bet · GI01UbU15 · 1995-05-04 00:00:00 — 256).Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna1994/95:Ub19 yrkande 4 och 1994/95:Ub22 yrkande 6.Fördelning av platser på universitet och högskolor, m.m.Regeringen begär i proposition 1994/95:139 riksdagensbemyndigande att -- inom ramen för de särskilda resursernaunder framåt -- fördela 9 000 platser inaturvetenskap och teknik samt 1 000 språkplatser påuniversitet och högskolor. Vidare redovisar regeringen ipropositionen hur den avser att fördela platserna för desärskilda åtgärderna nästa budgetår i form av platser inomhumanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningarsamt platser för basår, sommaruniversitet/sommarhögskola ochaspirantutbildning.I ett stort antal motioner förs yrkanden fram beträffandeändrat antal platser vid flera högskolor jämfört medregeringens förslag.Högskolan i föreslås i motionerna 1994/95:Ub29 (c) och1994/95:Ub30 (s) få 250 nya platser i humaniora,samhällsvetenskap och juridik. Likaså föreslås högskolan iHalmstad i motion 1994/95:Ub18 (fp) yrkande 1 få 500 platserinom samma utbildningsområden. I motion 1994/95:Ub16 (s)yrkande 1 föreslås också fler platser inom dessa områden.Högskolan i bör dessutom få platser föraspirantutbildning avsedd i första hand för invandrare enligtmotion 1994/95:Ub18 (fp) yrkande 2 och 1994/95:Ub16 (s) yrkande2.Högskolan i /bör tilldelas 300 av de nyaplatserna föreslås det i motion 1994/95:Ub716 (s) yrkande 1.För högskolan i är det angeläget enligt motion1994/95:Ub26 (c) att placeras pågrundskollärarutbildningen med inriktning mot åk 1--7 inomnaturorienterande ämnen. bör fåplatser inom teknik och naturvetenskap, humaniora ochsamhällsvetenskap samt aspirantutbildning både 1995 och 1996föreslås det i motion 1994/95:Ub15 (c).I motionerna 1994/95:Ub732 (c) yrkande 1 och 1994/95:Ub728(s) (delvis) föreslås att högskolan i får 500helårsplatser. /uppmärksammasi motionerna 1994/95:Ub28 (c) yrkandena 1, 2 och 3 samt1994/95:Ub697 (s) yrkande 2. Det framförs yrkanden om 300platser och resurser för fortbildning och vidareutbildning.Motionerna 1994/95:Ub20 (c) yrkandena 1 och 2 samt1994/95:Ub23 (s) handlar om . Motionärernaföreslår 300 platser utöver regeringens förslag inomhumanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningarsamt språkplatser under tre terminer. I motion 1994/95:Ub623(m) yrkandena 2 och 3 föreslås att skallfå en betydande del av föreslagna nya utbildningsplatser. Imotionerna 1994/95:Ub660 (c) yrkande 3 och 1994/95:Ub27 (c)anförs att högskolan bör få medel för bland annataspirantutbildning och sommarhögskola.I motion 1994/95:Ub25 (m) påpekas att Stiftelsen högskolan iJönköping på grund av missförstånd inte fått hösten1996 och att högskolan har god beredskap att ta emot studenterinom flera utbildningsområden.Utskottet har inget att erinra mot den angivna fördelningenmellan universitet och högskolor och tillstyrker att platsernafördelas mellan lärosätena i huvudsaklig överensstämmelse medden. Beträffande de 9 000 platserna inom naturvetenskaplig ochteknisk utbildning har utskottet i det föregående (s. 47)förordat tre antagningstillfällen. Detta föranleder på denpunkten ändringar av sammanställningen på s. 9 i proposition1994/95:139. Det bör ankomma på regeringen att göra sådanajusteringar. Utskottet föreslår således att bemyndigaregeringen att med beaktande av vad utskottet har anförtfördela särskilda resurser för grundläggande högskoleutbildningoch att godkänna angivna riktlinjer för fördelning av medel.Utskottet avstyrker med det anförda samtliga förevarandemotioner.I det här sammanhanget behandlar utskottet motion1994/95:Ub615 (m) i vilken frågan tas upp om läkarutbildningensdimensionering. Motionärerna anför att farhågorna om ettväsentligt läkaröverskott har besannats, varför det ärangeläget att minska antagningen tillläkarutbildningen påtagligt. En halvering av antaletutbildningsplatser genom att antagning sker endast en gång perår bör göras , anser motionärerna. Medel bör omfördelasfrån anslagen