bet · GI01AU9 · 1995-04-27 00:00:00 — Det saknas vidarebärande motiv för den föreslagna organisationsformen.Regeringen bör, sägs i motionen (yrk. 1), tillsätta ensärskild beredningsgrupp med uppgift att utarbeta en tydligframtidsstrategi på området och först därefter återkomma medrationaliseringsförslag.UtskottetUtskottet anser att de invändningar som framförs i deaktuella delarna av motionerna A24, A25 och A27 mot denföreslagna omorganisationen inte är bärande. Utskottet kan intedela uppfattningen att förslaget strider mot antagnaforskningspolitiska intentioner. De riktlinjer för forskningenpå arbetsmarknadsområdet som godkänt (1992/93:AU14rskr. 400) och som kom till uttryck i den forskningspolitiskapropositionen 1992/93:170 avsnitt 10 innebar ett godkännande avinriktningen av verksamheten vid ochdåvarande Arbetslivscentrum.Enligt utskottets uppfattning hindrar detta ställningstagandeinte att nu beslutar om en organisatorisk förändringsom rör myndigheterna.Utskottet delar heller inte uppfattningen i motion A27 attförslaget riskerar att isolera arbetslivsfrågorna från övrigforskning och att den valda organisationsformen inte kan säkraforskningens kvalitet. Utskottets grundläggande uppfattning äratt den sektorsbedrivna arbetslivsforskningen inte kan undvaras.När det gäller de frågor motionärerna tar upp anser utskottetatt det ligger i sakens natur att sektorsforskningen har ensjälvständig prägel. Det är därför väsentligt, inte minst förforskningens kvalitativa utveckling, att det skapas godasamverkansformer mellan sektorsorgan och universitet/högskola.Det har gällt för den gamla strukturen och det gäller för deföreslagna nya myndigheterna. Förutsättningarna för attåstadkomma sådan samverkan med forskning på annat håll bedömerutskottet som goda.Det bör också framhållas att en uppgift för det föreslagnaRådet för FoU, som övertar Arbetsmiljöfondens roll, enligtpropositionen blir att finansiera forsknings- ochavhandlingsprojekt även på annat håll bl.a. vid universitet ochhögskolor.Bl.a. i sin motion framhåller att förslagetstrider mot principen att huvuddelen av den i offentlig regibedrivna forskningen skall bedrivas vid universitet ochhögskolor.Utskottet ser ingen motsättning mellan propositionen och denprincipen. Den verksamhet som bedrivs av arbetslivsforskningenssektorsorgan har utgjort och kommer även att utgöraett komplement till den forskning som bedrivs inom universitets-och högskoleväsendet. Förslaget att koncentrera deforskningsutförande delarna hos de tre nuvarandesektorsmyndigheterna till en ny myndighet innebär ingen ändradinriktning i det avseendet.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om de slutsatser somframfördes av den tillkallade särskilda utredaren meduppgift att se över arbetslivsforskningens inriktning,organisation och finansiering.I betänkandet SOU 1990:54 Arbetslivsforskning -- Inriktning,Organisation, Finansiering, som låg till grund för det iinledningsavsnittet ovan redovisade riksdagsbeslutet i mars 1991om arbetslivsforskningens nuvarande organisation, sägssammanfattningsvis bl.a. följande.Utredningen konstaterar inledningsvis att arbetslivet är ettsvagt tema i den basfinasierade universitets- ochhögskoleforskningen. Det bedöms som en avgörande fråga förarbetslivsforskningens kvalitativa och kvantitativa utvecklingatt ett väl fungerande samspel kan komma till stånd mellanarbetslivsforskningens sektorsorgan samt universiteten ochhögskolorna. Den långsiktiga strategin bör vara attarbetslivsforskningen utvecklas i harmoni med de omfattanderesurser som finns vid högskolorna. Denna ökade samverkan är avvitalt intresse såväl för att åstadkomma en kvalitetsutvecklingav arbetslivsforskningen, som för att dess resultat skall kunnaspridas effektivare och få en mera omfattande tillämpning.Utskottet anser sammanfattningsvis att det för ett fortsattframgångsrikt förändringsarbete på arbetsmiljöområdet och förnäringslivet i stort är av fundamental