bet · GI01JuU14 · 1995-03-21 00:00:00 — I motion U503 (fp),slutligen, anförs att fusk och bedrägerier inom EU måstebekämpas med internationella åtgärder.Den internationella brottsligheten växer i omfattning och tarsig nya och alltmer avancerade former. välkändaexempel på denna kriminalitet är gränsöverskridandenarkotikahandel och avancerad ekonomisk brottslighet såsompenningtvätt. Till bilden hör numera också bl.a. en storskaliginternationell handel med stulna fordon och mer specialiseradbrottslighet såsom smuggling av vapen eller radioaktiva ämnen.Inom EU bedrivs ett nära samarbete i rättsliga och inrikesfrågor i syfte bl.a. att bekämpa den internationellabrottsligheten. medverkar i ett antalarbetsgrupper inom ramen för samarbetet inom EU:s s.k. tredjepelare. I dessa arbetsgrupper behandlas mellanstatligasamarbetsfrågor rörande bl.a. bekämpning av terrorism,narkotikabrottslighet och organiserad brottslighet. Inom EUägnas också ökad uppmärksamhet åt det fusk som förekommer inomunionen med bidragsmedel m.m. Detta är för övrigt en fråga somfaller under den svenska EU-kommissionären arbetar aktivt inom Europol DrugsUnit (EDU) som är ett organ för polissamarbete mellan EU-länderi fråga om narkotikabekämpning. EDU utgör ett första steg påvägen mot att organisera en internationell kriminalpolisbyrå,Europol. är också engagerat ipolissamarbetet inom . I detta sammanhang bör ocksånämnas det arbete som bedrivs inom ramen för den s.k.Östersjökonferensen och som syftar till att utveckla ettsamarbete mellan polis, tull och andra organ inom länderna runtÖstersjön.Regeringen anför i budgetpropositionen att det för ochandra länder är ett starkt och gemensamt intresse atteffektivisera kampen mot den internationella brottsligheten. Föratt nå framgång är det nödvändigt att öka det internationellasamarbetet bl.a. inom polisens område och när det gällerrättsliga frågor. Som EU-medlem får väsentligt ökademöjligheter att bedriva kampen mot den internationellabrottsligheten på ett effektivt sätt. Regeringen anför att detär dess avsikt att skall aktivt medverka i dettasamarbete. Från svensk sida kommer enligt regeringen särskilthög prioritet att ges åt frågan om att inrätta Europol samt åtfrågor om bekämpning av internationell narkotikahandel ochinternationell ekonomisk brottslighet. Regeringen har också föravsikt att vara aktiv i det arbete på området som i olika formerbedrivs utanför EU. Som exempel framhålls här arbetet inom FN:snarkotikaprogram, UNDCP.När det särskilt gäller det internationella polissamarbetet ärenligt regeringen ett av de viktigaste inslagen att utvecklakriminalunderrättelseverksamheten. kommerenligt regeringen att ha en central roll inom detta område.Regeringen pekar i sammanhanget på de möjligheter för polisensdel som följer med medlemskapet i EU. Även utbyggnaden av dennordiska sambandsmannaverksamheten skall enligt regeringenfortsätta.I sammanhanget framhålls också att kommer attfortsätta att bekämpa de legaliseringssträvanden som finns påsina håll i när det gäller narkotika. kommerenligt regeringen också att som medlem i EU behålla en kontrolli anslutning till gränserna mot andra medlemsländer i syfte atthindra att bl.a. narkotika och vapen förs illegalt in i landet.Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att sommedlem i EU får väsentligt förbättrade möjligheter att bedrivakampen mot den internationella brottsligheten. Utskottet noterarockså att det är regeringens avsikt att aktivt medverka i detinternationella samarbetet, inte minst på narkotikaområdet.Utskottet vill här särskilt understryka vikten av samarbete medövriga stater runt . Motionerna Ju801, So208 och So223får därmed anses vara tillgodosedda och avstyrks.Utskottet har inget att erinra mot önskemålet i motion K224 omförbättrat polisiärt samarbete inom EU. Som framgått ovan pågårett betydande arbete på detta område. Något initiativ avriksdagen med anledning av motionen erfordras inte och