för grundutbildning tillforskning/forskarutbildning och fortbildning.Utskottet erinrar om att utbildningen av läkare behandlades iden senaste kompletteringspropositionen (prop. 1993/94:150).Riksdagen beslutade om en nedskärning av resurser motsvarande120 nybörjarplatser (bet. 1993/94:FiU20 s. 97, rskr.453--458). Utskottet avstyrker förslaget i motionen omytterligare minskning av läkarutbildningen.4. Övergripande anslagsfrågorBesparingsåtgärderMot bakgrund av det svåra statsfinansiella läge som Sverigebefinner sig i föreslår regeringen besparingar inomhögskolan, liksom på andra statligt finansierade områden. Förden grundläggande högskoleutbildningen innebär dessa attersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationerreduceras . Sammanlagt uppgår besparingarna inomgrundutbildningen till för budgetåret1995/96. Per capita-ersättningarna minskas inom alla områdenutom de konstnärliga och idrottsliga. Regeringens föreslagnajusteringar av per capita-ersättningarna framgår avsammanställningen på s. 125 i budgetpropositionen.Moderaterna avvisar i sin partimotion 1994/95:Ub901 yrkande 6regeringens förslag om minskad per capita-ersättning igrundutbildningen. Motionärerna betonar att de förändringar somhar genomförts i resurstilldelningssystemet bland annat harsyftat till att ge läroanstalterna godaplaneringsförutsättningar, som de stimulerar till godhushållning med resurser. En konsekvens av att det nya systemetär prestationsinriktat har blivit en kraftigrationaliseringseffekt. Att ovanpå denna åtstramning lägga ennedskärning, vilket regeringen förordar, innebär ett slag motkvaliteten i utbildningen. I motion 1994/95:Ub906 (m) yrkande 6(delvis) föreslås att anvisar föratt täcka de av regeringen föreslagna besparingarna inomgrundutbildningen.Centern anser att regeringens nedskärning av percapita-ersättningen är för stor. I motion 1994/95:Ub907 (c)yrkande 7 föreslås att anvisar 190 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit.Folkpartiet föreslår i motion 1994/95:Ub624 yrkandena 15 och16 att per capita-besparingen inom grundutbildningen även skallgälla de konstnärliga och idrottsliga utbildningarna. Dentotala besparingen bör dock inte öka varför motsvarande höjningav per capita-ersättningen inom övriga områden bör göras.Utskottet delar regeringens uppfattning att även högskolanbör ta del i de besparingar som är nödvändiga för staten ochtillstyrker därmed budgetpropositionen i nu berörd del. Desamlade anslagen till grundutbildningen kommer emellertid inteatt minska, eftersom universitetens och högskolornas uppdragsamtidigt utökas genom de särskilda åtgärder som utskottet idet föregående har tillstyrkt och för vilka medel har beräknatsgenom överföring av resurser från arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Utskottet återkommer i det följande tillmedelsberäkningarna.Utskottet föreslår sålunda att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna 1994/95:Ub624yrkandena 15 och 16, 1994/95:Ub901 yrkande 6 delvis,1994/95:Ub906 yrkande 6 delvis och 1994/95:Ub907 yrkande 7delvis, godkänner de av regeringen förordade beloppen förersättning till helårsstudenter och helårsprestationer /96.De föreslagna besparingarna på fakultetsanslagen uppgårtill eller ca . Minskningar sker påalla fakultetsanslag.Moderaterna yrkar i motion 1994/95:Ub901 yrkande 9 (delvis)att skall avslå regeringens förslag om besparingar påfakultetsanslagen. Motionärerna anför att de förstärkningar somriksdagen beslutade om för forskningens del ,främst genom tillkomsten av forskningsstiftelserna, förutsätteratt den basorganisation som fakulteterna utgör kan fungera väl.Fakultetsanslagen finansierar främst grundforskning ochforskarutbildning, vilket är det fundament som krävs förstrategisk och sektoriell forskning samt industriell forskningoch utveckling. I motion 1994/95:Ub906 (m) yrkande 6 (delvis)föreslås att skall anvisa för atttäcka de av regeringen föreslagna besparingarna påfakultetsanslagen.Centern föreslår i motion 1994/95:Ub907 yrkande 