar på vindkraft bör ökas.Utskottet biträder storleken påtilläggsanslaget, 100 miljoner kronor.Eftersom det finns en så storefterfrågan på investeringsbidrag förvindkraftssatsningar anser dockutskottet att bidragsnivån bör sänkasfrån till avinvesteringskostnaden. På så sätt skullede anslagna medlen räcka till flervindkraftsproducenter.Med hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet motion Fi41 (fp)yrkande 5. Motion Fi17 (v) yrkande 9 idenna del avstyrks.dels att utskottets hemställan under 54bort ha följande lydelse:54. beträffande stöd till vindkraftatt med bifall till motion1995/96:Fi41 yrkande 5 och medanledning av proposition 1995/96:25yrkande 2 i denna del och med avslagpå motion 1995/96:Fi17 yrkande 9 idenna del vad utskottet anfört samtsom sin mening ger regeringen dettatill känna,78. Stöd till vindkraft (mom. 54)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken vindkraftbörjar med delar ochslutar med yrkande 5 bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser i likhet medregeringen att det behövs ytterligaremedel för stödet till investeringar ivindkraftverk för att utbyggnaden inteskall avbrytas. Enligt utskottets meningbör dock anslaget såsom föreslagits imotion Fi17 (v) yrkande 9 (i denna del)ökas med ytterligare 100 miljoner kronor- utöver regeringens förslag på 100miljoner kronor Detta är nödvändigt omde ansökningar som finns hos skallkunna tillgodoses. bör sålundabesluta om att ytterligare 200 miljonerkronor skall anvisas som stöd tillvindkraft under anslaget Insatser för nyenergiteknik på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /96.Utskottet tillstyrker därmed motion Fi17(v) yrkande 9 i denna del.dels att utskottets hemställan under 54bort ha följande lydelse:54. beträffande stöd till vindkraftatt med bifall till motion1995/96:Fi17 yrkande 9 i denna deloch med anledning av proposition1995/96:25 yrkande 2 i denna del samtmed avslag på motion 1995/96:Fi41yrkande 5 godkänner vad utskottetanfört,79. Anslag till Insatser för nyenergiteknik (mom. 56)Under förutsättning av bifall tillreservation 78Johan () anseratt utskottets hemställan under 56 bortha följande lydelse:56. beträffande anslag till Insatserför ny energiteknikatt med bifall till motion1995/96:Fi17 yrkande 9 i denna del ochmed anledning av proposition1995/96:25 yrkande 2 i denna del tillInsatser för ny energiteknik påtilläggsbudget till statsbudgeten /96 under tolftehuvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,80. Miljöpolitikens inriktning (mom. 58)(), (),() och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med Finansutskottethar och slutar med avstyrks därmed bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill framhålla attmiljöpolitiken måste bygga påflexibilitet och förnyelse i syfte attskapa förutsättningar för nyaresurseffektiva verksamheter. Arbetetmot klimatförändringar bör ske genomgemensamma ekonomiska styrmedel i helaEuropa i stället för ensidigaskattehöjningar mot produktion iSverige.Dagens allt högre miljökrav medför ettökat omvandlingstryck på det svenskanäringslivet. Det är redan snarare regelän undantag att det är kunderna som ärpådrivande i miljöarbetet. Lagstiftarnahar blivit ifrånsprungna av marknadennär det gäller att ställa miljökrav.Många företag har redan känt av detomvandlingstrycket.Svenska företag måste ges chansen attmöta de ökade miljökraven. För att klaraomvandlingen krävs ökadanpassningsförmåga. Miljön ställerdärför samma krav på näringspolitikensom samhällsekonomin gör i stort.Regelsystemen måste bli flexiblare föratt underlätta förändringar. Företag ochanställda måste känna incitament för attåstadkomma förbättringar, inte minst påmiljöområdet. Hindren för konkurrensmåste undanröjas för att underlätta förkunden att välja det mest attraktiva.Miljölagstiftningen bör skärpas och etteffektivare sanktionssystem motmiljöbrott bör införas. Erfarenhetervisar att en sträng miljölagstiftninghar positiva effekter påutvecklingsnivån och teknikstandardenbland företagen. Miljökraven när detgäller utsläpp bör successivt skärpas såatt den bästa tillgängliga tekniken helatiden används.Utskottet vill framhålla att ettkraftfullt och väl utvecklat europeisktmiljösamarbete kommer att vara avväsentlig betydelse . Destora miljöproblemen är i ökadutsträckning internationella. Sverigebör verka för en ökadminimiharmonisering av miljöregler inomEU i syfte att öka effektiviteten dels iden inre marknaden, dels i dengemensamma miljöpolitiken.Utskottet delar synpunkterna i motionFi15 (m) att ekonomiska styrmedel är ettmiljöpolitiskt verktyg bland flera ochatt de bör användas när det är motiveratav effektivitetsskäl. Möjligheterna tillgemensamma EU-regler bör alltid beaktasnär det handlar om gränsöverskridandemiljöproblem.Mot bakgrund av det anförda tillstyrksmotion Fi15 (m) yrkande 34, medanmotionerna Fi16 (fp) yrkande 31, Fi17(v) yrkande 8 och Fi18 (kds) yrkande 32avstyrks. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 58bort ha följande lydelse:58. beträffande miljöpolitikensinriktningatt med bifall till motion1995/96:Fi15 yrkande 34 och med avslagpå motionerna 1995/96:Fi16 yrkande 31,1995/96:Fi17 yrkande 8 och1995/96:Fi18 yrkande 32 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,81. Miljöpolitikens inriktning (mom. 58)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med Finansutskottethar och slutar med avstyrks därmed bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill framhålla attmiljöpolitiken är och ännu mer kan blien positiv konkurrens- ochtillväxtfaktor.Miljöpolitikens yttersta mål är attsäkra mänsklighetensöverlevnadsmöjligheter på den härplaneten. Det råder ingen tvekan om attvissa mänskliga aktiviteter verkligenhotar den mänskliga livsmiljön och redanförstört livsbetingelserna för mångaandra arter på jorden. Massavverkningenav urskogar, förgiftningen av vattnetoch koldioxidutsläppen är exempel påmänskliga aktiviteter som redan fått ochhotar få ännu större globala effekter iframtiden. Uttunningen av ozonlagret ärett konkret exempel på enmiljöförändring som förorsakar sjukdomaroch hotar livsmöjligheterna i vissaområden på jorden.För oss svenskar spelar naturen en storroll.