bet · GJ01JuU12 · 1995-12-05 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottetett regeringsförslag om en ny, språkligtoch systematiskt omarbetad, vapenlag somanpassats till internationella krav.Utskottet tillstyrker förslaget medvissa justeringar av lagteknisk natur.Till betänkandet har fogats sjureservationer varav två från (c) och femfrån (mp). I proposition 1995/96:52 har regeringen() föreslagit attriksdagen antar de i propositionenframlagda förslagen till1. vapenlag,2. lag om ändring i lagen (1988:254) omförbud beträffande knivar och andrafarliga föremål,3. lag om ändring i lagen (1992:1300)om krigsmateriel,4. lag om ändring i lagen (1994:122) omändring i lagen (1992:1300) omkrigsmateriel,5. lag om ändring i tullagen(1994:1550).Lagförslagen, som granskats avLagrådet, har fogats till betänkandet,se bilaga 1. Motioner väckta med anledning avpropositionen1995/96:Ju6 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i vapenlagenatt sikten som utnyttjar strålningutanför ögats känslighetsområde skallomfattas av vapenlagen och tillståndskall krävas för innehav,2. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i vapenlagenatt paintballvapen skall varatillståndspliktiga enligt samma reglersom för annat målskytte,3. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i vapenlagenatt tillstånd för handel med skjutvapenav typ hel- eller halvautomatiskahandeldvapen endast prövas av regeringenenligt krigsmateriellagen,4. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i vapenlagenatt skytteklubbar till polismyndighetskall anmäla vilka medlemmar som slutarvara aktiva i klubben,5. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i vapenlagenatt det till medlemmar i skytteklubbarendast utfärdas tidsbegränsade licensersom måsta styrkas ,6. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i vapenlagenatt behörighetskrav skall inrättas föratt få tillstånd att handla med vapen,7. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i vapenlagenatt rapportering av en vapenhandlaresimport detaljerat skall rapporteras avtullen till polisdistrikt,8. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i vapenlagenatt alla legala vapen skall förvaras igodkända säkerhetsskåp enligt SS 3492och vara SIS-certifierade.1995/96:Ju7 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ny lagstiftningrörande soft air guns.1995/96:Ju8 av ochBirgitta () vari yrkas1. att beslutar att 3 kap. 8§ vapenlagen avslutas med följandemening: "Vad nu har sagts hindrar dockinte att ett vapen lånas ut av enskyttesammanslutning för övning ellertävling på bana eller annan anläggningsom ägs eller drivs avskyttesammanslutningen",2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att ge kvinno- ochbrottsofferjourer möjlighet att beviljalicenser för pepparspray.Motioner väckta 19951994/95:Ju602 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skärpning avlagstiftningen vad gäller såväl militärasom civila vapen.1994/95:Ju621 av () variyrkas att hos regeringen begärförslag till sådan ändring av den s.k.knivlagen att den även omfattarstålhättade skor och kängor.1994/95:Ju623 av ochBo Nilsson () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet avskärpning av reglerna för vapeninnehavm.m.1994/95:Ju629 av () variyrkas1. att hos regeringen begären skyndsam totalgenomgång avvapenhandeln,3. att hos regeringen begärförslag till ett program som begränsarden illegala tillgången till vapen.1994/95:Ju809 av m.fl.(c) vari yrkas14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om olaga vapeninnehav ochvapenanvändning vid våldsbrottslighet,15. att hos regeringen begärförslag till ändring i lagen (1988:254)om förbud beträffande knivar och andrafarliga föremål som föreslås i motionen,1994/95:A807 av m.fl.(c) vari yrkas50. