bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Som villkor för statligt bidrag gälleratt verksamheten vid ett LKU skall finansieras på annat sätt med minst likamycket. Detta sker genom medlemsavgifter och konsultuppdrag. De etableradeföretagen inom konsument- och producentkooperationen deltar ofta aktivt iverksamheten på lokal nivå. Uppdragsdelen har växt i betydelse.Riksrevisionsverket () gjorde en utvärdering av stödet tillLKU. Av rapporten (F 1993:23) framgår att bidraget har varit mycketkostnadseffektivt. bildades omkring 300 nya kooperativa företagmed totalt minst 1 300 arbetstillfällen. Många av dessa skulle enligt RRV:sbedömning inte ha kommit till stånd utan LKU:s rådgivningsverksamhet. RRV ansågdock att samarbetet mellan LKU och andra organ som arbetar medsmåföretagsrådgivning, t.ex. regionala utvecklingsfonder (nu utvecklingsbolag)och , borde förbättras.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget bedömer regeringen det nödvändigtatt minska anslaget med till för nästabudgetår.Oförändrat eller högre anslag förordas i fyra motioner.I motion 1994/95:Fi33 (v) föreslås att skall anvisa två miljonerkronor mer än vad regeringen nu har föreslagit eller 10,75 miljoner kronor.Effekterna av kooperativt småföretagande är mycket goda, anför motionärerna. Dehänvisar till att åtskilliga nya småföretag och nya arbetstillfällen hartillkommit genom denna verksamhet.Motion 1994/95:Fi34 (mp) tar sikte på en höjning av det aktuella anslagettill . Kooperativt företagande är en viktig företagsformsom bör gynnas och stimuleras, anser motionärerna och hänvisar till attMiljöpartiet de gröna har föreslagit en höjning av anslaget.I motionerna 1994/95:Fi35 (kds) och 1994/95:Fi49 (kds) föreslås att det avriksdagen beslutade anslaget på inte skall ändras.Inom område föreslår regeringen ett antal mindrebesparingar som kan synas försumbara, konstaterar motionärerna. De anser attdessa besparingar mera kan ses som ett uttryck för att alla departement skallspara än som ett genomtänkt besparingsalternativ. Den här aktuella verksamhetenkommer, enligt motionärerna, att leva vidare trots det minskade stödet, men deär övertygade om att besparingen är kontraproduktiv. Det handlar omen verksamhet som engagerar många människor och som snarare behöver utvecklasän avvecklas, eftersom den utgör en förebyggande resurs i samhället, sägs det ide båda motionerna. I den senare motionen hänvisas också till den tidigarenämnda utvärderingen av anser inte att den av regeringen föreslagna besparingenbeträffande stödet till kooperativ utveckling bör genomföras. Som tidigareredovisats har RRV:s utvärdering visat att det aktuella bidraget är mycketkostnadseffektivt. I det rådande sysselsättningsläget är det tillskott avarbetstillfällen som kan komma till stånd hos nya kooperativa företag mycketvärdefullt.Näringsutskottet förordar sålunda att det aktuella anslaget bibehålls på 9,75miljoner kronor för nästa budgetår. Därmed blir motionerna 1994/95:Fi35 (kds)och 1994/95:Fi49 (kds) tillgodosedda i berörda delar. De övriga motionerna1994/95:Fi33 (v) och 1994/95:Fi34 (mp), i vilka högre anslag förordas,avstyrks i motsvarande delar.InvesteringsfrämjandeInvesteringsfrämjande aktiviteter som syftar till att öka den utländskaetableringen i har utförts inom ramen förverksamheten hos Styrelsen för Sverigebilden (prop. 1992/93:100 bil. 13, bet.KrU15). Verksamheten, som bedrivs under projektnamnet Invest in , harhaft en tonvikt på att ge information och skapa kontakter med japanska företagvia kontor i . Styrelsen har dessutom bedrivit viss verksamhet iStorbritannien, och . Invest in disponerar innevarandebudgetår ca för verksamheten.Riksdagen beslöt -- på regeringens förslag -- att bemyndigaregeringen att inrätta en delegation för investeringsfrämjande per den 1 juli1995 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. Vidare godkändes den ibudgetpropositionen angivna inriktningen av åtgärderna. Ett anslag på 97,5miljoner kronor anvisades. I tre reservationer förordades