bet · GI01AU12 · 1995-03-14 00:00:00 — av nyrekryteringen skall avse de s.k.prioriterade grupperna.Riksdagens beslut om verksamheten innebär att undertidsperioden /93--1996/97 skall minska behovet av bidragfrån staten, så att ersättningen -- exkl. bidraget tillfastighetsfonden -- högst svarar mot lönekostnaden för dearbetshandikappade anställda.Enligt denna planering skall bidraget till minska med187,för det 18 månader långa budgetåret1995/96. Enligt propositionen föreslår regeringen att bidragettill /96 minskas med ytterligare 300miljoner kronor. För föreslås krav påytterligare resultatförbättring på , inkl.den neddragning på som är enföljd av tidigare beslut. Med förslaget om enytterligare kostnadsminskning på 100 miljonerkronor uppgår den totala besparingen till 360 miljoner kronorutöver de tidigare beslutade besparingarna.Slutligen föreslås att utbetalningen avmerkostnadsersättningen till senareläggs till den25:e varje månad.Centerpartiet motsätter sig de ytterligare besparingar somnu föreslås för . Beparingarna bedöms inte varasamhällsekonomiskt eller statsfinansiellt effektiva. Derepresenterar dessutom förlorade arbetsmöjligheter för mångahandikappade. Enligt motion A244 (yrk. 32 delvis) föreslås attlönebidragsmedel motsvarande satsas på attskapa ytterligare anställningar för arbetshandikappade hosSamhall.Vänsterpartiet menar i motion A287 att regeringens förslagtill besparingsbeting för är för högt och därför böravslås (yrk. föreslår för sin del etthalverat sparkrav på 150 miljoner kronor.Utskottet finner det angeläget att den rådandekonjunkturen kan utnyttjas för att få till stånd flerlönebidragsanställningar på den öppna arbetsmarknaden. Utskottetmotsätter sig därför förslag om att omfördelaresurserna för lönebidrag till andra ändamål.Utskottet bedömer att regeringens besparingskrav mot Samhallär rimliga. Enligt koncernbokslut för periodenjanuari--var koncernens fakturering högre än samma periodåret innan. Företagsgruppens resultat efter finansnetto var förperioden eller mer änmotsvarande tid 1993. har som en stor del av övrigindustri haft en god affärsutveckling och kan antas varafortsatt gynnat av konjunkturuppgången.Utskottet bedömer att företagsgruppen genom ökad effektivitetoch ett bättre resursutnyttjande skall kunna ytterligare minskabehovet av statlig ersättning.Vänsterpartiets förslag i motion A287 innebär enbudgetförsvagning med för /96och sammantaget fr.o.m. år 1998.Samhall har i sin anslagsframställning begärt 7 150 miljonerkronor. Såväl som förslag innebär attkoncernen skulle beviljas ett anslag som är högre än vad somäskats i anslagsframställningen.Utskottet avstyrker med det anförda förslagen i motionernaA244 och A287 i berörda delar och tillstyrker inriktningen avbesparingsåtgärder som regeringen föreslagit.Behovet av utbyggnad av m.m.Bo Nilsson och () pekar i motion A202 påbehovet av att fler svårt handikappade kan få anställning iSamhall (yrk. bör enligt motionärerna få i uppdragatt ta fram en plan för en långsiktig utbyggnad av antaletarbetstillfällen i den storleksordning Handikapputredningenförordat, dvs. 600 platser (yrk. Motionärerna betonar attkravet på effektivitet hos måste vägas mot möjligheternaav att bereda svårt handikappade arbete inom koncernen (yrk. 2).Björn och () föreslår enligt motionA205 en översyn av verksamheten vid för att pröva deolika verksamheterna och för att ta reda på om de nödvändigasociala och andra samhälleliga hänsyn beaktas i verksamheten.Utskottet är inte berett att nu ställa sig bakom enomprövning av det av tidigare fastlagdasysselsättningskravet på Samhallkoncernen. Kravet är ettminimikrav och det finns inget som hindrar att på egetinitiativ ökar sysselsättningen. Utskottet bedömer attkoncernens gynnsamma resultat skapat goda förutsättningar förfler anställningar.Enligt utskottets mening är det viktigt att Samhallkoncentrerar sin rekrytering mot personer med svårare handikapp.Motionsyrkandet