motionenavstyrks.Vad beträffar kravet i motion U503 om åtgärder mot fusk ochbedrägerier inom EU konstaterar utskottet att detta är ettspörsmål som EU ägnar ökad uppmärksamhet. Det finns inte skälför att i detta sammanhang ta något initiativ ifrågan. Motionen avstyrks.BarnpornografiI motion So601 (fp) framhålls behovet av förbättrade polisiärainsatser för att bekämpa barnpornografibrott. I motion K432 (fp,s, c, v, mp, kds) föreslås att bör gesmöjlighet att samarbeta med forskare inom dataområdet för attbättre kunna bekämpa spridningen av barnpornografi via datanät,disketter etc. I samma motion anförs att den personal somarbetar med barnpornografibrott måste beredas stöd i form avpsykologhjälp m.m. Vidare begärs att regeringen skall redovisavilka åtgärder den avser att vidta för att få till ståndgemensamma åtgärder inom EU mot barnpornografi.Riksdagen tog föregående vår på eget initiativ upp frågan ombehovet av åtgärder mot barnpornografi m.m (1993/94:KU28, rskr.450).I ett yttrande till i det ärendet(1993/94:JuU7y) konstaterade justitieutskottet att det finnsbehov av en förbättrad underrättelseinhämtning på central nivåinom polisen när det gäller barnpornografibrott. Utskottetefterlyste bl.a. bättre kunskap om de datanätverk i vilkabarnpornografiskt material sprids och ökad spaningsverksamhetmot dessa och andra spridningskällor för barnpornografisktmaterial. Utskottet anförde vidare att också de internationellaaspekterna av den aktuella brottsligheten behöver beaktas istörre utsträckning, inte minst mot bakgrund av att Interpolbyggt upp en särskild analysgrupp för sådan brottslighet. Ävenmetodutvecklingen på området framstod för utskottet somangelägen.Riksdagen beslutade i ärendet bl.a. om grundlagsändringar sominnebär att det skall bli straffbart att inneha barnpornografifr.o.m. Mot bakgrund av bl.a.justitieutskottets yttrande beslöt vidare att geregeringen i uppdrag att ta ställning till hur förbättringarinom polisorganisationen för att bekämpa barnpornografibrottskall kunna komma till stånd.Regeringen tillsatte en utredning (dir.1994:117) med uppdrag att utreda på vilket sätt och med vilkamedel barnpornografi bäst kan bekämpas. Kommittén skall bl.a.studera hur polis-, tull- och åklagarorganisationerna agerar isamverkan med Justitiekanslern och med varandra när misstankeuppstår om barnpornografibrott. Utredningens arbete skall varaavslutat senast den 30 juni 1996.Rikspolisstyrelsen har i en skrivelse till regeringen den 15februari (RKP-429-2935/94) begärt att få ta medel i anspråkför förbättringar inom den centrala polisorganisationen i syfteatt bekämpa barnpornografibrott.Rikspolisstyrelsen avser att inrätta särskilda enheter meduppgift att bekämpa barnpornografibrott och olagavåldsskildring. Verksamheten skall ha nationell ochinternationell inriktning och utföras av Rikskriminalpolisen.Vid huvudenhet förkriminalunderrättelseverksamhet skall en enhet bedrivakriminalunderrättelseverksamhet i syfte att stödja bekämpningenav sådan brottslighet som är förknippad med sexuella övergreppmot barn. skall dessutom stödja ochförstärka den lokala och regionala polisens utredningsverksamhetbeträffande barnpornografibrott samt i vissa fall självständigtbedriva utredningsverksamhet. Detta skall ske påutredningsroteln vid huvudenhet förutredning och spaning. skall vidare etableraett kontaktnät inom svensk polis i nu aktuella frågor. Till dennya organisationen skall inledningsvis rekryteras femkriminalpoliser och en kontorist.I den interna utredning som ligger till grund förRikspolisstyrelsens beslut berörs också frågor om t.ex.bekämpning av datorrelaterad brottslighet och omhändertagande avden personal som arbetar med barnpornografibrottslighet.Här kan också nämnas att det vid Polishögskolansforskningsenhet pågår ett forskningsprojekt angåendebarnpornografibrottslighet. Syftet med projektet är att få enöverblick över bl.a. tillverkning, spridning och konsumtion avbarnpornografi, de inblandade