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om innehav av vapenlicens fördem som döms för våldsbrott. BakgrundDen nu gällande vapenlagen (1973:1176,omtryckt 1991:1181), som trädde i kraftår , innehåller bestämmelser omenskildas och organisationers m.fl.befattning med vapen och ammunition.Lagen kompletteras av vapenförordningen(1974:123, omtryckt 1991:1257) och avRikspolisstyrelsen utgivna föreskrifteroch allmänna råd tillvapenlagstiftningen (RPS FS 1992:2 FAP551-3). Vad gäller tillverkning ochutförsel av vissa skjutvapen och vissammunition finns bestämmelser i lagen(1992:1300) om krigsmateriel och iförordningen (1992:1303) omkrigsmateriel. Regler om hantering ochimport av ammunition finns även i lagen(1988:868) om brandfarliga och explosivavaror.Utanför vapenlagen faller knivar, andrastick- och skärvapen samt vissa andraföremål som, utan att vara skjutvapen,är ägnade att användas som vapen vidbrott mot liv eller hälsa. Bestämmelserom sådana föremål finns i lagen(1988:254) om förbud beträffande knivaroch andra farliga föremål(knivförbudslagen) och, såvitt avserinförsel, i förordningen (1990:415) omtillstånd till införsel av vissa farligaföremål.Vapenlagen har ändrats vid ett flertaltillfällen sedan den trädde i kraft. Densenaste övergripande genomgången avlagen företogs av 1987 årsvapenutredning som lade framsitt slutbetänkande (SOU 1989:44)Översyn av vapanlagstiftningen.Utredningens förslag ledde bl.a. tillatt bestämmelserna om förvärv ochinnehav av ammunition skärptes, att detställdes högre krav på förvaring avvapen och ammunition samt att reglernaom återkallelse av vapentillståndförtydligades och i viss mån skärptes(prop. 1990/91:130, JuU33, rskr. 300).I ärendet uttalade justitieutskottet(bet. s. 32) att vapenlagen knappastkunde sägas uppfylla de krav påöverskådlighet och tillgänglighet somkan ställas på en modern lagstiftning.Enligt utskottet borde lagen därför vidett lämpligt tillfälle - exempelvis isamband med en anpassning till enframtida EG-reglering - ingående sesöver både systematiskt och språkligt.Vad utskottet anfört gav somsin mening regeringen till känna.En anpassning av vapenlagen tillinternationella krav aktualiseradessedan i juni 1991utfärdade ett direktiv (991/477/EEG) omkontroll av förvärv och innehav av vapeninom medlemsstaterna, nedan benämntvapendirektivet. I direktivet, somblivit bindande för i och medSveriges inträde i EU den 1 januari1995, föreskrivs att medlemsstaternaskall anpassa sin lagstiftning så attkontrollen av enskildas förvärv ochinnehav av vapen och ammunitionuppfyller i vart fall vissa minimikrav.I direktivet finns också anvisningar omhur vapen och ammunition skall få förasöver mellan medlemsstaterna och om hurinformation om sådana överföringar skallutbytas.I ett motionsärende (1992/93:JuU4) behandlade utskottet ettantal motioner rörande bl.a.prövningsförfarandet enligt vapenlagen,rätten att inneha lasersikten, rättenatt förvärva och inneha ammunition,behovet av en översyn avvapenlagstiftningen, förutsättningarnaför att återkalla vapentillstånd,tillstånd för innehav av samlarvapensamt förvaringsbestämmelsernabeträffande ammunition. Utskottet, somhade inhämtat att en utredning om EG-anpassning m.m. av vapenlagen varförestående, fann inte skäl att taställning till de yrkanden somframställts i motionerna. I ställetförutsatte utskottet att de i motionernaaktualiserade spörsmålen i erforderligomfattning skulle tas upp i det kommandeutredningsarbetet.I det senaste lagstiftningsärendet påområdet skärpte riksdagenstraffskalan för olaga vapeninnehav,respektive överlåtelse eller upplåtelseav ett skjutvapen till någon som inte ärberättigad att inneha det, genom att ensärskild straffskala om grovt brottinfördes (prop. 1992/93:141, JuU16,rskr. I detta ärende infördesockså den tidsbegränsade lagen(1993:206) om ansvarsfrihet vid olagavapeninnehav, s.k. vapanamnesti. Genomdenna lag gavs möjlighet för den somolovligen innehade vapen ellerammunition att under en begränsad periodlämna in vapnen eller ammunitionen tillpolisen utan att därvid dömas tillansvar. Vapenamnestin ledde till att mängd vapen och ammunition