bet · GI01SkU20 · 1995-03-28 00:00:00 — Motionen innehåller också särskilda yrkanden iolika frågor, och en del av dessa yrkanden behandlas avskatteutskottet i det aktuella betänkandet.Med anledning av yrkanden om skattepolitikens allmännainriktning i motionerna Sk328 yrkande 1, Sk349 yrkande 1 ochFi219 yrkande 8 samt med hänvisning till de i motion Fi211framlagda riktlinjerna för skattepolitiken vill vi anföraföljande.Den borgerliga regeringen genomförde ett stort antalförbättringar av skattestrukturen och sänkningar av vissaskatter för att förbättra villkoren för företagande och därmedskapa förutsättningar för tillväxt och nya jobb. Dess värre socialdemokratiska regeringen återställt de tidigareskadliga skattenivåerna och skärpt skattetrycket, bl.a. genomskärpt marginalskatt och ökade skattekilar. Många av deförbättringar i företagsklimatet som den borgerliga regeringengenomförde har avskaffats utan att något annat sätts i stället.De ekonomiska effekterna kan bli en stagnation som rycker undangrunden för en positiv utveckling av vår ekonomi. Att regeringenpå detta sätt slår sönder skattereformen och genomför avsevärdahöjningar av skattetrycket kommer att ge stora ekonomiskaskadeverkningar. Att försämra förutsättningarna för företag ochföretagare medför att fler människor blir arbetslösa och att deoffentliga finanserna försämras.Som vi framhåller i motion Fi211 är liberalernaanhängare av en generell välfärdspolitik, vilket kräver ettbetydande skatteuttag. Då är det angeläget att skatternautformas på ett från samhällsekonomisk synpunkt lämpligt sätt.Det är i det perspektivet som skattepolitik skallses.Vi menar för vår del att skattepolitiken nu måste utformas medkampen mot arbetslösheten som ledstjärna. De skatteförändringarsom vi föreslår syftar till att främja jobb, tillväxt ochföretagande. Våra förslag på skatteområdet innebär i stora dragatt dubbelbeskattningen av inkomster av aktier avskaffas, att enkvittningsrätt vid underskott i näringsverksamhet återinförs ochatt ett system med riskkapitalavdrag införs. Den högstamarginalskatten återgår till , och arbetsgivaravgifternasom höjdes återgår till nivå. Strävanbör vara en skattekvot som endast obetydligt överstiger 50 %.Genom att sänkningen av arbetsgivaravgifterna enligt vårtförslag delfinansieras med höjda skatter på miljöförstöring tasdet första steget på den bredare skatteväxling som skallutredas. Vad vi föreslår är alltså ett program för att stimuleraföretagande och därmed de nya jobben. Det handlar om långsiktigaförbättringar av de ekonomiska förutsättningarna för enexpansion i den privata sektorn, och en sådan expansion skaparförutsättningar för förbättringar av de offentliga finanserna.Det är vår bestämda uppfattning att det är i kampen för de nyajobben som kampen mot underskotten avgörs.Vad som här har anförts beträffande inriktningen avskattepolitiken bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande riktlinjer för beskattningen, utvärdering avskattereformen m.m.att med anledning av motionerna 1994/95:Sk328yrkande 1 i dessa delar, 1994/95:Sk349 yrkande 1 i dessa delaroch 1994/95:Fi219 yrkande 8 samt med avslag på motionerna1994/95:Sk350 yrkande 2 i vad avser inkomst av aktier,1994/95:Sk341 yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sk342 yrkande 1,1994/95:Fi212 yrkande 5 och 1994/95:Fi218 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad som här har anförts ominriktningen av kapital-, inkomst- och företagsbeskattningen.4. Riktlinjer för beskattningen, utvärdering av skattereformenm.m. (mom. 1 -- v)() hardels anfört följande:I finansplanen (avsnitt 5.5) hävdar regeringen att 1990 årsskattereform var fördelningspolitiskt balanserad. Som anförs imotion Sk341 av m.fl. (v) kan intedela denna uppfattning. Tvärtom pekar det analysmaterial somhittills är känt på att de fördelningspolitiska målen inteuppfylldes i praktiken.Enligt uppfattning var grundprinciperna i 1990års skattereform i huvudsak riktiga, men den praktiskautformningen och finansieringen ledde till