lägre anslag -- 19miljoner kronor (m, fp), (c, kds) resp. 48,75 miljonerkronor (mp). Vidare föreslogs i en reservation (v) att skulle gesrepresentation i delegationen.Det övergripande målet för delegationens verksamhet skall vara att genominformation och kontakter verka för att utländska företag i olika formerinvesterar i eller samverkar med svenska företag i syfte att härigenombl.a. skapa nyetableringar, öka produktionskapaciteten, medverka till ensuccessiv förnyelse samt öka kompetensen. Delegationen skall ha följandeuppgifter: (1) etablera sig som en central kontaktpunkt förinvesteringsfrämjande, (2) utforma en strategi för att påverkainvesteringsbeslut i syfte att öka investeringarna i , (3) bedriva enaktiv informationsverksamhet i samverkan med berörda beskickningar,, , , tekniska attachéerna, olikahandelskamrar samt regionala och lokala organ, (4) bedriva verksamhet påutlandsmarknaderna under /96 i främst , Förenta staternaoch samt (5) upprätthålla en effektiv förmedlingsorganisation.Delegationen skall presentera och marknadsföra som investeringsland iett begränsat antal länder genom riktade insatser i form av seminarier,nyhetsbrev och generell information. Den skall vidare lämna upplysningar, följaupp och vägleda vid förfrågningar från utländska företag ominvesteringsförutsättningar i Sverige.Regeringen beslöt att bemyndiga näringsminister tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda organisationen av endelegation för investeringsfrämjande. Utredaren, vice verkställande direktörenKai Hammerich (N 1995:03), skall redovisa sitt uppdrag senast den 15 juni 1995.Med anledning av det statsfinansiella läget och behovet av att begränsastatens utgifter föreslår regeringen nu en besparing på 22,5 miljoner kronorför nästa budgetår; sålunda skulle anslås. Regeringenbedömer det möjligt att den nya verksamheten kan drivas med något mindreresurser än vad som angavs i budgetpropositionen, eftersom delegationen är iett uppbyggnadsskede under det första året.Ett ännu lägre anslag -- -- förordas i motion1994/95:Fi34 (mp). Motionärerna hänvisar till ekonomisk-politiskamotion . Med anledning av att regeringen nu vill ändra anslagetåterkommer motionärerna med ett likartat förslag till besparing som framladesunder den allmänna motionstiden.Näringsutskottet delar regeringens bedömning att en neddragning av detaktuella anslaget bör göras. Med den besparing som regeringen föreslår, 22,5miljoner kronor, bör det vara möjligt för delegationen att kunna bedriva denavsedda verksamheten i rimlig omfattning. Propositionen tillstyrks sålunda iberörd del. Den neddragning som föreslås i motion 1994/95:Fi34 (mp) finnerutskottet alltför kraftig och avstyrker alltså det aktuella motionsyrkandet.Energipolitiska frågorKärnsäkerhetsforskningRiksdagen beslöt -- på regeringens förslag -- att anvisa ettanslag på för /96 förkärnsäkerhetsforskning (prop. 1994/95:100 bil. 15, bet. NU20).Mot bakgrund av behovet av att minska de statliga utgifterna föreslårregeringen nu att anslaget minskas med till 88,4 miljonerkronor.Vänsterpartiet motsätter sig förslaget att ytterligare reducera anslaget tillkärnsäkerhetsforskningen utan att någon redovisning av konsekvenserna görs,anförs det i motion 1994/95:Fi33 (v).Med hänvisning till det statsfinansiella läget tillstyrkernäringsutskottet den av regeringen föreslagna besparingen. Motion1994/95:Fi33 (v) avstyrks därmed i motsvarande del.Vissa övriga energipolitiska frågorVissa övriga energipolitiska frågor tas upp i de två partimotionerna1994/95:Fi33 (v) och 1994/95:Fi34 (mp).I den förstnämnda motionen framläggs två förslag. borde för detförsta anslå ytterligare tillkraftvärmeproduktion med biobränslen under /96.Staten bör vidare garantera ett lån för uppförande av en fullskaleanläggningför etanoltillverkning i med en kapacitet på minst 50 000ton, anför motionärerna. I hela produktionskedjan kan en sådan produktionberäknas ge 1 000 nya arbetstillfällen, hävdar motionärerna. De motiverar deföreslagna satsningarna med