1 att 100miljoner kronor skall anvisas utöver vad regeringen föreslagit,medan i motion 1994/95:Ub706 yrkande 10 föreslåren utökning med . påpekarrisken med en förskjutning av balansen bort från grundforskningoch kan därför inte acceptera en nedskärning avfakultetsanslagen. Forskningen, anför motionärerna, är enstrategiskt viktig resurs som utgör en förutsättning för såvälsamhällsutvecklingen i stort som industriell förnyelse ochtillväxt.Med hänvisning till det statsfinansiella läget föreslårutskottet med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1994/95:Ub706 yrkande 10, 1994/95:Ub901 yrkande 9,1994/95:Ub906 yrkande 6 och 1994/95:Ub907 yrkande 1, samtligayrkanden delvis, att godkänner av regeringenföreslagna besparingar på fakultetsanslagen.Beträffande fortsatta besparingsåtgärder beräknarregeringen den samlade besparingen t.o.m. till640 vad gäller grundutbildningen och ca 200miljoner kronor vad gäller fakultetsanslagen. Vidare anserregeringen att en besparing om bör på den verksamhet som bedrivs av Rådet förgrundläggande högskoleutbildning.I sin partimotion 1994/95:Ub901 yrkande 5 motsätter sigmoderaterna neddragningen avseende den verksamhet som bedrivsav Rådet för grundläggande högskoleutbildning.Grundutbildningsrådets verksamhet fyller en utomordentligtviktig roll i arbetet för att utveckla grundutbildningen ochhöja dess kvalitet. Det har lämnat viktiga bidrag för att höjagrundutbildningens status, betonar motionärerna.Med hänvisning till vad utskottet i det föregående har anförtom nödvändiga besparingar inom högskolan föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1994/95:Ub706 yrkande 10,1994/95:Ub901 yrkandena 6 och 9, 1994/95:Ub906 yrkande 6 och1994/95:Ub907 yrkandena 1 och 7, samtliga yrkanden delvis, samtmotion 1994/95:Ub901 yrkande 5 godkänner inriktningen av debesparingsåtgärder för budgetåren 1997 och 1998 som regeringenförordar.KvalitetspremieRegeringen föreslår att den s.k. kvalitetspremien inteskall införas i resurstilldelningssystemet för dengrundläggande högskoleutbildningen och att såledesskall ändra sitt tidigare beslut i frågan (bet. 1993/94:UbU12,rskr. 1993/94:399). Kvalitetspremien skulle omfatta av detotala resurserna för grundutbildning och utbetalas i efterhandtill lärosätena i relation till bedömning avderas arbete med kvalitetsutveckling.Enligt regeringens mening främjas det internakvalitetsarbetet bäst om det sker utan koppling tillresurstilldelningssystemet. Däremot är det enligt regeringensmening självklart att de bedömningar av programmen förkvalitetsutveckling som görs av -- ellermotsvarande funktion -- inom ramen för den nationellautvärderingen kommer att ingå i det underlag som statsmakternahar att utgå från, när beslut skall fattas om nyautbildningsuppdrag inför en ny treårsperiod.I flera motioner föreslås att kvalitetspremien skall införasi enlighet med tidigare beslut. I motioner1994/95:Ub901 yrkande 4 och 1994/95:Ub906 yrkande 7 (delvis)anförs att regeringen nonchalerar kvaliteten genom förslagetatt avveckla kvalitetspremien. framhåller i motion1994/95:Ub907 yrkande 8 att kvalitetspremien är viktig för attfrämja ett medvetet och långsiktigt arbete medutbildningskvalitet. menar i motion 1994/95:Ub624yrkande 5 att premien är ett bra sätt att stimulera universitetoch högskolor att själva ta ansvar för att utveckla kvalitetenpå utbildningen, medan i motion 1994/95:Ub696yrkande 4 betonar att resurstilldelningssystemet bidrar tillkvalitetsutveckling och att premien bör utgöra en del av dettasystem.Utskottet vill understryka vikten av ett systematiskt arbetemed kvalitetsfrågorna inom den grundläggandehögskoleutbildningen. Inte bara när det gäller att utformasärskilda program utan också i vardagsarbetet vid varjelärosäte måste omsorgen om verksamhetens kvalitet beaktas.Utskottet anser inte att denna verksamhet skulle främjas genomen ordning där kvalitetsarbete bedöms och belönas i anslutningtill det nationella resurstilldelningssystemet. Utskottettillstyrker alltså regeringens förslag. Utskottet vill isammanhanget hänvisa till tilläggsdirektiven till utredningenom uppföljning av universitets- och högskolereform(dir. 1995:28) där utredaren bland annat fått i uppdrag attanalysera hur resurstilldelningssystemet påverkar kvaliteten iutbildningen.