om att skall redovisa en plan för enlångsiktig utbyggnad i storleksordningen 600 platser i enlighetmed förslag har avvisats av riksdagenunder en följd av år. Utskottet är inte heller berett atttillstyrka kravet.Såvitt utskottet kan bedöma finns det intenågon anledning att se över verksamheten vid . Utskotteterinrar om den breda översyn som gjordes avförutvarande socialminister . Resultatetredovisas i betänkandet SOU 1991:67 i går, , . Utskottet utgår från att regeringen bevakar frågan.Utskottet avstyrker härmed motionerna A202 och A205.MedelsanvisningenRegeringens förslag om anslag till driften av förnästa budgetår, 7 , innebär attbidraget minskas med enligt tidigareriksdagsbeslut samt med ytterligare medanledning av en förutsatt resultatförbättring under budgetåret.Centerpartiet föreslår enligt motion A244 (yrk. 32 delvis) attdet för /96 satsas underanslaget utöver vad regeringen föreslagit.Vänsterpartiet vill enligt motion A287 (yrk. 30) för nästabudgetår anslå till utöver vadregeringen föreslagit.I kommittémotion So294 (yrk. 11) av . (c) sägs att regeringens förslag att /96 åläggaSamhall ett ytterligare sparkrav på ärkontraproduktivt och bör avslås.Kenth Skårvik (fp) framhåller i motion A256 att staten börutnyttja affärsmässiga möjligheter att öka antaletarbetstillfällen för handikappade. För att koncernen skall klaradetta bör koncernen tillföras ytterligare 300 miljoner kronorför 1995/96.Utskottet har ovan förordat den inriktning påbesparingsåtgärder för som regeringen förespråkat.Utskottet anser att bör anvisa anslag till Bidrag tillSamhall Aktiebolag med det belopp som regeringen föreslagit.Motionerna A244 (c), A256 (fp), A287 (v) och So294 (c), iförekommande fall i berörda delar, avstyrks härmed.Bidrag till för vissa skatter m.m.1992/93 Utfall 1 0001993/94 Anvisat 1 0001994/95 Prop. 1 000Anslaget avser dels medel för betalning av vissa skatter somhar samband med ombildningen av stiftelseorganisationen , dels vissa kvarstående skatter som påförts dentidigare stiftelseorganisationen till följd av reformeradföretagsbeskattning.I enlighet med regeringens förslag under punkt B 7 (s. 117)bör för det aktuella ändamålet anvisas anslag med ett formelltbelopp av 1 000 kr.Proposition 1994/95:136UtskottetInledningArbetsmiljölagen (AML) innehåller bestämmelser omarbetsmiljöns beskaffenhet på arbetsställen men ocksåbestämmelser om produktsäkerhet, dvs. krav på att produkterskall erbjuda betryggande säkerhet mot ohälsa och olycksfall närde släpps ut på marknaden eller avlämnas för att tas i bruk.AML har därmed funktion som produktsäkerhetslag påarbetsmiljöområdet.Med stöd av AML kan ingripanden med tvångsåtgärder ske påproduktsäkerhetsområdet. Arbetarskyddsstyrelsen och på regionalnivå har således möjlighet att meddela förbudeller förelägganden mot antingen leverantör eller brukare av enprodukt. Det kan handla om att förbjuda en leverantör attfortsätta att leverera en produkt eller att förbjuda en ellerflera arbetsgivare att använda produkten i fråga. Det kan vidarehandla om föreläggande om märkning eller annanproduktinformation eller föreläggande om information vidmarknadsföring.Genom de senaste ändringarna i AML har det dessutom införts enmöjlighet för Arbetarskyddsstyrelsen att ålägga någon som harskyddsansvar enligt 3 kap. 8--10 §§ AML -- dvs. tillverkare,importör eller leverantör av en teknisk anordning eller ettfarligt ämne -- att återkalla en produkt eller att lämnavarningsinformation om produkten.Yrkesinspektionens beslut får överklagas hosArbetarskyddsstyrelsen. Styrelsens beslut får som regelöverklagas hos regeringen. Denna ordning har gällt sedan år1974.PropositionenRegeringen föreslår en omläggning av överklagandena frånregering till domstol på den del av produktområdet som rörmarknadsföring av produkter.Beslut som meddelas av Arbetarskyddsstyrelsen med stöd av AMLoch som riktar sig till den som släpper ut en produkt påmarknaden eller avlämnar den för att tas i bruk skall såledesöverklagas till allmän förvaltningsdomstol i stället för hosregeringen.Styrelsens överklagbara beslut i andra ärenden skall även ifortsättningen prövas av regeringen.