personkretsarna, olika juridiskaaspekter m.m.På det internationella planet började attengagera sig i problemet med sexualbrott mot barn. harinom bildats en särskild arbetsgrupp benämnd StandingWorking Party on Offence against Minors. Interpolsgeneralförsamling har också antagit en resolution i fråga ombarns rättigheter i vilken bl.a. framhålls att bekämpning avbrott mot barn bör prioriteras och vikten av internationelltsamarbete i frågan.För att stärka samarbetet med utländsk polis på området finnsi en särskild nordisk sambandsman försexualbrott mot barn. En uppgift för denne äratt kartlägga situationen när det gäller sexualbrott mot barn iBaltikum och övriga tillsammans med de sambandsmän somfinns utstationerade där.Även utomstatligt bedrivs ett arbete mot barnpornografi.Organisationen in ()har flera permanenta arbetsgrupper i olika länder i föratt stoppa barnsexturismen där. Organisationen verkar också föratt åtgärder av olika slag mot barnsexturism skall vidtas i deländer varifrån barnsexturisterna kommer. Från deltar iorganisationens arbete , och mission.Utskottet konstaterar att har fattat beslutom förstärkningar inom den centrala polisorganisationen för attbekämpa barnpornografibrott och att regeringen har tillsatt enutredning för i ett större perspektiv ta ställning till påvilket sätt och med vilka medel barnpornografi bäst kanbekämpas. Genom det arbete som inletts får begäran i motionSo601 om förbättrade polisiära insatser för att bekämpabarnpornografibrott anses vara tillgodosedd. Utskottet avstyrkermotionen.Även önskemålen i motion K432 om insatser mot spridningen avbarnpornografi via datanät m.m. och om förbättrat personalstödfår anses vara tillgodosedda genom de åtgärder som vidtascentralt inom polisen. Motionen avstyrks i dessa delar.När det slutligen gäller frågan i samma motion om behovet avinternationella åtgärder mot barnpornografi vill utskottet tillatt börja med framhålla de betydande möjligheter till samarbetesom finns på polisiär nivå direkt mellan olika länder och genomt.ex. Härutöver anser utskottet att det är angelägetatt regeringen inom EU med kraft driver frågan om bekämpning avbarnpornografi och därvid utnyttjar de möjligheter tillinitiativ på området som EU-samarbetet kan erbjuda. nu har anfört bör med anledning av motionK432 i denna del som sin mening ge regeringen till känna.Anslagsfrågor m.m.Polisens besparings- och rationaliseringsarbeteRiksdagen beslutade att sammanlagt 500miljoner kronor skall sparas inom Justitiedepartementetsarbetsområde. Besparingarna genomförs huvudsakligen genomrationaliseringar inom polisens område (prop. 1992/93:50, FiU1, JuU2y, rskr. Av sparbetingetåterstår för det kommande budgetåret 175 miljoner kronor.I samband med riksdagsbehandlingen av besparingsförslagetuttalade utskottet i sitt yttrande (1992/93:JuU2y) attbesparingarna på polisens område i huvudsak bör avseadministrativa funktioner samt att det bör undvikas attnedskärningar görs i den redan ansträngda operativaverksamheten.Rikspolisstyrelsen har successivt redovisat det pågåenderationaliseringsarbetet för regeringen, senast i en rapport den1 . Av rapporten framgår att länsstyrelsernaklarat besparingskravet för /94, att antaletresurstimmar inom polisväsendet ökat med samtatt flertalet länsstyrelser anser att man inte sänktden operativa nivån.Rikspolisstyrelsen drar slutsatsen att det ärförhållandevis få av de planerade rationaliseringsåtgärderna somhunnit genomföras. Däremot har det pågått och pågår ettomfattande förberedelsearbete som i stor utsträckning varitinriktat på strukturförändringar. Antalet polismyndigheter iriket, som uppgick till 117, har minskat till70. gör bedömningen att antaletpolismyndigheter kommer att uppgå till 49. än hälften av länen kommer det då att finnas endast enpolismyndighet.Regeringen gör i budgetpropositionen (s. 32) bedömningen attlänsstyrelserna genom sina hittillsvarande beslut lagt en godgrund för polismyndigheternas