att biobränslen är det förnybara, inhemskaenergislag som skall svara för merparten av den nya energiproduktion som behövsför att klara avvecklingen av kärnkraften och minskningen av användningen avfossila bränslen.Som redan nämnts föreslås i motion 1994/95:Fi34 (mp) att skallinrätta ett nytt anslag för stöd till ökad energieffektivitet och förnybaraenergikällor i stället för anslaget för bidrag till tekniköverföring. Till detnya anslaget borde anvisas. I motionen lämnas följandeförslag till hur dessa medel skall användas. Bidrag från det nya anslaget skallutgå som investeringsbidrag till anläggningar för produktion av biobränslensamt till långtgående energieffektiviseringsåtgärder för uppvärmning avfastigheter genom t.ex. utnyttjande av solvärmeteknik. Solenergin somvärmekälla för villor, flerbostadshus, mindre gruppcentraler och småfjärrvärmenät är det mest intressanta för kommersiell drift under de närmasteåren, sägs det i motionen. För att stimulera en utveckling mot effektivaresolfångare bör stödet baseras på producerad energi. Enligt motionärerna börtotalt avsättas för stöd till investeringar ochforskningsinsatser beträffande solvärme.Beträffande biobränslebaserad kraftvärmeproduktion, som tas upp i motion1994/95:Fi33 (v), kan noteras att -- i samband med detenergipolitiska beslutet -- avsatte under enfemårsperiod för stöd till främjande av sådan produktion (prop. 1990/91:88,bet. beslöts (prop. 1992/93:179 bil. 3, bet. NU28) om enförlängning av stödperioden till inom en oförändrad medelsram. Medeltill stödet anvisas i form av årliga anslag på 200 miljoner kronor.Riksdagen beslöt senast om ett anslag på /96 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. avslogsett motionsyrkande (v) om en ökning av anslaget med 200 miljoner kronor.Näringsutskottet hänvisade (s. 45) till att (N1994:04)skall granska bl.a. stöden inom biobränsleområdet och bedöma deras påverkan påteknikutvecklingen och stödformernas effektivitet. Motionsyrkandet följdes uppav företrädare i utskottet.Riksdagen avslog vidare två motioner om ökad forskning ochutveckling avseende inhemskt framställda bränslen, främst etanol (bet.1994/95:NU20). redogjorde (s. 42) för det statliga stöd tillforskning och utveckling avseende etanol som lämnas i olika former. Ibetänkandet hänvisades vidare till att gjorde ettuttalande till regeringen om det angelägna i att takten ökas när det gäller attinleda etanolproduktion i större skala (bet. 1992/93:NU28).När det gäller förslaget i motion 1994/95:Fi34 (mp) om stöd till bl.a. ökadenergieffektivitet kan noteras att -- i samband med detenergipolitiska beslutet -- antog ett femårigt program för ökadenergihushållning. Det dominerande inslaget häri är ett stöd tillteknikupphandling av energieffektiva produkter och processer, till vilket 750miljoner kronor har avsatts. Teknikupphandlingsprogrammet har förlängts med tvåår, dock inom en oförändrad medelsram (prop. 1992/93:100 bil. 13, bet. NU28).I samband med energiöverenskommelsen beslöts också om ett femårigt stödtill investeringar i solvärmeanläggningar inom en total ram på 50 miljonerkronor (prop. 1990/91:88, bet. avslog ett antalmotionsyrkanden om ökat stöd till investeringar i solvärmeanläggningar (bet.1994/95:NU20). hänvisade (s. 47) till Energikommissionensarbete. Ökade insatser förordades i reservationer (c, v; mp).Regeringen har vidare lagt fram förslag om ett program förmiljöinvesteringar (prop. 1994/95:218), vilket bl.a. omfattar bidrag tillsolvärmeanläggningar. För bidrag om till sådana anläggningar skall 56miljoner kronor avdelas. behandlar detta förslag senare undervåren 1995 (bet. 1994/95:BoU21).Näringsutskottet behandlar först förslagen i motion 1994/95:Fi33 (v)rörande biobränslebaserad kraftvärmeproduktion.Näringsutskottet vidhåller de ståndpunkter som intogs när liknande yrkandensom de här aktuella behandlades (bet. 1994/95:NU20). Då hänvisades,som tidigare nämnts, bl.a. till att har i uppgift attgranska stöden inom biobränsleområdet och bedöma deras påverkan