Även Arbetarskyddsstyrelsen får rätt att överklaga länsrättensoch kammarrättens beslut.Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.Enligt propositionen kan ett överklagande avYrkesinspektionens eller Arbetarskyddsstyrelsens beslut på detaktuella området komma att innefatta prövning av bl.a.EG-rättens princip om varors fria rörlighet och t.ex.undantagsbestämmelsen i artikel 36 i Romfördraget.Den sistnämnda bestämmelsen innebär, på det icke harmoniseradeområdet, att en medlemsstat kan införa förbud mot ellerrestriktioner för import, export eller transitering, dvs. hinderför den fria rörligheten, om det bedöms nödvändigt för attskydda bl.a. människors liv och hälsa.Regeringen anför i huvudsak två skäl för den nu föreslagnaändrade instansordningen.Det bedöms för det första inte vara lämpligt att regeringenavgör överklaganden på det aktuella området, eftersom beslutensfördragsenlighet kan komma under diskussion.Frågan behandlades i promemoria omEG-rättens s.k. Cassis de Dijon-princip (Ds 1990:76).Det andra skälet rör förhandsavgöranden. Enligtartikel 177 i kan meddelaförhandsavgöranden angående bl.a. tolkningen av de rättsaktersom har beslutats av EU:s institutioner.När en sådan fråga kommer upp vid en domstol i enmedlemsstat får domstolen begära att meddelar ettförhandsavgörande.Avgörandet är bindande såvitt avser tolkningen av EG-rätten.Inhämtande av förhandsavgörande är dessutom obligatoriskt isista instans.Varken Arbetarskyddsstyrelsen eller regeringen bedöms enligtpropositionen vara sådana organ som skulle betraktasom "domstolar".Det skulle således inte vara möjligt för dessa organ attinhämta ett förhandsavgörande trots att prövningen kan gå utpå just tillämpningen av ett införlivat direktiv eller enfördragsbestämmelse.MotionenIngrid och () förordar för sin del imotion A23 en besvärsordning där Arbetarskyddsstyrelsens beslutöverklagas direkt till Kammarrätten som sista instans. En avlandets kammarrätter föreslås ta hand om alla ärenden.Motionärerna framhåller att antalet överklagningar hittillsvarit få. Av hänsyn till dem som använder en produkt måsteöverklagandeinstansen besitta nödvändig kompetens och kunnaarbeta snabbt. De aktuella ärendena bör därför inte spridas utpå många domstolar.Utskottet delar motionärernas syn när det gällerbetydelsen av att en överprövningsinstans har tillräckligkompetens på området och kan arbeta snabbt. Den senaresynpunkten är som utskottet ser det emellertid inte baraavhängig av domstolens kompetens utan berör i lika hög gradfrågor som hänger samman med den allmänna ärendeanhopningen viddomstolen och de väntetider som det medför. Man är då inne påfrågan om den nu aktuella ärendegruppen kräver någon form avförtur.Utskottet utgår från att en överklagandeprövning som skerdirekt till kammarrätt inte kan förenas med ett krav påprövningstillstånd.Motionens förslag väcker vidare frågan om en centraliseradbesvärsprövning möjligen skulle kunna innebära nackdelarberoende på att det geografiska avståndet ökar till detillverkare, leverantörer och importörer som prövningen berör.Svaret beror t.ex. på i vilken mån det kommer att hållasmuntliga förhandlingar i ärendena.Utskottets inställning är sammanfattningsvis att domstolarnaallmänt sett torde vara väl skickade att hantera en situationmed ett begränsat antal överklagningsärenden. Förhållandena ärsannolikt giltiga för inte bara den aktuella ärendetypen utanäven på andra områden.Utskottet är inte berett att förorda den instansordningsom motionärerna föreslagit och avstyrker därför bifall tillmotionen. Regeringen bör dock noga följa huröverklagningsprövningen utvecklas i praxis och vid behovåterkomma till i frågan.Utskottet noterar att den föreslagna