betydelse att eninternationellt sett högkvalitativ arbetslivsforskning kanupprätthållas i landet.I det rådande statsfinansiella läget och för att möta de kravsom ställs på forskningen är det nödvändigt att resursernakoncentreras till ett forskningsutförande sektorsorgan.Utskottet bedömer att det finns betydande samordningsvinsteratt göra genom att de verksamhetsutförande delarna av de treberörda myndigheterna samorganiseras i en ny FoU-myndighet.Utskottet tillstyrker således förslaget och godkänner att denuvarande myndigheterna , Institutet förarbetslivsforskning och Arbetsmiljöfonden läggs ned.Utskottet vill understryka betydelsen av att de verksamhetersom skall ingå i den nya myndigheten organiseras och bedrivs påsådant sätt att de bidrar dels till att upprätthålla och stärkaforskningens kvalitet och relevans, dels till att föra ut ochtillämpa forskningens resultat.Utskottet delar också uppfattningen att forskningsutförandeverksamhet och medelstilldelning till forskning bör hållas isär.Utskottet ställer sig följaktligen bakom förslaget attArbetsmiljöfondens nuvarande medelsbeviljande funktion förs övertill ett fristående Råd för forskning och utveckling. Rådetskall bevilja medel till forskare i konkurrens.Utskottet bedömer att det är nödvändigt att Rådet för FoU kanbesluta om fördelning av medel för projekt som löper över enlängre period. Regeringen bör kunna precisera ramen för sådanaåtaganden. Utskottet biträder således propositionen även i dendelen.Med det anförda avstyrker utskottet avslagsyrkandena imotionerna A24, A25, och A27 i berörda delar.Utskottets ställningstagande i denna del innebär också attförslagen i motion A24 om en ny utredning innan fattarbeslut och i motion A25 om en särskild beredningsgrupp avstyrks.Arbetslivsforskningens organisation m.m.MotionerModeraterna skisserar i kommittémotion A27 (yrk. 2) hur enny myndighets- och forskningsstruktur inom arbetslivsområdetbör se ut.Arbetarskyddsverket skall enligt motionen vara dencentrala förvaltningsmyndigheten för arbetsmiljö- ocharbetstidsfrågor samt chefsmyndighet för , , börbildas med uppgifter inom både forskning och utbildning.Institutet bör, framhålls i motionen, integreras i universitets-och högskoleväsendet. Förslaget säkerställer forskningenskvalitet och är i linje med fastlagda forskningspolitiskariktlinjer.Den forskning institutet skall bedriva skall utföras ikonkurrens med likartad forskning på annat håll. Resurser bördärför bara i begränsad utsträckning tilldelas direkt tillinstitutet.Huvuddelen av resurserna bör, framhåller motionärerna, istället för att föras till en ny myndighetsstruktur, somföreslås i propositionen, samlas i ett forskningsråd, Rådetför arbetslivsforskning. Rådet fördelar forskningsanslag ikonkurrens till olika forskare och institutioner som avser attbedriva forskning på arbetslivsområdet.Rådet skall ledas av en styrelse med kompetens från bådevetenskapen och arbetslivet.Motionärerna föreslår slutligen (yrk. 9) ett tillkännagivandeom att den organisationskommitté som förutskickas ipropositionen skall få i uppdrag att göra en grundlig genomgångav den nuvarande verksamheten inom bl.a. för arbetslivsforskning.Björn m.fl. (s) i motion A283 anser att det inte ärnågon bra lösning att slå sammman och . Deadministrativa besparingar som kan göras är inte tillräckligaför att motivera en sammanslagning (yrk. Motionärerna villha ett tillkännagivande till regeringen om detta.UtskottetUtskottet har som framgått ställt sig bakom propositionensförslag om samorganisering av de verksamhetsutförande delarna avArbetsmiljöinstitutet, ochArbetsmiljöfonden i en ny samt attArbetsmiljöfondens medelsbeviljande funktion överförs till ettRåd för forskning och utveckling. Utskottet har förordat attarbetslivsforskning också bör bedrivas av ettfristående sektorsorgan. Förslaget i motion A27 om att en nyforskningsmyndighet bör integreras i universitet ochhögskoleväsendet avvisas därför.Det föreligger inga delade meningar om att en nyforskningsmyndighet skall utföra forskning i konkurrens medliknande forskning på annat håll.När det gäller fördelningen av anslaget mellan denforskningsutförande respektive den medelsbeviljande nyamyndigheten anser utskottet att den av regeringen tillsattasärskilda utredarens (dir. 1995:26) arbete inte bör föregripas.Utskottet ser slutligen inga skäl till att utvidga densärskilda utredarens uppdrag i enlighet med vad som sägs imotion A27.