påteknikutvecklingen och stödformernas effektivitet. Med hänvisning härtillavstyrker näringsutskottet motion 1994/95:Fi33 (v) i berörda delar.Näringsutskottet övergår så till förslaget i motion 1994/95:Fi34 (mp) ominrättande av ett nytt anslag, Bidrag till ökad energieffektivitet ochförnybara energikällor.Också när det gäller det nu nämnda förslaget vill näringsutskottet hänvisatill vad som anfördes när liknande yrkanden avslogs av (bet.1994/95:NU20). Eftersom Energikommissionen har att behandla den typ av frågorsom aktualiseras i motionen bör resultaten av kommissionens arbete avvaktasinnan ställning tas till sådana förslag. Motionen avstyrks därmed i häraktuella delar.Statliga företagRiksdagen bör göra ett uttalande om försäljning av statliga företag, anförsdet i motion 1994/95:Fi32 (fp). Den fortsatta försäljningen av statliga företagbör inledas , anser motionärerna. Enligt deras uppfattning skallförsäljning av statliga företag inte enbart eller ens främst ses som ett sättatt reducera statens lånebehov utan som en strukturellt önskvärd åtgärd för attge de statliga företagen en bättre ägarstruktur och därmed bättreframtidsutsikter.I motion 1994/95:Fi35 (kds) finns inget formellt yrkande rörande försäljningav statliga företag. I tabellen i motionen med redogörelse förKristdemokraternas budgetalternativ förutsätts enutförsäljning av statliga företag med medåtföljande räntevinster.Regeringen föreslog i budgetpropositionen ett nytt bemyndigande beträffandeförvaltningen av statliga företag. har emellertid beslutat attuppskjuta behandlingen av detta förslag jämte alla motioner i frågan tillhösten 1995 när ett av regeringen aviserat, justerat förslag avses föreligga(se bet. 1994/95:NU19). I särskilda yttranden (m, c, fp, kds; v) framfördeföreträdarna för resp. parti sina principiella synpunkter på statligt ägande avföretag.Med hänvisning till att näringsutskottet beslutat att uppskjutabehandlingen av förslaget om ett nytt bemyndigande jämte samtliga motioner ifrågan avstyrker näringsutskottet motion 1994/95:Fi32 (fp) inu berörd del.BankavgiftVänsterpartiet föreslår i motion 1994/95:Fi33 att en skatt/avgift skall tasut inom bankväsendet, motsvarande en inkomstförstärkning på 1 miljard kronorper år. Motionärerna hänvisar till en motion från allmänna motionstiden,1994/95:N226 (v), i vilken föreslogs införande av en särskild skatt/avgift påbankväsendet.I motion 1994/95:Fi35 (kds) finns i den tidigare nämnda tabellen medredogörelse för budgetalternativ upptagetbudgetposten Bankavgift uppgående till för budgetåren 1995/96resp. Något formellt yrkande rörande bankavgift finns dock inte imotionen.Riksdagen avslog ett flertal motioner med förslag om införande avnågon form av bankgarantiavgift eller bankskatt (bet. 1994/95:NU17).Näringsutskottet anförde (s. 11) att det föreligger en bred politisk enighetom att staten skall återvinna så mycket som möjligt av det stöd som betalats uttill bankerna. ansåg i likhet med regeringen att återvinningav bankstödet skall ske genom en effektiv och affärsmässig förvaltning av detillgångar som staten äger i form av Nordbanken, och Retriva.Beträffande bankgarantiavgift eller bankskatt anförde näringsutskottet attdenna skulle komma att drabba de bankkunder, främst privatpersoner ochsmåföretag, som inte har tillgång till andra alternativ för sin finansiering.Vidare framhölls att en bankavgift torde avskräcka inhemska och utländskaintressenter från att etablera sig på bankmarknaden, vilket skulle göra detsvårare att skapa det ökade konkurrenstryck som är önskvärt.Näringsutskottet påpekade också att de banker som erhållit en uttryckligstatlig garanti redan betalar avgifter för denna till staten på affärsmässigavillkor. Att härutöver påföra även övriga institut en skatt eller avgift ärinte godtagbart, anförde näringsutskottet. Avslutningsvis erinrades om att ettav regeringen aviserat förslag till insättningsgaranti innebär att bankernaskall bli skyldiga att betala avgifter på sammanlagt ca per årunder de närmaste tio