lämnadesin.Regeringen tillsatte enutredning (dir. 1993:12) med uppdrag attgöra en översyn av vapenlagen(1973:1176). Utredningen antog namnetVapenlagsutredningen. I januari 1994lade utredningen fram betänkandet (SOU1994:4) Vapenlagen och EG. Betänkandetinnehåller ett förslag till en ny,språkligt och systematiskt omarbetadvapenlag, vari även tagits in bl.a.sådana förändringar som bedömtsnödvändiga vid ett svenskt inträde iEuropeiska unionen (EU). I betänkandetbehandlas också vissa andra frågor omvapenlagstiftningens utformning, främstde som aktualiserades av utskottet idet ovan nämnda betänkandet1992/93:JuU4. Utredningens betänkande,som ligger till huvudsaklig grund förförslagen i propositionen, harremissbehandlats.I propositionen behandlas också ettförslag som lagts fram i betänkandet(SOU 1995:53) Samverkan för fred - denrättsliga regleringen och som avserregleringen i vapenlagen om vad somskall gälla för främmande stats militärastyrka som besöker inom ramenför internationellt samarbete ifredsbevarande verksamhet. Dettabetänkande remissbehandlas förnärvarande. Med anledning av enskrivelse från Svenska jägareförbundettill regeringen (dnr Ju95/539) tas ipropositionen även upp frågan omutlåning av skjutvapen till personer sominte fyllt 18 år.Närmare om EU:s vapendirektivEG:s ministerråd har som framgått ovanutfärdat ett direktiv (91/477/EEG) omkontroll av förvärv och innehav av vapeninom medlemsstaterna, vanligen benämntvapendirektivet, vilket blev bindandeför genom inträdet i EU den 1januari 1995.Vapendirektivet syftar till att få tillstånd en delvis harmoniseradlagstiftning i dessa frågor mellanmedlemsstaterna. I direktivets ingressdeklareras att det kan vara lämpligt attbestämma vilka kategorier av skjutvapensom privatpersoner inte alls fårförvärva eller inneha eller som de fårinneha endast med tillstånd eller efteranmälan. Vidare anförs att det i principinte bör vara tillåtet att ta medskjutvapen mellan länderna, men attdetta kan medges om ett förfarande antassom ger staterna möjlighet att fåunderrättelse om att ett skjutvapen försin i respektive land. Smidigare reglerbör dock antas för jakt ellertävlingsskytte för att inte inkräkta påden fria rörligheten mer än nödvändigt.Vapendirektivet berör intemedlemsstaternas rätt att vidta åtgärdermot illegal vapenhandel. Inte hellerberörs staternas rätt att utfärdanationella bestämmelser om tillstånd attinneha vapen eller om jakt och tävlingmed vapen. Direktivet gäller inte hellersådana förvärv och innehav av vapen somär förenliga med nationell rätt och somavser de väpnade styrkorna, poliseneller offentliga myndigheter och inteheller sådana vapensamlare ochkulturella historiska institutioner somhar statens godkännande för sinverksamhet. Direktivet tar inte uppkommersiella överlåtelser av krigsvapenoch ammunition till sådana vapen.Vapendirektivet anger det minsta kravsom medlemsstaternas lagstiftning skalluppfylla men tillåter dessa att hålla enhögre skyddsnivå. Den speciella procedurmed europeiska skjutvapenpass som avserjägare och tävlingsskyttar och sombehandlas i direktivet skall dock alltidkunna tillämpas med i direktivet angivnabegränsningar.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen läggs fram förslag ny, språkligt och systematisktomarbetad, vapenlag. I huvudsak byggerförslaget på bestämmelserna i den nugällande vapenlagen.Propositionen innehåller förslag tillsådana ändringar av vapenlagstiftningensom behövs för att i svensk rättgenomföra EG:s vapendirektiv.Anpassningen innebär en viss skärpningav bestämmelserna om innehav avammunition samt vissa ändringar avbestämmelserna om införsel av skjutvapenoch ammunition till . För attuppfylla direktivets krav föreslåsvidare att regeringen skall bemyndigasföreskriva att tillstånd skall krävasför överföring av skjutvapen ochammunition till ett annat land.Därigenom ges också regeringen möjlighetatt meddela bestämmelser om utsläppandepå marknaden och övervakning