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A27 och A283 iaktuella delar.Inriktningen av FoU-verksamheten vid det nya institutet m.m.MotionVänsterpartiet i kommittémotion A26 (yrk. 1) av IngridBurman och kritiserar bl.a. att inriktningen förden nya är oklar. I motionen begärs attriksdagen godkänner den inriktning för FoU inomarbetslivsområdet som föreslås i motionen.Motionärerna framhåller arbetslivets ständiga omvandling ochman betonar vikten av att det nya institutet uppmärksammar dettaförhållande. Forskning skall utgå från arbetslivets praktik ochlöntagarnas perspektiv.I motionen redovisas två viktiga områden som fått för litenuppmärksamhet i propositionen. Det är dels de arbetsmiljöproblemsom hänger samman med den nya utvecklingen avanställningsförhållanden, dels kvinnoforskningen.I motionen kritiseras vidare propositionens otydlighet när detgäller den nya myndighetens mål och uppgifter för utbildning ochkunskapsspridning samt när det gäller utbildningen av regionalaskyddsombud.UtskottetUtskottet anser att det är angeläget att det inomarbetslivsforskningen finns en sammanhållen, långsiktigforskningspolitik och att övergripande prioriteringar görs inomhela området.Detta är nödvändigt för att forskningen skall få önskadgenomslagskraft i samhällslivet och medföra ett så effektivt ochändamålsenligt utnyttjande av forskningsmedlen som möjligt.Utskottet bedömer att det inte finns några egentligaskillnader i synsätt mellan propositionen och motionen när detgäller inriktningen av verksamheten för den nya FoU-myndigheten.Inom forskning finns det behov av både grundforskning ochtillämpad forskning. Tonvikten inom sektorsforskningen är lagdpå den tillämpade forskningen.Utskottet delar motionärernas uppfattning att de nyamyndigheterna liksom bör prioritera forskning som utgårfrån förhållandena i arbetslivet och som är viktig förarbetstagarna. De arbetsmiljöproblem som motionärerna berör ärdärvid av stort intresse.Utskottet vill särskilt understryka vikten av att båda de nyamyndigheterna medverkar till att forskningsresultaten spridstill dem som är verksamma i arbetslivet och beaktas i dendagliga verksamheten.Enligt utskottets förmenande sker förmedling avforskningsresultat bäst genom utbildningsinsatser av olika slag.Myndigheterna bör därför medverka i och stödjakunskapsförmedling som kanaliseras via universitet och högskoloroch andra externa utbildnings- och kursanordnare.Stor vikt bör enligt utskottets uppfattning läggas vid attstödja utbildningsinsatser och annan arbetsmiljöverksamhet utepå arbetsplatserna. Verksamheten med regionala skyddsombud börstödjas.Utskottet hänvisar i övrigt till vad som sägs i propositionenom den nya forskningsmyndighetens ansvar förutbildningsverksamhet och kunskapsspridning.Utskottet bedömer att något tillkännagivande till regeringen ifrågan knappast är påkallat och avstyrker därmed bifall tillmotion A26 i berörd del.De nya myndigheternas ledningUtskottetFrågan om förvaltningsmyndigheternas ledning behandlades avriksdagen med anledning av förslag från dendåvarande regeringen i proposition 1993/94:185.Riksdagen (1993/94:KU42 rskr. 381) godkände därvid riktlinjersom främst innebar att centrala förvaltningsmyndigheter skallstyras som s.k. enrådighetsverk, om det inte finns vägande skälsom motiverar annan ledningsform. Det är då främst fråga omstyrelseledning.Propositionen innehöll en översiktlig redogörelse för vilkatyper av myndigheter som borde ledas av en styrelse. Förforskningsmyndigheterna