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna1994/95:Ub624 yrkande 5, 1994/95:Ub696 yrkande 4, 1994/95:Ub901yrkande 4, 1994/95:Ub906 yrkande 7 (delvis) och 1994/95:Ub907yrkande 8. bör godkänna att varje lärosätes arbetemed kvalitetsutvecklingsprogram och bedömningav detta arbete inte skall kopplas tillresurstilldelningssystemet för grundutbildningen.I motion 1994/95:Ub706 (v) yrkande 13 anförs att en noggrannuppföljning av kvalitetsarbetet på central nivå ärnödvändig.Utskottet har redan i det föregående haft anledning atterinra om den uppföljning som görs av universitets-och högskolereform (dir. 1993:143, 1994:126 och 1995:28). Iuppdraget ingår bland annat att granska hur målen för reformenhar förverkligats vid universitet och högskolor . Utskottet vill med anledning av motionenäven hänvisa till det förslag om inrättande av ett högskoleverksom regeringen har lagt fram för (prop.1994/95:165) och som utskottet kommer att behandla i annatsammanhang (bet. 1994/95:UbU17). Det nuvarande Kanslersämbetetsuppgifter kommer enligt förslaget att tas över av den nyamyndigheten. Regeringen redovisar i propositionen utförligt detplanerade åligganden när det gäller att främjaförnyelse och utvecklingsarbete inom högskolan i syfte attåstadkomma en ständig kvalitets- och effektivitetshöjning.Verket skall svara för kvalitetsbedömning av utbildningar ochstödja utvecklingen med avseende på kvalitet och pedagogik. ser det är yrkandet tillgodosett med vad utskottet nuhar redovisat i ärendet, varför det avstyrks.Prestationsrelaterade fakultetsanslagDe principer för prestationsrelaterade fakultetsanslagsom har godkänt (bet. 1993/94:UbU12, rskr.1993/94:399) innebär att av fakultetsanslagen skallomfördelas mellan berörda lärosäten i förhållande till antaletavlagda forskarexamina. Regeringen anser att de beslutadeprinciperna kommer att få negativa effekter på flera av defakulteter som tillkommit och föreslår därför attde inte införs.I flera motioner yrkas att de prestationsrelateradefakultetsanslagen skall införas som planerat. I motion1994/95:Ub906 (m) yrkande 7 (delvis) anförs att regeringensförslag att riva upp beslutet innebär att en viktig stimulansför god kvalitet och fler forskarexamina går förlorad. I motion1994/95:Ub907 (c) yrkande 9 betonas att de gällandespelreglerna ger goda drivkrafter för att höja effektiviteten iforskarutbildningen och i avhandlingsarbetet. Detta understryksäven i motion 1994/95:Ub624 (fp) yrkande 21. I motionenframhålls också det incitament för att främja rekryteringen avunderrepresenterat kön som ligger i principerna. I motion1994/95:Ub696 (kds) yrkande 15 påpekas de effekter påförbättrad handledning och för avhandlingsarbetesom ligger i en ordning med prestationsrelateradefakultetsanslag.Utskottet gör samma bedömning som regeringen när det gällerde befarade effekterna av prestationsrelaterade fakultetsanslagenligt tidigare beslut. Utskottet hänvisar vidaretill regeringens avsikt att noga överväga alternativamöjligheter att tilldela resurser för forskning ochforskarutbildning på ett sådant sätt att det bidrar till denönskvärda ökningen av antalet avlagda forskarexamina(budgetprop. s. 114).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /95:Ub624 yrkande 21, 1994/95:Ub696 yrkande 15,1994/95:Ub906 yrkande 7 (delvis) och 1994/95:Ub907 yrkande 9.Utskottet föreslår att godkänner att principerna förprestationsrelaterade fakultetsanslag inte införs /96.