bestämmelsen i 9 kap. 2§ andra stycket i AML fått en något annorlunda redigering iförhållande till den text som var föremål för lagrådsgranskning.Den gjorda ändringen har medfört ett mindre lyckat resultatgenom att det i syftningshänseende uppkommit en viss oklarhet.Problemet är att den andra och tredje meningen i andra stycketenligt propositionens förslag kastats om i förhållande tilllagrådsremissen. Det har medfört att ordet "domstolens" i sistameningen kommit att syfta på ordet "kammarrätten" i andrameningen i stället för som avsett på orden "allmänförvaltningsdomstol" i första meningen.Utskottet förordar att lagtexten i det här avseendet ändrasoch att bestämmelsen om prövningstillstånd flyttas till ett nytttredje stycke. Ikraftträdandet slutligen skjuts fram till den 1maj 1995. Förslag härom återfinns i utskottets hemställan.Med den nu angivna förändringen tillstyrks propositionensförslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160). beträffande utvecklingen på arbetslivsområdetatt avslår motion 1994/95:A287 yrkande 24,res. 1 (v)2. beträffande obligatorisk företagshälsovård m.m.att avslår motionerna 1994/95:A209, 1994/95:A217yrkandena 2, 6 och 7, 1994/95:A224, 1994/95:A245 och1994/95:A254,res. 2 (v)3. beträffande handikappanpassning m.m.att avslår motionerna 1994/95:A286 yrkande 20 och1994/95:So224 yrkande 1,res. 3 (fp, v, mp)4. beträffande personalutbildning om funktionshinderatt avslår motion 1994/95:So294 yrkande 16,5. beträffande arbetslöshetssituationen förarbetshandikappadeatt avslår motionerna 1994/95:A219, 1994/95:A227,1994/95:A236 och 1994/95:A289 yrkandena 1 och 7,res. 4 (fp, c, kds)res. 5 (v)6. beträffande inriktningen av besparingsåtgärder inomanslaget Yrkesinriktad rehabiliteringatt med bifall till proposition 1994/95:100 bil. 11i motsvarande del och med avslag på motion 1994/95:A287 yrkande26 i motsvarande del godkänner inriktningen av debesparingsåtgärder inom anslaget Yrkesinriktad rehabiliteringför budgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordat,res. 6 (v) - delvis7. beträffande arbetsförmedlingsinsatseratt med bifall till proposition 1994/95:100 bil. 11i motsvarande del godkänner att högst av medlenunder anslaget Yrkesinriktad rehabilitering får användas förinsatser under anslaget A 1. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader,8. beträffande anslag till yrkesinriktad rehabiliteringatt med bifall till proposition 1994/95:100 bil. 11i motsvarande del och med avslag på motion 1994/95:A287 yrkande26 i motsvarande del till Yrkesinriktad rehabilitering /96 under tionde huvudtiteln anvisar ettramanslag på 1 ,res. 6 (v) - delvis9. beträffande anslag till uppdragsverksamhet inom denyrkesinriktade rehabiliteringenatt med bifall till proposition 1994/95:100 bil. 11i motsvarande del till Yrkesinriktad rehabilitering:Uppdragsverksamhet för /96 under tiondehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,10. beträffande inriktningen av besparingsåtgärder inomanslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeatt med bifall till proposition 1994/95:100 bil. 11i motsvarande del och med avslag på motionerna 1994/95:A244yrkande 31, 1994/95:A287 yrkande 27 och 1994/95:So294 yrkande12 godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inom anslagetSärskilda åtgärder för arbetshandikappade för budgetåren 1997och 1998 som regeringen förordat,res. 7 (fp, c)res. 8 (v)11. beträffande alternativa lösningar för lönebidragatt avslår motionerna 1994/95:A257 yrkande 2 och1994/95:A289 yrkande 2,12. beträffande handikapporganisationernas möjligheter attanställa personal med lönebidragatt avslår motion 1994/95:A289 yrkande 3,13. beträffande bidrag till arbetsbiträdeatt avslår motionerna 1994/95:A262 yrkandena 1 och2, 1994/95:A289 yrkande 4,res. 9 (v)14. beträffande anslag till Särskilda åtgärder förarbetshandikappadeatt med bifall till proposition 1994/95:100 bil. 11i motsvarande del och med