åren.I tre reservationer (fp, kds; c; v) begärdes att regeringen skulle återkommamed förslag till olika utformningar av en bankgarantiavgift.Riksdagen har , som redovisats, avslagit ett flertal motioner med kravpå införande av någon form av bankavgift. De motiv som då anfördes ägerfortfarande giltighet. Därmed avstyrker näringsutskottet motion1994/95:Fi33 (v) i berörd del.Stockholm den 19 maj 1995På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (),Bo Finnkvist (s), Per (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (),(), () och ().Avvikande meningar1. Främjande av kvinnors företagandePer , , och (alla m)anser att den del av yttrandet -- under -- som börjar med "vidhåller" och slutar med"berörda delar" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet vill hänvisa till vad som anfördes i en reservation (m) tillbetänkandet 1994/95:NU18 (s. 102) rörande anslaget Främjande av kvinnorsföretagande. Där framhölls att en viktig åtgärd inom näringspolitiken är attsärskilt stödja kvinnors företagande. De särskilda företagarlånen till kvinnorbör dock, sades det vidare, ses som en tidsbegränsad stimulansåtgärd;långsiktigt bör eftersträvas en situation där den ordinarie marknaden förriskkapital, lån och krediter försörjer företagen med kapital på likvärdigavillkor som för övriga företag. Mot denna bakgrund förordades i den nämndareservationen ett lägre anslag på 50 miljoner kronor.Att regeringen nu föreslår ett minskat anslag på ett område, där man för fyramånader sedan föreslog en ökning, är ett tydligt tecken på att näringspolitikensaknar fasta spelregler.Riksdagen bör sålunda anvisa till det aktuella anslaget.Samtidigt noteras att regeringen har möjlighet att återkomma med nytt förslagtill , om det skulle visa sig att efterfrågan på medel under nästabudgetår kommer att överstiga tillgången. Med detta avstyrker näringsutskottetmotionerna /95:Fi32 (fp), 1994/95:Fi33 (v), 1994/95:Fi34 (mp) och1994/95:Fi35 (kds) i berörda delar.2. Främjande av kvinnors företagandeLennart Beijer (v), () och () anser attden del av yttrandet -- under rubriken kvinnors företagande -- sombörjar med "vidhåller" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Näringsutskottet anser, i likhet med vad som anförs i motionerna 1994/95:Fi33(v), 1994/95:Fi34 (mp) och 1994/95:Fi35 (kds), att någon besparing på detaktuella anslaget inte bör göras. För att få till stånd den erforderligaökningen av sysselsättningen är det nödvändigt att den potential förnyföretagande som finns bland kvinnor tas till vara. Intresset bland kvinnorför företagande har ökat starkt under senare år.Enligt näringsutskottets mening vore det direkt olämpligt att spara på detaktuella anslaget. Regeringens förslag avstyrks sålunda, medan de nämndamotionerna tillstyrks i berörda delar.3. Främjande av kvinnors företagandeChrister Eirefelt (fp) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenFrämjande av kvinnors företagande -- som börjar med "Näringsutskottetvidhåller" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet avvisar, i likhet med vad som anförs i motion 1994/95:Fi32(fp), regeringens förslag att minska anslaget Främjande av kvinnorsföretagande. Detta stöd har visat sig mycket effektivt och bör i stället höjas.Näringsutskottet förordar, i enlighet med den nämnda motionen, ett anslag på250 miljoner kronor.Näringsutskottet vill hänvisa till vad som anfördes i en reservation (fp)till betänkandet 1994/95:NU18 (s. 104). Där framhölls att kvinnors företagandeunder har varit en underskattad och förbisedd del av svensktnäringsliv och att det är av yttersta vikt att underlätta för kvinnor attstarta företag.Riksdagen bör således anvisa till det aktuella anslaget.Motion 1994/95:Fi32 (fp) tillstyrks därmed i berörd del.4. Bidrag till tekniköverföringChrister Eirefelt (fp), Per (), (), () och () anser att den del av yttrandet -- under rubrikenBidrag till tekniköverföring -- som börjar med "Näringsutskottettillstyrker" och slutar med "1994/95:Fi34 (mp) avstyrks" bort ha