Översyn m.m. samt vissa budgettekniska frågorCenterpartiet föreslår i motion 1994/95:Ub601 yrkande 9 enutredning om ett samlat anslag för grundutbildning ochforskning. Motionärerna förespråkar ett enhetligt anslag därforskningsanslagen differentieras beroende på vilkaexamensrättigheter högskolan har.Utskottet hänvisar till regeringens uttalande ibudgetpropositionen (s. 115) om att frågan om en mer gemensamanslagsform för grundutbildning och forskning/forskarutbildningbör aktualiseras i samband med överväganden om tilldelning avresurser för forskning/forskarutbildning på ett sådant sätt attdet bidrar till ökat antal avlagda forskarexamina. I uppdragettill den särskilde utredaren för uppföljning av 1993 årsuniversitets- och högskolereform ingår bland annat attanalysera formerna för resurstilldelning till forskning ochforskarutbildning och dess relation till den grundläggandehögre utbildningen (dir. 1995:28).Med hänvisning till pågående översyn och till vad regeringenhar anfört avstyrks yrkandet.I motion 1994/95:Ub664 (s) yrkandena 1 och 2 föreslås enöversyn av anslagssystemet till universitet och högskolor.Motionärerna påpekar bland annat att hänsyn inte togs tilltidigare stödåtgärder i form av regionalpolitiskt stöd, när detnya resurstilldelningssystemet infördes. Mål och medel förutbildningssystemet bör återföras till , ansermotionärerna. I motion 1994/95:Ub705 (s) yrkande 2 framförs attett nytt fördelningssystem för statliga högskoleresurser börutvecklas. Motionärerna hänvisar till ett avgivetbetänkande från Beredningen för statsbidrag och utjämning ikommunsektorn (SOU 1994:144). Beredningen föreslår ett systemsom avser att ge kommuner och landsting ekonomiskaförutsättningar att bedriva sin verksamhet på likvärdigavillkor. Det är nödvändigt, framhåller motionärerna, attstatliga fördelningssystem bygger på likställighetsprincipen.De anser att ett nytt fördelningssystem bör utvecklassom bygger på samma standardkostnadsresonemang som föreslåsför den kommunala sektorn.Ett nytt resurstilldelningssystem för grundläggandehögskoleutbildning infördes fr.o.m. /94 efterett omfattande beredningsarbete (prop. 1992/93:169, bet. UbU14,rskr. Effekterna av det nya systemet skall analyseras avUtredningen om uppföljning av universitets- ochhögskolereform. I tilläggsdirektiv (1995:28) anges bland annatatt utredaren skall analysera hur det förändraderesurstilldelningssystemet påverkat universitet och högskolor.Vidare skall formerna för resurstilldelning till forskning ochforskarutbildning och dess relation till grundläggande högreutbildning analyseras.Med hänvisning till det pågående arbetet med uppföljning ochanalys av resurstilldelningssystemet avstyrker utskottetmotionerna /95:Ub664 och 1994/95:Ub705 yrkande 2.Ersättning för lokalhyror ingår fr.o.m. budgetåret1994/95 i anslagen till grundutbildning resp. forskning ochforskarutbildning. Inför nästa budgetår har anslagen justeratsmed hänsyn till att de allmänna hyresnivåerna förväntas sjunkafr.o.m. Investeringar i inredning ochutrustning lånefinansieras /95. Riksdagenhar bemyndigat regeringen (prop. 1993/94:100 bil. 9, bet.1993/94:UbU8, rskr. 1993/94:287) att i /95 göra tekniska justeringar av anslagen ochersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer. Somkompensation för amorteringar och räntor har nära 400 miljonerkronor lagts in i anslagsbaserna.I motion 1994/95:Ub711 (fp) yrkande 2 gör motionärernainvändningar mot regeringens förslag om generella besparingarpå lokalanslaget till universitet och högskolor. De betonar attbesparingar på lokaler måste genomföras utifrån befintligstandard på varje enskild högskola. I motion 1994/95:Ub716 (s)yrkande 2 föreslås att den schablonmodell som används förtilldelning av medel till inredning och utrustning skallanalyseras så att inte högskolor med stora investeringar bakomsig under uppbyggnadsåren missgynnas.Som utskottet anförde i betänkande 1993/94:UbU8 (s. 24)innebär det nya systemet för ersättning för lokalhyror iprincip att det vid anslagsberäkningen inte längre tas hänsyntill om en högskola har stora eller små lokaler eller om de ärdyra eller billiga. Högskolorna har själva ansvaret att hållasig med lämpliga och tillräckliga lokaler för den verksamhetsom de beslutar att bedriva, att sluta avtal om hyran och attavväga kostnaderna för lokaler mot