avslag på motionerna 1994/95:A244yrkande 32 i motsvarande del, 1994/95:A262 yrkande 3,1994/95:A286 yrkande 30 och 1994/95:A287 yrkande 28 tillSärskilda åtgärder för arbetshandikappade för budgetåret1995/96 under tionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå 10 ,res. 10 (c)res. 11 (fp)res. 12 (v)15. beträffande föreslagna besparingsåtgärder rörandeSamhallatt med bifall till proposition 1994/95:100 bil. 11i motsvarande del och med avslag på motionerna 1994/95:A244yrkande 32 i motsvarande del och 1994/95:A287 yrkande 29godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inom anslagetBidrag till för budgetåren 1997 och 1998 somregeringen förordat,res. 13 (fp, c)res. 14 (v)16. beträffande behovet av utbyggnad av m.m.att avslår motionerna 1994/95:A202 yrkandena 1--3och 1994/95:A205,17. beträffande anslag till driften av Samhallatt med bifall till proposition 1994/95:100 bil. 11i motsvarande del och med avslag på motionerna 1994/95:A244yrkande 32 i motsvarande del, 1994/95:A256, 1994/95:A287 yrkande30 och 1994/95:So294 yrkande 11 till Bidrag till SamhallAktiebolag för /96 under tionde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag på 7 ,res. 15 (c)res. 16 (v)18. beträffande anslag till bidrag till för vissaskatteratt med bifall till proposition 1994/95:100 bil. 11i motsvarande del till Bidrag till förvissa skatter m.m. för /96 under tiondehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,19. beträffande instansordningen enligt proposition1994/95:136att avslår motion 1994/95:A23,res. 17 (v)20. beträffande lagförslaget i proposition 1994/95:136att antar regeringens förslag till lag om ändring iarbetsmiljölagen (1977:1160) med den ändringendels att 9 kap. 2 § andra stycket i förslaget skall haföljande lydelse:Arbetarskyddsstyrelsens beslut i ärenden som avserskyddsansvar enligt 3 kap. 8--10 §§ får överklagas hos allmänförvaltningsdomstol. Domstolens beslut får överklagas även avArbetarskyddsstyrelsen.dels att det i 9 kap. 2 § förs in ett nytt tredje styckeav följande lydelse:Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.dels att ikraftträdandebestämmelsen skall ha följandelydelse:Denna lag träder i kraft . Beslut som harmeddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldrebestämmelser.Stockholm den 14 mars 1995På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), ElverJonsson (fp), (), (), Per ErikGranström (s), (), (), PatrikNorinder (m), (), (),(), (), (), (), (), () och (). Utvecklingen på arbetslivsområdet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Enligt utskottets" och på s. 9 slutar med "berörd del" bortha följande lydelse:Som framhålls i motion A287 ärarbetslivsfrågorna i regeringens budgetproposition märkbartosynliga. menar att det krävs en offensivsatsning på demokrati, kompetensutveckling och rättvisa iarbetslivet.Den borgerliga regeringen saknade en samlad syn på förnyelseav arbetslivet. De förändringar som gjordes hade en ensidiginriktning att stimulera en fri och rörlig marknad där denstarkes rätt rådde. Arbetsrätten urholkades ocharbetsmiljöarbetet försvagades.Den nytillträdda socialdemokratiska regeringen uppmärksammarvisserligen flera problem men saknar förslag till konkretalösningar.Enligt utskottets mening bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag till en samlad strategi för hur man avseratt lösa de problem som redovisas i budgetpropositionen. Dettabör med bifall till motion A287 i aktuell del geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande utvecklingen på arbetslivsområdetatt med anledning av motion 1994/95:A287 yrkande 24som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Obligatorisk företagshälsovård m.m. (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet kan" och slutar med "avstyrks därmed" bortha följande lydelse:I likhet med är det utskottets uppfattning attalla arbetstagare skall ha tillgång till företagshälsovård. I defall avtal