gällde enligt propositionen attstatsmakterna beslutade om anslag och allmän inriktning avforskningen. Det ankom sedan på myndigheten att fritt prövavilka olika forskningsprojekt som den skall bedriva ellerstödja.Det låg enligt propositionen nära till hands att myndighetenleddes av en professionell styrelse med en sådan sammansättningatt verksamheten fick god förankring i forskarsamhället.Mot beslut att ställa sig bakom denämnda riktlinjerna reserverade sig de Socialdemokratiskaledamöterna och förordade för sin del ett tillkännagivande tillregeringen om följande ordning:Den tidigare huvudregeln att statliga myndigheter jämteverkschefen leds av valda lekmannastyrelser, som garanteradebåde den samhälleliga insynen och det medborgerliga inflytandetbör gälla även i framtiden.Ett absolut krav på lekmannastyrelse bör gälla inomforskningsområdet. Eftersom statsmakterna medvetet valt att gedessa verksamheter stor frihet är det av stort värde medstyrelser inom detta område.Smärre myndigheter som sysslade med rutinärenden kunde däremotenligt reservanterna inrättas som enrådighetsverk underförutsättning av att någon typ av insynsorgan fanns.Arbetsmarknadsutskottet har inhämtat konstitutionsutskottetsyttrande över proposition 158 jämte motioner såvitt avserledningsfunktionen av den nya myndighetsorganisationen.Konstitutionsutskottet har avgivit ett yttrande 1994/95:KU5ysom fogats som bilaga 2 till betänkandet. I yttrandet görutskottet följande bedömning:Riksdagens beslut om förvaltningsmyndigheternas ledninginnebär att ledningsformen enrådighetsmyndighet bör komma ifråga i första hand. När det gäller t.ex. forskningsmyndigheterbör dock enligt riksdagsbeslutet en styrelseledning övervägas.Beslutet ger således utrymme för båda ledningsformerna. Fråndessa utgångspunkter kan det finnas skäl att överväga enstyrelseledning för i stället för denenrådighetsledning som föreslås i propositionen.Arbetsmarknadsutskottet har beträffande Rådet för FoUinget att erinra mot den ledningsform som föreslås ipropositionen.När det gäller frågan om ledningsform för det nya Institutetför FoU anser utskottet att ett ställningstagande bör anstå iavvaktan på beredningen av förslag från regeringen ikompletteringspropositionen om ändringar iförvaltningsmyndigheternas ledningsform och om omprövning av deriktlinjer antagit.Utskottet avser att i det sammanhanget behandla frågan jämteden av väckta motionen A26 (yrk. 2).Finansieringen av de nya myndigheternaMotionerModeraterna föreslår i kommittémotion A27 (yrk. 10), medhänvisning till de besparingsförslag man lägger fram inomarbetslivspolitiken och förslag om ett ökat direktarbetsgivaransvar, en sänkning av arbetarskyddsavgiften.Avgiften föreslås fr.o.m. sänkas från 0,17 %till och till 0,10 %.Motsvarande höjning föreslås för arbetsmarknadsavgiften.I kommittémotion A26 (yrk. 3) erinras omatt Arbetsmiljöfonden tillkommit genom en överenskommelse mellanarbetsmarknadens parter och att det därför är olyckligt med enavveckling av nuvarande finansiering utan förankring blandparterna.I motionen begärs ett tillkännagivande om att Rådet för FoUbör överta Arbetsmiljöfondens medelsreserv och direkt fåtidigare andel av arbetarskyddsavgiften. Avgiften bör, enligtmotionen, finansiera forskningen medan de nya myndigheternasövriga verksamhet skall finansieras över statsbudgeten.Vänsterpartiet begär i den under allmänna motionstiden1995 väckta motion A287 (yrk. 25) ett tillkännagivande om attArbetsmiljöfonden inte kan betraktas som någon "vanligmyndighet". Fondens finansiering och fristående ställning kan,framhålls i motionen, inte ändras utan en överenskommelse medparterna på arbetsmarknaden.Björn m.fl. (s) förordar i motion A283 (yrk. 1) attArbetsmiljöfonden även i fortsättningen skall finansieras genomarbetarskyddsavgifter. I motionen begärs vidare etttillkännagivande om principen att den förebyggandearbetsmiljöverksamheten skall finansieras av produktionen. Detinnebär