fortsatta rationaliseringsarbete.Regeringen konstaterar att ett mycket omfattandeförändringsarbete genomförts ; låt vara att planeradestrukturförändringar till en del ännu inte genomförts fullt utoch därigenom ännu inte givit full effekt. Det omfattanderationaliseringsarbetet har härtill genomförts parallellt medatt länspolismästarmodellen och det nya budgetsystemet med enmera resultatinriktad styrning av myndigheterna inompolisväsendet genomförts, något som enligt regeringen ställtbetydande krav såväl på länsstyrelserna och polismyndigheternasom på Rikspolisstyrelsen.När nu planeringen av strukturförändringarna i länen i stortär genomförd vill regeringen återigen betona attrationaliseringsarbetet måste bedrivas utifrånverksamhetsmässiga utgångspunkter. För att säkra attverksamheten bedrivs i enlighet med rättssäkerhetens krav ochatt resurserna används effektivt måste enligt regeringenstyrningen och uppföljningen av verksamheten utvecklasytterligare. Detta gäller såväl för den lokalapolisorganisationen som för den centrala nivån. FörRikspolisstyrelsens del innebär det, anför regeringen bl.a., attarbetet med att utveckla system för uppföljning och tillsyn avpolisverksamheten måste fortsätta.Utskottet kunde (1993/94:JuU8) i samband medbehandlingen av ett förslag från revisorer angåendepolisen konstatera att ett betydande reformarbete ägt rum påpolisens område . Utskottet pekade särskilt påatt det i utredningsbetänkandet (SOU 1993:92) Den centralapolisorganisationen förslag om förändringarbeträffande samt att det lokalt och regionaltinom polisorganisationen pågick omfattande rationaliseringar ochorganisatoriska förändringar. Utskottet tog ställning för attden centrala polisorganisationen och det pågåendeförändringsarbetet borde bli föremål för översyn av en bredparlamentarisk utredning. Detta gav som sin meningregeringen till känna (rskr. 69).I mars 1994 tillsatte regeringen polisutredning (dir.1994:19) med uppdrag att lämna förslag till uppgifter ochorganisation för den centrala polisorganisationen samt att göraen utvärdering av det pågående förändringsarbetet på regionaloch lokal nivå inom polisen. Utredningen skulle även föreslå enny ordning för grundutbildning av poliser. Utredningenredovisade delbetänkandet (SOU 1994:103)Studiemedelsfinansierad polisutbildning.Regeringen beslutade att lägga nedutredningen. Beslutet motiveras i budgetpropositionen (s. 21 f)av att roll i ett decentraliseratpolisväsende redan lagts fast genom riksdagsbeslut (seprop. 1989/90:155, JuU1, rskr. Arbetet med att renodlaRikspolisstyrelsens organisation i linje med dess nya roll somcentral förvaltningsmyndighet bör enligt regeringen nu kunnadrivas vidare av styrelsen själv med den av fastlagdainriktningen som grund. Regeringen anför vidare att utredningensuppgift att utvärdera förändringsarbetet på lokal och regionalnivå bör kunna bedrivas inom ramen för Rikspolisstyrelsensuppgift att vara motor i och stödja rationaliseringsarbetet. Detytterligare krav på besparingar inom polisväsendet som ställs ibudgetpropositionen gör det enligt regeringen mindre lämpligtatt nu genomföra en särskild utvärdering. När arbetet kommitlängre avser regeringen att återigen överväga en externutvärdering.Utskottet avgav ett yttrande(1994/95:JuU4y) till med anledning avregeringens skrivelse (1994/95:15) med redogörelse förregeringens behandling av skrivelser till regeringen.I yttrandet konstaterar utskottet att det saknas anledning attrikta kritik mot regeringen för beslutet att lägga nedpolisutredningen. Utskottet understryker vikten av attdet mycket omfattande förändringsarbetet inom polisen blirföremål för en kontinuerlig utvärdering. Utskottet anför att detavser att återkomma till den frågan i samband medbehandlingen av regeringens förslag till anslag förpolisväsendet.Besparingsförslagen i budgetpropositionenInledningRegeringen föreslår i budgetpropositionen, som antytts ovan,ytterligare besparingar inom rättsväsendet