följandelydelse:Näringsutskottet vill hänvisa till det ställningstagande som gjordes i enreservation (m, fp) till betänkande 1994/95:NU18, då regeringens förslag ibudgetpropositionen att inrätta anslaget Bidrag till tekniköverföringbehandlades. I den reservationen (s. 104) avvisades regeringens förslag medhänvisning till de av den tidigare regeringen inrättade teknikbrostiftelserna.Dessa stiftelser har till uppgift att uppnå ökad samverkan mellan näringslivetoch högskolor/universitet. Erfarenheterna av denna verksamhet bör avvaktasinnan beslut om eventuella ytterligare insatser fattas.I reservationen anfördes också att det av rent statsfinansiella skäl finnsanledning att vara restriktiv med beslut om nya utgifter. Riktigheten i dennaståndpunkt bekräftas av regeringens förslag om att halvera anslaget. uppfattning bör nu besluta om att inga medel skallanslås till det aktuella ändamålet.5. Bidrag till tekniköverföringRonny Korsberg (mp) anser att den del av yttrandet -- under -- som börjar med "tillstyrker" ochslutar med "1994/95:Fi34 (mp) avstyrks" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion 1994/95:Fi34(mp), att det aktuella anslaget helt kan avskaffas. I stället bör det ersättasmed ett nytt anslag för stöd till ökad energieffektivitet och förnybaraenergikällor (se vidare i det följande).Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd deloch avstyrker regeringens nu aktuella förslag.6. Stöd till kooperativ utvecklingPer , , och (alla m)anser att den del av yttrandet -- under -- som börjar med "anser" och slutar med"motsvarande delar" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet anser, i likhet med vad som anfördes i en reservation (m)till betänkande 1994/95:NU18 (s. 106), att i den sanering av de statligafinanserna som krävs måste alla verksamheter bidra. När det gäller den häraktuella verksamheten förordades i den nämnda reservationen en minskning avanslaget med till . mening bör statens uppgift inom näringspolitiken vara attgenom generella insatser skapa goda förutsättningar för företagen. Olikaassociationsformer bör därvid behandlas på ett likformigt sätt.Med hänvisning till det anförda bör nu besluta om ett anslag på6,för stöd till kooperativ utveckling för nästa budgetår.Därmed avstyrker näringsutskottet de här aktuella motionerna 1994/95:Fi33 (v),1994/95:Fi34 (mp), 1994/95:Fi35 (kds) och 1994/95:Fi49 (kds) i berörda delar.7. Stöd till kooperativ utvecklingChrister Eirefelt (fp) och () anser att den del avyttrandet -- under rubriken kooperativ utveckling -- som börjar med"anser" och slutar med "motsvarande delar" bort haföljande lydelse:Den av regeringen föreslagna besparingen på beträffandestödet till kooperativ utveckling kan, enligt näringsutskottets mening och ilikhet med vad som anförs i motionerna 1994/95:Fi35 (kds) och 1994/95:Fi49(kds), mera ses som ett uttryck för att alla departement skall spara än som ettgenomtänkt besparingsalternativ. Som tidigare redovisats har RRV:s utvärderingvisat att det aktuella bidraget är mycket kostnadseffektivt.Med hänvisning till det anförda förordar näringsutskottet sålunda ettoförändrat anslag, eller . Finansiering av den uteblivnabesparingen ryms inom ramen för de balanserade budgetalternativ som redovisasi partimotionerna 1994/95:Fi32 (fp) och 1994/95:Fi35 (kds), och det krävsalltså inte någon ytterligare neddragning av det tidigare behandlade anslagetFrämjande av kvinnors företagande. Motionerna 1994/95:Fi35 (kds) och1994/95:Fi49 (kds) tillstyrks sålunda i berörda delar. Propositionen och övrigahär aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar.8. Stöd till kooperativ utvecklingLennart Beijer (v) anser att den del av yttrandet -- under -- som börjar med "anser" och slutarmed "motsvarande delar" bort ha följande lydelse:Effekterna av kooperativt småföretagande är, enligt näringsutskottets meningoch i likhet med vad som anförs i motion 1994/95:Fi33 (v), mycket goda.Åtskilliga nya småföretag och nya arbetstillfällen har tillkommit genom dennaverksamhet.