avexplosiva varor för civilt bruk(95/15/EEG). Den höga skyddsnivån somgäller i beträffande innehav avvapen och ammunition förändras inte pågrund av förslagen.Bestämmelserna om överklagande avbeslut enligt vapenlagen föreslåsändrade så att polismyndighetens beslutskall överklagas till länsrätten istället för som tilllänsstyrelsen. Kammarrätten skall prövaett överklagande från länsrätten endastom kammarrätten meddelatprövningstillstånd.Vidare föreslås att polismyndighetenundantagsvis skall få bevilja tillståndatt skjuta med ett vapen för vilkettillstånd till innehav meddelats förannat ändamål än skjutning.Det föreslås också att den som harsärskilt tillstånd att inneha extravapendelar skall få byta ut dessa motnya likadana utan att söka nytttillstånd.Härutöver behandlas i propositionenfrågor om lasersikten, signalvapen,tårgassprayer och andra liknande sprayersamt frågor om s.k. paintballvapen.Lagändringarna föreslås träda i kraftden 1 april 1996.ÖvervägandenInledningUtskottet kan konstatera att den nugällande vapenlagen är gammaloch att den sedan ikraftträdandet harändrats vid ett stort antal tillfällen.Vapenlagen framstår som bådeålderdomlig och svårtillgänglig. Den harheller inte anpassats till relevantadirektiv inom EG. Utskottet anser därföratt det nu är dags att besluta om en nyvapenlag som anpassats till EG:sbestämmelser och som i språkligt ochsystematiskt hänseende uppfyller de kravsom bör ställas på en modernlagstiftning.Utskottet ser i princip positivt på deförslag som läggs fram i propositionen.Med anledning av ett antalmotionsyrkanden som väckts i anslutningtill propositionen återkommer utskotteti det följande till vissa enskildheter ide framlagda förslagen.I ärendet föreligger även ett antalmotionsyrkanden som väckts dels medanledning av propositionen, dels underden allmänna motionstiden och sominte direkt tar sikte på propositionensförslag utan främst berör frågor om hurvapenkontrollen skall kunna förbättras.Dessa motionsyrkanden behandlas i denavslutande delen av betänkandet.LasersiktenI motion 1995/96:Ju6 (mp) begärs attlasersikten och liknande sikten skallbli tillståndspliktiga enligt den nyavapenlagen.Ett lasersikte är ett riktmedel som kanmonteras på olika typer av skjutvapen.Det är så konstruerat att det sänder enkompakt ljusstråle i vapnetsskottriktning. Ljusstrålen skapar enlysande röd punkt på det föremål denträffar. Det är meningen att siktetskall ställas in så att den röda punktenöverensstämmer med den punkt där ettskott från vapnet träffar. Eftersompunkten blir svårare att se på ettlängre avstånd ingår ofta en kikare isiktet.Det kan i sammanhanget nämnas att olikalaserinstrument har ett betydandeanvändningsområde i yrkeslivet, t.ex.som riktinstrument vidanläggningsarbeten, i medicinskverksamhet och som s.k. laserpekare tilloverheadapparater.Riktmedel för vapen såsom t.ex.kikarsikten och lasersikten omfattasinte av bestämmelserna i vapenlagen ochde är således inte tillståndspliktigaenligt denna lag. Något förslag omtillståndsplikt läggs inte heller fram ipropositionen, jfr 1 kap. 3 § iförslaget till ny vapenlag. Förlaseranordningar finns däremot särskildabestämmelser i strålskyddslagen(1988:220). klassbestäms enligtStatens strålskyddsinstitutsförfattningssamling med hänsyn tillstrålningsegenskaperna. För de högreklasserna gäller krav på tillstånd. Delasersikten som finns i handeln äremellertid klassade i någon av de lägstaklasserna och är i princip ofarliga fördet oskyddade ögat.Vapenlagsutredningen föreslår i sittbetänkande (s. 99 f) att lasersiktenskall omfattas av vapenlagen och atttillstånd skall krävas för innehav.Utredningen motiverar sin ståndpunkt medatt det inte råder någon tvekan om attlasersikten kan användas vid allvarligbrottslighet och att samhälletsuppmärksamhet därför är påkallad samtatt behov av lasersikten endast kanföreligga under mycket speciellaförhållanden.Flera av remissinstanserna, bl.a.Riksåklagaren och ,har ifrågasatt eller