fördelningspolitiskaskevheter. Skattereformen var inte bara en omläggning utan leddei praktiken till en skattesänkning. Enligt våra beräkningar varskattereformen underfinansierad med minst 20 miljarder kronor.T.o.m. den borgerliga regeringen erkände under sin mandattid attskattereformen var underfinansierad, med ca (se prop. 1993/94:100 bil. 1.1 s. 89). Andra bedömare haruppskattat underfinansieringen till vida större belopp. Denkraftiga sänkningen av marginalskatterna i förening medsparstimulerande åtgärder ledde till en sparboom hosinkomststarka grupper. Undersökningar visar att det stegradesparandet 1991--1994 är mycket ojämnt fördelat och att det är deinkomststarka grupperna som stått för merparten av det ökandesparandet. Försvagningen av köpkraften för inkomstsvaga grupper,tillsammans med sparboomen, gjorde att den effektiva efterfråganfrån hushållen sjönk kraftigt. Detta i sin tur förstärkte dendjupa lågkonjunktur som lidit av under en följd av år.Som framhålls i motion Sk341 är det viktigt för kommandeskattepolitiska beslut hur man bedömer fördelningsfrågorna ochatt utfallet av olika ekonomisk-politiska åtgärder värderas medhänsyn till fördelningspolitiska effekter. Den särskildautvärderingskommitté -- den s.k. -- som hartillsatts för att studera fördelningsfrågorna har inte slutförtsitt arbete. Det skulle vara av stort värde om utredningen kundeintensifiera sitt arbete så att ett mer fullständigtanalysmaterial kan redovisas.En genomgång av regeringen åtgärder på skatteområdetunder perioden --1994 visar att den borgerligariksdagsmajoriteten beslutat om skattesänkningar för företag,kapital, förmögenheter, arv och gåvor och att man samtidigtgenomdrivit en rad skattehöjningar för hushållen.Skattesänkningarna uppgår till ochskattehöjningarna till . avsågregeringen dessutom att driva igenom ytterligareskattesänkningar och motverkande höjningar. Man avsåg att sänkaskattesatsen för kapitalbeskattningen från , attslopa förmögenhetsskatten och att ytterligare höjaegenavgifterna. Nettot av dessa förändringar beräknades avregeringen till en inkomstförstärkning på 3,5 miljarderkronor. Den borgerliga regeringen lyckades på detta sätt attminska skatternas utjämnande funktion. Tanken på ett enkelt ochenhetligt skattesystem slogs sönder, och regeringen för avancerad skatteplanering och skatteundandragande.Under hösten 1994 slöts en överenskommelse mellanSocialdemokraterna och som resulterade i denekonomisk-politiska propositionen 1994/95:25. På skatteområdetinnebär denna överenskommelse att fick gehör förstora och väsentliga delar av sin skattepolitik. slöts enandra överenskommelse mellan och regeringen omhur avgiften till EU skulle finansieras. Även denna uppgörelseinnebar att fick gehör för väsentliga delar avsin skattepolitik. Enligt sammanställningarna i motion Sk341 gerdessa överenskommelser inkomstförstärkningar på sammanlagt 45miljarder kronor.Regeringen anför i finansplanen att utrymmet för ytterligareskattehöjningar är begränsat. kan biträda dennaanalys men menar att statsfinansiella och fördelningspolitiskaskäl talar för att vissa ytterligare skattehöjningar ärnödvändiga. uppskattar detta behov tillca . Det är också nödvändigt att göra en delomläggningar i skatteuttaget för att uppnå en bättrefördelningspolitisk profil och bättre miljöanpassning avskatteuttaget.I finansplanen anförs att förutsättningarna för enmiljörelaterad skatteväxling skall utredas. EnligtVänsterpartiets uppfattning bör detta arbete bedrivas med kraftoch skyndsamhet. Konkreta steg mot en miljörelateradskatteväxling bör tas redan under kommande budgetår.Vidare har regeringen avsatt ett utrymme på 2 miljarder kronorför sänkt företagsskatt. är av budget- ochfördelningsskäl kritiskt till denna utfästelse från regeringenssida. Om skattesänkningar skall göras inom företagssektorn börde dock styras så att de främst gynnar mindre företag.I finansplanen konstaterar regeringen att det är viktigt attmotverka skattebrott och olika former av skatteflykt.Vänsterpartiet instämmer och framhåller