att parterna i hög grad bör ha inflytande över huravgiften och fondens medel utnyttjas.En anslagsfinansiering menar motionärerna innebär att vissa avfondens verksamheter, t.ex. stödet till regionala skyddsombud,riskerar att prioriteras bort av annan verksamhet.UtskottetRiksdagen har i tidigare sammanhang uttalat sig för principenom en ökad bruttobudgetering av statlig verksamhet. Utskottettillstyrker därför förslaget om att båda de nya myndigheternaskall finansieras helt över statsbudgeten och attArbetsmiljöfonden avvecklas. bör också antaregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter.Det sagda innebär att motionerna A26, A283 och A287 avstyrks iberörda delar.Utskottet kan inte godta de besparingsförslag påarbetslivsområdet som förs fram i motion A27. Denföreslagna sänkningen av arbetarskyddsavgiften avvisas därför.Motionen avstyrks i här aktuell del.Utskottet utgår från att regeringen återkommer till riksdagenmed överväganden om hur en långsiktig forskning skall tryggas.Utskottet noterar i det sammanhanget att regeringen i mars1995 tillsatt en särskild utredare (dir. 1995:41) med uppdragatt se över strukturen för forskningsfinansiering.ArbetslivsfondenÖverföring av medel till statsbudgetenPropositionenGenom beslut (1992/93:100 bil. 11, AU12, rskr. 203)skall arbetslivsfondens verksamhet upphöra den 1 juli 1995.I propositionen föreslås att skall bemyndigaregeringen att föra frånArbetslivsfonden till statsbudgetens inkomsttitel (2811) Övrigainkomster av statens verksamhet. Medlen skall utgöradelfinansiering av de arbetsmarknadspolitiska satsningar somgjorts genom höstens ekonomisk-politiska beslut (prop.1994/95:25, FiU1, rskr. 145, 146).Regeringen föreslår att antar en särskilttidsbegränsad lag om avvikelse från 2 § lagen (1989:484) omarbetsmiljöavgift. Lagen föreslås gälla den 1 juli1995--den 31 december 1996.Regeringen har i den avlämnadesysselsättningspropositionen /95:218 föreslagit att lagen omarbetsmiljöavgift skall upphöra att gälla vid utgången av år1995. De medel som då finns i Arbetslivsfonden, ca 600 miljonerkronor, föreslås att regeringen skall få disponera försysselsättningsskapande åtgärder.MotionerModeraterna i kommittémotion A27 (yrk. 3) hemställer attriksdagen avslår propositionens förslag till lag om tillfälligavvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift.Motionärerna motsätter sig också avsättningar av resterandefondmedel till arbetsmarknadspolitiska insatser. Fondmedlenföreslås i stället användas för att minska statsskulden. Enligtmotionen bör regeringen återkomma i kompletteringspropositionenmed förslag till annan finansiering av de nämndaarbetsmarknadspolitiska insatserna (yrk. 4).Björn m.fl. (s) i motion A283 (yrk. 3) anser attarbetslivsfondens resterande medel på skallanvändas för kunskapsspridning regionalt och förkompetensutveckling av personal i samband medarbetsorganisatoriska förändringar.Motionären föreslår att medfinansiering av de projektsom aviserats med stöd av sker med hjälpav dessa medel.Carl () föreslår i motion 1993/94:A211 medhänvisning till det statsfinansiella läget att 5/6 av resterandemedel i den centrala och de regionala arbetslivsfonderna skallföras till staten. Återstående medel föreslås användas för attavveckla fonderna.UtskottetRiksdagen antog genom höstens ekonomisk-politiska proposition1994/95:25 en omläggning av arbetsmarknadspolitiken i riktningmot åtgärder som stimulerar rörlighet och underlättar förutsatta grupper att komma in på arbetsmarknaden. Propositioneninnebar också att , som komplement till dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna, ställde sig bakom kraftfullainvesteringsåtgärder inom en rad olika områden samt ett utökatantal högskoleplatser.Sammantaget beslutade att på tilläggsbudget för1994/95 anvisa ytterligare under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder för insatser under resterandedel av budgetåret.Utskottet anser att det är rimligt att delar av dearbetsmarknadspolitiska satsningar som beslutat omfinansieras genom att från arbetslivsfondenförs över till statsbudgeten. Regeringens förslag tillstyrksdärmed. bör följaktligen anta förslaget till lag omtillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 1993/94:A211(m), A27 (m) och A283 (s) i förekommande fall i berörda delar.