för det kommandebudgetåret och vill dessutom att godkänner vadregeringen anför om inriktningen av fortsatta besparingar inomJustitiedepartementets ansvarsområde för budgetåren 1997 /96För /96 () föreslår regeringenbesparingar inom olika delar av rättsväsendet om totalt ca 400miljoner kronor. Utskottet behandlar i detta ärende regeringensförslag endast såvitt det avser polisväsendet.För polisväsendets del föreslår regeringen för nästa budgetåren besparing om att fördelas med 17 miljonerkronor på , påSäkerhetspolisen och på den lokalapolisorganisationen.Denna besparing måste enligt vad regeringen anför ibudgetpropositionen (s. 33) i första hand tas ut genom ettintensifierat rationaliseringsarbete. Betydande krav kommerenligt regeringen att ställas på polismyndigheterna,länsstyrelserna och i detta arbete.Rationaliseringsarbetet måste, anförs det, till största delen hasom mål att med minskad personal åstadkomma ett bättre resultati verksamheten. För att förverkliga vinsterna irationaliseringsarbetet krävs enligt regeringen att åtgärdervidtas när det gäller polisväsendets personal. Under denkommande budgetperioden bör därför inte ske någon nyrekryteringav poliser och frivilliga avgångar bör underlättas.När det särskilt gäller rekryteringen av poliser konstateras ibudgetpropositionen att regeringen tidigare redovisat attantalet utbildade polismän i riket bör vara ca 16 700 och attriksdagen inte haft någon erinran däremot (prop. 1992/93:100bil. 3, JuU21, rskr. Av prognoser i den fördjupadeanslagsframställning som lämnade tillregeringen framgår att antalet färdigutbildadepoliser kommer att vara ca 17 500. Enligt regeringenär det antalsmål på 16 700 poliser som satts upp såledesuppfyllt, och något behov av rekrytering för att säkerställadenna nivå föreligger inte under den kommande budgetperioden.Regeringen anser att kapacitet i stället börutnyttjas för kompetensutveckling inom polisväsendet, särskiltbeträffande problemorienterad närpolisverksamhet ochkvalificerad kriminalpolisverksamhet. Regeringen ser också etttillfälligt uppehåll i nyrekryteringen som en lämplig tidpunktför regeringen att överväga hur polisutbildningen i störreutsträckning skall kunna samordnas med högskoleväsendet iövrigt. Den frågan kommer enligt regeringen att beredas vidare iJustitiedepartementet.Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att det genomfortsatt förändringsarbete trots de nu föreslagna besparingarnagår att behålla den operativa nivån i landet som helhet.Här kan anmärkas att rekryteringen till i ochmed /93 sker på grundval av länsstyrelsernasanmälningar om behovet av nyutbildade poliser. Systemet är enkonsekvens av att i princip samtliga kostnader förpolisverksamheten, också lönen till poliser, numera finansierasöver länsramar (se prop. 1991/92:100 bil. 3 s. 82).I motion Fi216 (kds) yrkas avslag på alla föreslagnabesparingar inom polisverksamheten under det kommandebudgetåret. Motionärerna i motionerna Ju215 (m) och Ju801 (m)motsätter sig besparingar i den lokala polisorganisationen underdet kommande budgetåret. De tar avstånd från regeringens planeratt stoppa nyrekryteringen till och att i övrigtgenomföra personalminskningar inom polisen. I motionerna Ju224(fp), Ju807 (mp) och Ju809 (c) anförs att medel bör avsättas såatt utbildningen av polisaspiranter vid kanfortsätta under det kommande budgetåret.Budgetåren 1997 och 1998Regeringen begär i budgetpropositionen (s. 15) riksdagensgodkännande av inriktningen av de besparingar inomJustitiedepartementets ansvarsområde för budgetåren 1997 och1998 som regeringen förordar. Enligt regeringen bör inriktningenvara att ytterligare skall sparas inomJustitiedepartementets ansvarsområde under de nämnda budgetåren.Den sammanlagda besparingen under hela mandatperioden skulledärmed uppgå till en miljard kronor.För att det skall vara möjligt att nå det föreslagna sparmåletställs det enligt vad regeringen anför i budgetpropositionen (s.2 f) krav