i motion Sk341 att detdärför är viktigt att inte göra fortsatta nedskärningar ianslagen till och skattekontrollen.Vad som här har anförts om skattepolitikens allmännainriktning och om skattereformens fördelningseffekter och ensnabb och samlad redovisning av utredningsarbetet i denna frågabör -- med bifall till motion Sk341 yrkandena 1 och 2-- som sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande riktlinjer för beskattningen, utvärdering avskattereformen m.m.att med bifall till motionerna 1994/95:Sk341yrkandena 1 och 2 och 1994/95:Fi218 yrkande 5 och med avslagpå motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 1 i dessa delar,1994/95:Sk350 yrkande 2 i vad avser inkomst av aktier,1994/95:Sk349 yrkande 1 i dessa delar, 1994/95:Sk342 yrkande1, 1994/95:Fi212 yrkande 5 och 1994/95:Fi219 yrkande 8a) som sin mening ger regeringen till känna vad som här haranförts beträffande skattereformens fördelningseffekter samt ensnabb och samlad redovisning av utredningsarbetet i denna fråga,b) som sin mening ger regeringen till känna vad som här haranförts beträffande skattepolitikens allmänna inriktning.5. Riktlinjer för beskattningen, utvärdering av skattereformenm.m. (mom. 1 -- mp)() hardels anfört följande:Enligt uppfattning måste den ekonomiskapolitikens huvudmål vara en ekologiskt uthållig och socialtansvarsfull samhällsutveckling. För att vi skall kunna ta tillvara de förutsättningar och möjligheter som har krävsdet att ekonomin underställs ekologiska, sociala, kulturella ochdemokratiska målsättningar. Motion Fi212 av m.fl.(mp) innehåller en politik inför 2000-talet som ligger i linjemed dessa grundläggande målsättningar. Detta synsätt präglarockså den skattepolitik som vill föra.Miljöpartiet anser att beskattningen av arbete totalt settinte skall ökas. Den bör i stället minskas och ersättas medfrämst miljörelaterade skatter. Vi anser också att inkomsttagarei högre inkomstskikt kan tåla en högre beskattning än andra.De höjda marginalskatterna medför emellertid problem ochtenderar att befästa och förstärka orättvisor. För att minskadessa olägenheter kräver motverkande åtgärder.Miljöpartiets politik innehåller en ny metod för krislösning.Denna nya metod är skatteväxlingsmodellen. Skatteväxling innebäratt skatten på arbete växlas mot miljörelaterade skatter, främstenergiskatter. Effekterna av en skatteväxling innebärsammanfattningsvis att det blir räntabelt för företagen attinvestera på ett hållbart sätt. De ökade vinsterna kommer attinvesteras på ett miljöoptimalt sätt. En skatteväxling innebärdessutom att återvinning av material, s.k. industriellakretslopp, gynnas eftersom återvinning kräver mer arbete ochmindre energi än produktion som baseras på jungfruliga råvaror.För hushållen blir det mer intressant att reparera ochunderhålla, vilket leder till fler jobb och ökad efterfrågan påhållbara produkter med lång livslängd och därmed bättreresurshushållning. Därtill kommer att skatteväxling påskyndarutvecklingen från industrisamhälle till tjänste- ochinformationssamhälle.Som framhålls i motionen sätter en skatteväxling i gångSverige på ett bärkraftigt sätt -- vi får en ekonomi somstimulerar en bättre miljöutveckling, fler jobb och ny, hållbarteknik.I enlighet med dessa krav yrkas i motionen miljörelateradeinkomstförstärkningar i form av höjd koldioxidskatt, uranskatt,vattenkraftsskatt, dieselskatt, bensinskatt, avfallsskatt, skattpå naturgrus och avgifter på konstgödsel och bekämpningsmedel.Motionen innehåller också krav på höjd skatt på alkohol ochtobak och höjd reklamskatt.Samtidigt föreslås miljörelaterade skattesänkningar ochutgifter. På skatteområdet innebär detta bl.a. kraftigasänkningar av arbetsgivaravgifterna och mervärdesskatten. Föratt kompensera glesbygdsboende föreslås ett generellt avdrag på2 för dem som bor i glesbygd. För ungdomar ochpensionärer föreslås ett halvt avdrag. Vidare föreslås attgrundavdraget höjs med utöver dagens grundavdrag.Därigenom kompenseras hushållen för de höjda energi- ochmiljöskatterna utan att styreffekten av dessa skatter gårförlorad.I motionen yrkas bl.a. att hos regeringen begärförslag till skatteväxling i enlighet med de allmänna riktlinjersom anges i motionen. Vad som här har anförts innebär att dettayrkande bör bifallas.Till frågan om grundavdraget återkommer jag i en särskildreservation i detta betänkande. De förslag i övrigt som läggsfram i motionen har styckats upp för att behandlas av riksdageni andra sammanhang.