Övriga förslag rörande ArbetslivsfondenPropositionenRegeringen föreslår att godkänner vad som i övrigtanförs i propositionen om Arbetslivsfonden.Regeringen aviserar sin avsikt att återkomma till riksdagenmed en närmare redovisning av de resultat och effekter som dencentrala och de regionala arbetslivsfondernas insatser givitupphov till. Detta kommer att ske när fonden inkommit medslutredovisning och olika utvärderingar slutförts.Regeringen avser att ge Kammarkollegiet i uppdrag att eftersamråd med det nya på arbetslivsområdet ansvaraför den ekonomiska redovisning som kvarstår efter den 30 juni1995.Motioner om användningen av ytterligare återstående medel iArbetslivsfondenCenterpartiet i kommittémotion A28 av . anser att ytterligare betydande belopp, utöver 600miljoner kronor, kan finnas i fonden efter dess upphörande den 1juli 1995. Enligt motionen bör dessa pengar användas för attsäkerställa och föra vidare de erfarenheter som vunnitsi verksamheten. Ett sådant uppdrag, framhåller motionärerna, kanmed fördel ges till det nu föreslagna motionen hemställs att skall uppdra åt regeringenatt redovisa och lämna förslag om hur återstående medel iArbetslivsfonden bäst kan användas för insatser inomarbetslivsområdet.Även i centermotionen A244 (yrk. 33) framhålls att det utöveraviserade kan komma att kvartstå betydandebelopp i Arbetslivsfonden . Enligtmotionen är det en angelägen uppgift att kvarstående medelanvänds för att säkerställa och föra vidare vunnaerfarenheter. Satsningarna bör därvid riktas mot småföretag.Vänsterpartiet bedömer enligt motion A26 (yrk. 4)likaledes att Arbetslivsfondens överskott kan bli större än 600miljoner kronor. Detta ytterligare överskott föreslås utgörastartkapital i det system av Framtidsfonder som partiet förtfram i motioner i andra sammanhang. Fonderna skall arbeta medatt utveckla arbetsorganisation och kompetensutveckling.Motioner med förslag om hur förändringsarbetet i arbetslivetskall bedrivas när Arbetslivsfonden avvecklatsSocialdemokraterna anför i motion 1993/94:A254 (yrk. 28)att arbetslivsfondernas verksamhet genererat betydande kunskaperregionalt om hur arbetsorganisation och arbetsinnehåll kanutvecklas, hur rehabilitering kan bedrivas effektivare och hurproduktiviteten kan öka. Denna kunskap, menar man, bör tas tillvara i någon form av regionala kunskapscentra till gott stödåt främst mindre företag. Regeringen föreslås återkommatill med ett förslag i frågan.Socialdemokraterna för också i motion 1993/94:A40 (yrk. 14)fram förslag om att den kunskap som genererats iArbetslivsfonden skall tas till vara i någon form av regionalakunskapscentra.Vänsterpartiet skisserar i motion A240 (yrk. 1--3) ettsystem av Framtidsfonder med löntagarinflytande. Systemetbygger på årliga vinstavsättningar i företagen föromvandling av dåliga arbetsmiljöer, kompetensutveckling hoslöntagarna och för att utveckla näringslivet. Merparten avavsatta medel föreslås tillfalla en regional fond, medan enmindre del skall gå till en nationell fond. I avvaktan på attett vinstdelningssytem tagits fram föreslås en höjning avbolagsskatten från . Slutligen föreslås att de medelsom återstår i Arbetslivsfonden skall användasför att Framtidsfonden skall komma i gång.Tankar om en Framtidsfond för förnyelse av ochkompetenshöjning i arbetslivet förs fram av äveni motion 1993/94:A250 (yrk. 29) och i motion 1993/94:Fi32 (yrk.15, 38). Fonden föreslås finansieras med en begränsadarbetslivsavgift på och framöver med envinstdelningsskatt.I motion 1993/94:Sk352 (yrk. 25) föreslår attarbetslivsavgiften skall tas ut med 0,6 %.Johnny m.fl. (s) i motion K630 (yrk.