avstyrktutredningens förslag i denna del. Deframhåller att lasersikten inte utgörnågot problem ur polisiär synpunkt ochatt införandet av tillståndsplikt skulleskapa en ökad byråkrati som inte ärmotiverad. Även Statens kriminaltekniskalaboratorium, SKL, har ställt sigtveksamt till utredningens förslag ochbl.a. påpekat att användbarheten av ettlasersikte är störst på korta avståndoch under dåliga ljusförhållanden. Isådana sammanhang är enligt SKL entillståndsfri laserpekare likaanvändbar. SKL framhåller också attlasersikten kan vara svåra att särskiljafrån laserpekare och att utredningensförslag därför inte skulle få den effektsom eftersträvades.Enligt vad regeringen anför ipropositionen (s. 64) bör utredningensförslag i denna del inte genomföras. Viddetta ställningstagande hänvisarregeringen till vad SKL anfört omgränsdragningsproblem till instrumentsom rimligen inte bör falla undervapenlagstiftningens område ochmöjligheten att ersätta lasersikten medannan liknande utrustning. Regeringenavser dock att mycket noga följautvecklingen på detta område ocheterkomma till om det skullevisa sig att det finns ett mer påtagligtbehov av tillstånd för innehav avlasersikten.Utskottet instämmer i regeringensuppfattning att lasersikten inte böromfattas av tillståndsplikt enligtvapenlagen. Utskottet noterar attregeringen avser att mycket noga följautvecklingen på området och vid behovåterkomma till . Motion1995/96:Ju6 i nu aktuell del avstyrks.Beviljande av vapentillstånd förpepparsprayI motion 1995/96:Ju8 (c) föreslås attkvinno- och brottsofferjourer skall fåmöjlighet att bevilja tillstånd förinnehav av pepparspray.Frågor om tillstånd enligt vapenlagenhandläggs enligt 7 § i lagen (2 kap. 2 §förslaget till ny vapenlag) exklusivt avpolismyndigheten.Vapenlagens bestämmelser omfattar,förutom skjutvapen i egentlig mening,även vissa andra föremål som räknas uppi 1 § andra stycket vapenlagen (1 kap. 3§ förslaget till ny vapenlag). Blanddessa föremål nämns särskilttårgasanordningar. Med tårgasanordningartorde avses även andra anordningar somtill verkan och ändamål är jämförligadärmed (jfr prop. 1973:166 s. 134).I propositionen (s. 69) anförs atttårgasanordningar sedan lång tidtillbaka omfattats av vapenlagen ochvarit underkastade samma krav påtillstånd m.m. som skjutvapen. Detsaknas enligt regeringen skäl att idetta sammanhang överväga att ändradenna ordning. Även om risken är litenatt någon skall tillfogas allvarligaskador av tårgas, hartårgasanordningarna enligt propositionenkaraktär av vapen. Syftet är att underen begräsad tid fysiskt sätta en personur spel. Utöver de polisiäraanvändningsområdena är tårgasanordningarna avsedda att användas isjälvförsvar. Enligt propositionen är deemellertid lika effektiva somangreppsvapen. Det har bl.a. visat sigatt tårgassprayer ofta kommer tillanvändning vid rån och liknandeöverfall.Sprayer för försvarsändamål kan enligtSKL och ,, delas in i fyra kategorier.Sprayer i kategori A innehåller tårgasoch är alltså direkt hänförliga tilltårgasanordningar.Sprayer i kategori B innehåller andratårretande ämnen än tårgaser. Hit hör des.k. Den aktivasubstansen i pepparspray, capsaicin, haren liknande verkan som tårgas.Till kategori C hänförs sprayer sominnehåller ämnen som inte är direktirritationsframkallande och som enligtFOA kan förmodas ha låg giftighet.Sprayer i denna kategori har ofta tillsyfte att märka ut en angripare förframtida identifiering. De skiljer sigsåledes väsentligt i fråga om verkan ochändamål från tårgasanordningarna.Sprayer i kategori D slutligen gertemporär bedövning eller förlamning. Dekan därför, även utan att irritera ögon,hud eller slemhinnor, ha en kraftigtprestationsnedsättande effekt.Enligt propositionen bör, förutomsprayerna i kategori A, även sprayerna ikategori B, bl.a. pepparspray, och Dfalla under vapenlagen och varatillståndspliktiga. Därmed skulle detdirekt av lagtexten framgå att bl.a.pepparspray omfattas av