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande riktlinjer för beskattningen, utvärdering avskattereformen m.m.att med bifall till motion 1994/95:Fi212 yrkande 5och med avslag på motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 1 i dessadelar, 1994/95:Sk341 yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sk342yrkande 1, 1994/95:Sk349 yrkande 1 i dessa delar,1994/95:Sk350 yrkande 2 i vad avser inkomst av aktier,1994/95:Fi218 yrkande 5 och 1994/95:Fi219 yrkande 8 hosregeringen begär förslag till skatteväxling i enlighet med deallmänna riktlinjer som här har anförts.6. Riktlinjer för beskattningen, utvärdering av skattereformenm.m. (mom. 1 -- kds)() hardels anfört följande:Den kristdemokratiska politiken utgår från den kristnaförvaltarskapstanken som betonar människans personliga ochkollektiva ansvar för sig själv, sina medmänniskor,efterkommande generationer samt den fysiska livsmiljön. Vårekonomiska politik tar utifrån förvaltarskapstanken sinutgångspunkt i en social och ekologisk marknadsekonomi ocheftersträvar utveckling och stabilitet i samhällsekonomin. Somframhålls i motion Sk349 av m.fl. (kds) måste dettasynsätt också avspegla sig i skattepolitiken.Som framhålls i motion Sk349 bör ett gott samhälle byggasutifrån en marknadsekonomi som baseras på etiska principer ochstyrs av sociala och ekologiska hänsyn. Detta får ocksåkonsekvenser för den skattepolitik som kds vill föra. Enmålsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapaförutsättningar för nya jobb och en långsiktigt hållbarekonomisk utveckling. En ökad sysselsättning är en förutsättningför att minska det resursslöseri som den alltför högaarbetslösheten innebär. ökar skatteunderlaget, och deoffentliga utgifterna minskar. Därmed förbättras ocksåmöjligheterna att förstärka välfärden, vården och den socialaomsorgen och att åstadkomma en rättvis fördelning.Skattepolitikens huvuduppgift är att finansiera offentligverksamhet och är ett viktigt instrument för att uppnå mål somfull sysselsättning, stabil och uthållig tillväxt, rättvisfördelningspolitik, god miljö och hushållning. Skattesystemetbör så långt som möjligt vara långsiktigt stabilt och enkelt.Reglerna bör utformas så att de får en bred acceptans och inteleder till skatteundandragande och bristande skattemoral.Både teoretiskt och erfarenhetsmässigt kan exempel ges på hurskatter snedvrider resursanvändningen och effektiviteten iekonomin. har fortfarande ett av världens högstaskattetryck. Som framhålls i motion Sk349 har det höga svenskaskattetrycket och utformningen av skattesystemet lett till svagproduktivitetsutveckling, blygsamt nyföretagande och lågtintresse för att satsa riskvilligt kapital i svenska företag.Skattereformen, tillsammans med en rad strategiskaskattesänkningar som genomfördes under fyrklöverregeringen,förbättrade situationen för företagande och sparande. De massivaskattehöjningar som den socialdemokratiska regeringen i rasktakt drivit igenom efter valet går i rakt motsatt riktning.Det svenska skattetrycket måste långsiktigt sänkas.Skattetrycket bör inte överstiga av BNP, och på längresikt måste skatterna sänkas under denna nivå. I samband med enskatteväxling där skatter på arbete växlas mot skatter påenergi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser kansuccessivt krympande miljöskattebaser på ett naturligt sättbidra till en sänkning av skattetrycket. Som framhålls i vårmotion Sk349 får skatterna inte sänkas så att det rubbar densamhällsekonomiska balansen eller leder till problem medfinansieringen av en god utbildning, vård och omsorg.I motionen