på att reformarbetet inom rättsväsendet fortsätter närdet gäller såväl rättsreglerna som strukturen ochorganisationen. Som exempel nämns ett ökat användande avprövningstillstånd i främst hovrätterna och ett ökat användandeav alternativ till fängelse vilket minskar belastningen påkriminalvården. Inom området för samhällets rättshjälp i olikaformer kommer enligt regeringen sådana förändringar attgenomföras som minskar statens utgifter. Under förutsättning attarvsskattereformen genomförs kan vidare verksamheten medbouppteckningsregistrering vid tingsrätterna avskaffas elleråtminstone förenklas avsevärt vilket kan ge stora besparingar.Regeringen anser också att det finns utrymme för mer allmännarationaliseringar på andra delar av rättsväsendets olikaverksamhetsområden. Regeringen avser att senare återkomma med deförslag till lagstiftning och de direktiv som är nödvändiga föratt genomföra den skisserade nedskärningen av utgifterna inomrättsväsendet.Motionärerna i motion Ju801 (m) motsätter sig att besparingargörs inom den lokala polisorganisationen under budgetåren 1997och 1998.UtskottetUtskottet kan konstatera att det statsfinansiella läget ärsådant att det nu är nödvändigt att fatta beslut om fortsattabesparingar bl.a. inom rättsväsendet. Utskottet godtarregeringens förslag om att spara inompolisväsendet under det kommande budgetåret, och utskottet delarregeringens uppfattning om principerna för hur besparingen skalltas ut. Härav följer att utskottet instämmer i regeringensuppfattning att det den närmaste framtiden kommer att finnas etttillräckligt antal poliser även utan nyanställningar och att detinte bör ske någon nyrekrytering till under detkommande budgetåret. Med det anförda avstyrker utskottet bifalltill motionerna Fi216, Ju215, Ju801, Ju224, Ju807 och Ju809 ihär aktuell del.Utskottet återkommer nedan till frågan om den närmarefördelningen av sparbetinget på aktuella anslag.Utskottet godtar också vad regeringen anför om inriktningen avbesparingsarbetet inom arbetsområde förbudgetåren 1997 och 1998. Utskottet har således inget atterinra mot vare sig det uppsatta sparmålet på 600 miljonerkronor eller vad regeringen översiktligt anför om hur besparingskall kunna komma till stånd. får ta närmare ställningtill hithörande frågor när regeringen återkommer med färdigaförslag. Det finns t.ex. inte skäl för att nu göranågot uttalande om hur den framtida besparingen skall fördelaspå olika anslag. Motion Ju801 avstyrks i denna del.Utskottet vill i detta sammanhang avslutningsvis slå fast attdet är angeläget att det fortsatta rationaliseringsarbetet inompolisen bedrivs med kraft och på ett sådant sätt attnedskärningar av den operativa verksamheten undviks. Samtidigtmåste, som utskottet framhållit ovan, utvecklingen av depolisiära arbetsmetoderna fortsätta, bl.a. genom en utbyggnad avnärpolisverksamheten. För att detta skall vara möjligt ställsstora krav på de regionala och lokala polisorganisationernasförmåga att finna lämpliga organisationsstrukturer och attförändra polisarbetets innehåll. På central nivå harRikspolisstyrelsen en viktig uppgift i att verka för attförändringsarbetet bedrivs i enlighet med statsmakternasintentioner och på ett så långt det är möjligt enhetligt sätt.Detta innebär bl.a. att måste fortsättaarbetet med att förbättra sina system för uppföljning ochtillsyn av polisverksamheten. Även redovisningen av resultat ocheffekter av polisverksamheten bör successivt kunna förbättras.Utskottet förutsätter vidare att regeringen utan något särskilttillkännagivande från sida noga och fortlöpandeföljer förändringsarbetet inom polisen och, när detta kommitlängre, låter utvärdera det i lämplig form och därefterredovisar det för riksdagen.Anslag till RikspolisstyrelsenRegeringen föreslår ett ramanslag till på760 179 000 kr.I motion Fi216 (kds) begärs, som det får förstås, en ökning avanslaget med vilket motsvarar den avregeringen föreslagna besparingen för budgetåret.