vapenlagenstillståndsbestämmelser.För att klargöra vapenlagens omfattningnär det gäller olika skyddssprayer ochför att undvika eventuella tveksamheteri legalitetshänseende föreslås ipropositionen en justering avuppräkningen 1 § andra stycketvapenlagen (1 kap. 3 § förslaget till nyvapenlag) genom att ett förtydligandetillägg görs i paragrafen.Regeringen har inte funnit skäl att ipropositionen ta upp frågan om i vilkenutsträckning tillstånd bör beviljas förtårgasanordningar eller andratillståndspliktiga sprayer. IRikspolisens föreskrifter och allmännaråd till vapenlagstiftningen (avsnitt6.2) anges att tillståndsgivningenbeträffande gaspistoler och andralikartade vapen - exempelvis spray - börvara mycket restriktiv och att tillståndendast bör beviljas undantagsvis, närett synnerligen starkt behov föreligger.Frågan om tillståndsgivningensomfattning har fått ökad aktualitetgenom att har inletten försöksverksamhet där hotade kvinnorsom komplement till s.k. trygghetspaket,som innehåller olika larmanordningar,efter vederbörlig tillståndsprövning ivarje enskilt fall också utrustats medpepparspray eller tårgasspray.Regeringen har genom ett beslut den 18november 1993 uppdragit åtRikspolissstyrelsen att utvärderaförsöksverksamheten. Utvärderingenberäknas av varafärdig i början av september 1996.Utskottet konstaterar att frågor omvapentillstånd enligt vapenlagen förnärvarande handläggs avpolismyndigheten. Utskottet finner dettavara en ändamålsenlig ordning. Förslageti motion 1995/96:Ju8 om att även vissafristående organisationer skulle fåhandlägga vissa typer av vapenärenden ärenligt utskottets mening inteacceptabelt ur bl.a. kontroll- ochsäkerhetssynpunkt. Utskottet ser däremotpositivt på den försöksverksamhet medatt förse vissa hotade kvinnor medskyddsspray som bedrivs avRikspolisstyrelsen. Med det anfördatillstyrker utskottet propositionen idenna del och avstyrker bifall tillmotion 1995/96:Ju8.PaintballvapenI motion 1995/96:Ju6 (mp) föreslås atts.k. paintballvapen skall varatillståndspliktiga enligt vapenlagen.Paintballvapen är benämningen på en typav kolsyredrivna vapen som till utseendepåminner om stridsvapen. Dessa vapenladdas med ampuller som består av ettgelatinskal och har ett innehåll avflytande färg. Vapnen och amunitionenanvänds vid stridsliknande spel ochlekar.Enligt 5 § andra stycket vapenlagen (2kap. 1 § andra stycket förslaget till nyvapenlag) krävs inte tillstånd för densom fyllt att inneha, driva handelmed eller föra in ett kolsyre-, luft-eller fjädervapen som är avsett förmålskjutning eller ett harpungevär, alltunder förutsättning att vapnet har en iförhållande till andra vapen begränsadeffekt.Enligt 1 a § vapenförordningen skallett kolsyre- luft- eller fjädervapenanses ha en sådan begränsad effekt om enprojektil från vapnet frånpipans mynning har en anslagsenergi somär . När det gällerhel- eller halvautomatiska vapen avdessa slag är motsvarande gräns 3 joule.Statens kriminaltekniska laboratorium,, testar kolsyre-, luft- ochfjädervapen för att avgöra om dessaskall anses vara effektbegränsade ellerinte. På de paintballvapen somundersökts av SKL har en anslagsenergipå mellan fem och nio joule uppmätts.Hel- och halvautomatiska vapen användspå grund av den låga tillåtnaanslagsenergin inte i stridslekarna.I sitt remissyttrande i ärendet har SKLbl.a. påpekat att paintballvapen på ettenkelt sätt kan ändras så att hastighetoch anslagsenergi uppnår ett högrevärde. Det finns enligt SKL anledningatt tro att de vapen som finns påmarknaden kan ha högre prestanda än detvapen som klassificerats. Ett sådanförhöjt värde ökar emellertidprojektilens farlighet endastmarginellt. Risken för en framtidaallmän prestandahöjning förpaintballvapen torde enligt SKL inteheller vara speciellt stor beroende påatt det finns praktiska faktorer hosvapnen och ammunitionen som naturligtbegränsar prestandan.SKL anser på de anförda skälen attklassificeringen av paintballvapen inteär meningsfull i sin nuvarande form.