yrkas bl.a. att antar de här angivnariktlinjerna för skattepolitiken (yrkande 1). Jag yrkar bifalltill detta yrkande.I motionen läggs fram en rad förslag i enlighet med de härangivna riktlinjerna. Så krävs bl.a. en återgång till en maximalmarginalskatt på , en sänkning av löneskatterna ochåtgärder för att skapa fler jobb inom den privatatjänstesektorn. Till dessa frågor och till vissa andra detaljeråterkommer jag i särskilda reservationer i detta betänkande.Våra förslag i övrigt på skatteområdet innebär bl.a. sänktaegenavgifter till sjukförsäkringen, sänkta fastighetsskatter sompå sikt växlas mot kommunala avgifter, slopad dubbelbeskattningav avkastning på aktier, lättnader inom företagsbeskattningen isyfte framför allt att skapa flera jobb i småföretagen ochmervärdesskatt även på tidningar och på spel och dobbel. Dessafrågor och våra krav på skatteväxling behandlas i andrabetänkanden.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande riktlinjer för beskattningen, utvärdering avskattereformen m.m.att med bifall till motion 1994/95:Sk349 yrkande 1i dessa delar samt med avslag på motionerna 1994/95:Sk328yrkande 1 i dessa delar, 1994/95:Sk350 yrkande 2 i vad avserinkomst av aktier, 1994/95:Sk341 yrkandena 1 och 2,1994/95:Sk342 yrkande 1, 1994/95:Fi212 yrkande 5,1994/95:Fi218 yrkande 5 och 1994/95:Fi219 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad som här har anförtsbeträffande inriktningen av skattepolitiken.7. Det särskilda grundavdraget, det allmänna grundavdraget ochuttaget av statlig inkomstskatt (mom. 2 -- m), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:En av de främsta uppgifterna för skattepolitiken är attreducera de kraftigt höjda skattekilarna på arbetsinkomster,bl.a. genom att återgå till principen om en marginalskatt påhögst . bör inflationsskyddet återställas så attinte allt fler drabbas av den högsta marginalskatten.De krav som framställs i motionerna Sk328 yrkande 6 och Fi211yrkande 22 om att slopa den s.k. värnskatten bör alltså bifallasliksom också yrkande 7 i motion Sk328 om fullt inflationsskyddinom inkomstbeskattningen från . Även i motionSk349 krävs en återgång till i statlig inkomstskatt(yrkande 11), men yrkandet innebär också att det statligagrundavdraget skall slopas. Denna motion medför ej godtagbaraskatteskärpningar, jämfört med läget . Detta gällerockså flertalet av de övriga motionsyrkanden som behandlas idetta moment. När det gäller yrkandet i motion Fi212 om enhöjning av grundavdraget (yrkande 32) bör framhållas att dettayrkande grundar sig på ej godtagbara krav från motionärernassida om väsentligt högre energi- och miljöskatter.Enighet råder om att regeringens förslag om avtrappning av detsärskilda grundavdraget för folkpensionärer med kapitalinkomsterär olämpligt och att det inte bör genomföras. Propositionen böralltså, med bifall till motion Sk328 yrkande 20, avslås. Därmedär också motion Sf266 yrkande 3 i denna del tillgodosett. Vimotsätter oss utskottets förslag att i stället inhämta enmotsvarande budgetförstärkning genom att övervältra denföreslagna skatteskärpningen för vissa pensionärer till heltandra grupper. Att som utskottet föreslår begränsa grundavdragettill 0,24 basbelopp är en åtgärd som i första hand får bäras avlöntagare som redan har drabbats av alltför storaskatteskärpningar.dels vid moment 2 hemställt2. beträffande det särskilda grundavdraget, det allmännagrundavdraget och uttaget av statlig inkomstskattatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk328yrkandena 6, 7 och 20, 1994/95:Sk349 yrkande 11 i vad avserskattesatsen för statlig inkomstskatt och 1994/95:Fi211yrkande 22, med anledning av motion 1994/95:Sf266 yrkande 3såvitt avser det särskilda grundavdraget för pensionärer, medavslag på proposition 1994/95:100 bilaga 6 B II Försäkring vidålderdom m.m., s. 81 punkt 1, med avslag på utskottets förslagatt i stället för den i propositionen föreslagnabudgetförstärkningen sätta ned det allmänna grundavdraget med0,01 basbelopp och med avslag på motionerna 1994/95:Sk341yrkandena 