inte träffas mellan parterna i frågan skall samhälletkomplettera med en rättighetslagstiftning.Små företag som har svårt att ekonomiskt klaraföretagshälsovården bör kunna få statliga bidrag. Verksamhetenbör dock i huvudsak finansieras av arbetsgivaren. Därvid kan mantänka sig en differentiering av avgifterna i relation tillföretagets arbetsskadenivå.Avgiftssystemet bör inte vara knutet till försäkringsbolagen.Ett system som kan vara värt att pröva är den finska modellenmed en 15-gradig skala.Slutligen behövs enligt utskottets mening en klarare regleringav Företagshälsans, och Yrkesinspektionenssamverkans- och ansvarsområden. Företagshälsovården skall ha etthuvudansvar för att rehabilitering inleds. Försäkringskassanskall ansvara för utredningar och åtgärder som skall görasskyndsamt och . Yrkesinspektionenslutligen skall övervaka verksamheten och ha effektivasanktionsmedel till sitt förfogande. Detta bör medbifall till motion A217 i aktuell del som sin mening geregeringen till känna. Med det anförda torde även motionernaA209, A224, A245 och A254 ha tillgodosetts.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande obligatorisk företagshälsovård m.m.att med bifall till motion 1994/95:A217 yrkandena 2,6 och 7 och med anledning av motionerna 1994/95:A209,1994/95:A224, 1994/95:A245 och 1994/95:A254 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Handikappanpassning m.m. (mom. 3)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet delar" och på s. 12 slutar med "detanförda" bort ha följande lydelse:Utskottet delar det synsätt som förs fram i Folkpartietskommittémotion A286 och motion So224. Allamänniskor skall ha rätt till ett värdigt liv. Många handikappadekan med relativt enkla medel klara sig själva i de flestamiljöer.De handikappade har oavsett konjunktur alltid en svårsituation på arbetsmarknaden. Statliga insatser för denna gruppär därför oerhört viktiga och måste alltid vara prioriterade.Att få möjlighet att utföra ett efterfrågat arbete ökar denhandikappades livskvalitet väsentligt.Utskottet kan konstatera att svårigheterna att anställa enfunktionshindrad ofta överdrivs. Det kan i många fall räcka medinformation till arbetsgivaren och enklare anpassningar avarbetsmiljön för att svårigheterna skall kunna överbryggas. Medhjälp av modern teknik kan även svårt handikappade få ettutvecklande och meningsfullt arbete.Vad utskottet med tillstyrkan av motionerna A286 och So224 iaktuella delar anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande handikappanpassning m.m.att med anledning av motionerna 1994/95:A286 yrkande20 och 1994/95:So224 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,4. Arbetslöshetssituationen för arbetshandikappade (mom. 5)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet känner" och på s. 13 slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse:Alla bedömningar pekar mot att arbetslösheten under lång tidkommer att ligga kvar på en mycket hög nivå. AMS statistik fördecember 1994 visade på en total arbetslöshet om avarbetskraften.I en sådan svår situation på arbetsmarknaden drabbas de redantidigare mest utsatta grupperna. Hit hör de handikappade.Enligt utskottets mening behövs det nu inomarbetsmarknadspolitikens ram kraftfulla satsningar på särskildaåtgärder för att värna om de arbetshandikappades möjlighetertill arbete. Det behövs bl.a. fler lönebidragsanställningar ochfler arbetstillfällen hos Samhall.Ett Samhallsarbete är lönsamt utifrån både mänskliga ochekonomiska utgångspunkter. Enligt vad utskottet erfarit harSamhall ekonomiska förutsättningar att öka antaletarbetstillfällen för arbetshandikappade med ca 1 500 nya arbetenunder nästa budgetår. Enligt utskottets bedömning bör nyaanställningar i den storleksordningen innebära en vinst förstatsbudgeten och socialförsäkringssystemet på ca 90 miljonerkronor.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion A236 gesregeringen till känna.