andra kostnader förverksamheten, allt inom de ekonomiska ramar som anslagen tillgrundutbildning och forskning och forskarutbildning ger. Vissaövergångsregler tillämpas under budgetåren 1994/95 och 1995/96.När det gäller kostnader för anläggningstillgångar, dvs.inredning och utrustning, har vissa universitet och högskolortill följd av övergången till lånefinansiering under några årfått extremt höga kostnader. Regeringen har i vissa fallanvisat särskilda medel som ingår i anslagsbeloppen tillberörda universitet och högskolor.När det gäller motionsyrkandena om generella besparingar pålokalanslag respektive hänsyn till nya högskolor med storainvesteringar bakom sig hänvisar utskottet till de principersom fastställt och som redovisats ovan.Grundprincipen har varit att utforma generellaberäkningsmodeller i kombination med särskilda medel under enövergångsperiod.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet riksdagenatt avslå motionerna 1994/95:Ub711 yrkande 2 och 1994/95:Ub716yrkande 2.Inför övergången till kalenderbudgetår föreslårregeringen en övergångslösning som sammanfattningsvis innebäratt varje lärosätes anslagsbelopp för grundutbildning bestårdels av ett takbelopp för perioden --30 juni1996 (och eventuell särskild ersättning för särskildaåtaganden), dels av ett takbelopp för de studenter ochprestationer som kan hänföras till det andra kalenderhalvåret1996 samt ett engångsbelopp. Tillsammans motsvarar de tvåsistnämnda beloppen halva det takbelopp som skulle ha gällt förhela /97, om nuvarande budgetårsindelning hadebehållits. Engångsbeloppet hänför sig till att högskolornasintäktsgrundande prestationer inte är jämnt fördelade överåret. Speciellt uttalad är snedfördelningen vad gäller hösten,vars sluttentamina inte infaller förrän . De helårsprestationer och helårsstudentersom tillhör hösttermins januaridel kommer att räknasav mot anslaget för kalenderbudgetåret 1997.Utskottet föreslår att godkänna de förändringar somförordats av regeringen beträffande resurstilldelningen tillgrundläggande högskoleutbildning som en konsekvens avövergången till kalenderbudgetår.Som framgått innebär den anslagstekniska lösning somregeringen förordar fastställande av ett engångsbelopp inomvarje lärosätes grundutbildningsanslag inom det förlängdabudgetåret /96. Utskottet föreslår attbemyndiga regeringen att fastställa dessa belopp.5. Anslag till universitet och högskolor, m.m.Utskottet behandlar i det följande regeringens förslag tillanslag till universitet och högskolor. Anslagsberäkningarnautgår från den beslutade planeringen för treårsperioden1993/94--1995/96. För de konstnärliga och idrottsligahögskoleutbildningarna tillämpas fr.o.m. /96samma principer som för övrig grundläggande högskoleutbildning.Ersättning för lokalhyror ingår fr.o.m. /95 ianslagen till grundutbildning resp. forskning ochforskarutbildning. Särskilda övergångsregler tillämpas. Medanledning av de ändrade formerna för ersättning för lokalhyrorföreslår regeringen för flera universitet och högskolor entillfällig anslagsökning 1995/96. Medel för lokalkostnader somöverförts från vissa lärosätens anslag till budgetarbete har på rådets initiativåterförts till berörda universitet och högskolor. Inredning ochutrustning lånefinansieras /95. Högskolormed anskaffade anläggningstillgångar får under några årextremt höga kostnader. Särskilda medel kan därvid anvisas ochingår också i anslagsbeloppen.I ett stort antal motioner förs en rad önskemål fram avfrämst lokal karaktär, vilka tar sikte på utbyggnad av enstakauniversitet och högskolor. De avser förändring och utvecklinginom grundutbildningen, satsning på centrumbildningar ochförstärkning inom forskningsorganisationen vid respektiveuniversitet/högskola. Utskottet behandlar först dessa frågor.Därefter tar utskottet ställning till regeringens förslag omanslag till universiteten och högskolorna.I motioner framförda förslag om utbyggnad av vissauniversitet och högskolor m.m.Ett flertal motioner rör utbyggnad av universitet ochhögskolor.