3--7, 1994/95:Sk349 yrkande 11 i övrigt,1994/95:Fi212 yrkande 32 och 1994/95:Fi219 yrkandena 9 och10 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning omen återgång till skattesatsen för statlig inkomstskatt ochom fullt inflationsskydd vid beskattningen fr.o.m. den 1 januari1996.8. Det särskilda grundavdraget, det allmänna grundavdraget ochuttaget av statlig inkomstskatt (mom. 2 -- fp)() hardels anfört följande:En av de främsta uppgifterna för skattepolitiken är attreducera de kraftigt höjda skattekilarna på arbetsinkomster.Detta innebär bl.a. att man nu bör återgå till principen om enmarginalskatt på högst i enlighet med vad som föreslås imotion Fi211 yrkande 22. Motsvarande yrkande finns också imotionerna Sk328 yrkande 6 och Sk349 yrkande 11. Som framgår avmotion Fi211 finns det inte nu något utrymme för att återinföraen full indexreglering av skattesystemet så som yrkas i motionSk328 yrkande 7. avstyrker sådana skatteskärpningari form av slopat grundavdrag vid taxeringen till statliginkomstskatt som yrkas i motion Sk349 yrkande 11.Enighet råder om att regeringens förslag om avtrappning av detsärskilda grundavdraget för folkpensionärer med kapitalinkomsterär illa utformat och inte bör genomföras. Propositionen böralltså, med bifall till motion Sk328 yrkande 20, avslås. Därmedär också motion Sf266 yrkande 3 i denna del tillgodosett. Vimotsätter oss utskottets förslag att i stället för denföreslagna skatteskärpningen för vissa pensionärer införa enhöjd skatt för alla andra genom en begränsning av grundavdragettill 0,24 basbelopp. Budgetförstärkningen bör i stället skegenom minskade utgifter. Vi återkommer med sådana förslag i vårmotion med anledning av kompletteringspropositionen.dels vid moment 2 hemställt2. beträffande det särskilda grundavdraget, det allmännagrundavdraget och uttaget av statlig inkomstskattatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk328yrkandena 6 och 20, 1994/95:Sk349 yrkande 11 i vad avserskattesatsen för statlig inkomstskatt och 1994/95:Fi211yrkande 22, med anledning av motion 1994/95:Sf266 yrkande 3såvitt avser det särskilda grundavdraget för pensionärer, medavslag på proposition 1994/95:100 bilaga 6 B II Försäkring vidålderdom m.m., s. 81 punkt 1, med avslag på utskottets förslagatt i stället för den i propositionen föreslagnabudgetförstärkningen sätta ned det allmänna grundavdraget med0,01 basbelopp och med avslag på motionerna 1994/95:Sk328yrkande 7, 1994/95:Sk341 yrkandena 3--7, 1994/95:Sk349yrkande 11 i övrigt, 1994/95:Fi212 yrkande 32 och1994/95:Fi219 yrkandena 9 och 10 begär att regeringen läggerfram förslag till lagstiftning om en återgång till skattesatsen20 % för statlig inkomstskatt fr.o.m. den 1 januari 1996.9. Det särskilda grundavdraget, det allmänna grundavdraget ochuttaget av statlig inkomstskatt (mom. 2 -- v)() hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk341 talar fördelningsskäl för att ökainkomstskatten på högre inkomster. föreslår attinkomstskatten höjs genom två åtgärder:1. Grundavdraget slopas för inkomster över brytpunkten.2. Ett nytt skikt på inrättas för inkomster över300 000 kr.För att tillgodose fördelningspolitiska krav föreslårVänsterpartiet dessutom en skattesänkning för lägre inkomstskiktgenom en höjning av grundavdraget med ca 2 000 kr.Slopandet av grundavdraget sker enligt förslaggenom att avdraget trappas ned från en inkomstnivå på ca170 så att det helt upphör för inkomster överbrytpunkten. Förslaget innebär att marginalskatten stiger underbrytpunkten, men marginalskatten påverkas ej över brytpunkten.Motivet för den s.k. värnskatten är de dåliga statsfinanserna.De dåliga finanserna är inte av tillfällig art, och det hadedärför varit motiverat att besluta att höjningen skulle liggakvar . Ett alternativ till en mer ellermindre permanent höjning hade varit att knyta värnskatten tillstatsskuldens storlek, så att värnskatten t.ex. kunde ligga kvarfram till dess att ekonomi är så stabil att det finnsstatsfinansiellt utrymme att amortera ner statsskulden.