bet · GI01FiU16 · 1995-04-06 00:00:00 — och kostnader för statsskuldens förvaltning(prop. 1994/95:100 bil. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag till övergripandemål och anslag för verksamhet. Utskottet tillstyrker på allapunkter regeringens förslag. Regeringen föreslår i proposition 1994/95:100 bilaga 8 ()dels i avsnitt C och kostnader för statsskuldensförvaltning under rubriken prövning av verksamheten vidRiksgäldskontoret (s. 54--69)1. att godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inom områdetRiksgäldskontoret och kostnader för statsskuldens förvaltning för budgetåren1997 och 1998 som regeringen förordar i avsnittet Inledning,2. att godkänner att den övergripande målsättningen förRiksgäldskontorets statsskuldsfinansiering skall vara i enlighet med vadregeringen förordar i avsnittet Slutsatser,dels under punkt C 1 (s. 69--70)att till : Förvaltningskostnader för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på ,dels under punkt C 2 (s. 70--71)att till : Kostnader för upplåning ochlåneförvaltning för /96 anvisar ett förslagsanslag på1 ,dels under punkt C 3 (s. 72--76)1. att godkänner att den övergripande målsättningen förRiksgäldskontorets garantiverksamhet skall vara i enlighet med vad regeringenförordar i avsnittet Slutsatser,2. att till : Garantiverksamhet för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på ,dels under punkt C 4 (s. 76--78)att till : In- och utlåningsverksamhet /96 anvisar ett anslag på . InledningI bilaga till budgetpropositionen redovisar regeringenresultatet av en fördjupad prövning av verksamhet underbudgetåren 1995/96--1998 (bil. 8, s. 54--78). Regeringen anger i detsammanhanget vilka mål som framöver bör gälla för Riksgäldskontoretsstatsskuldfinansiering och garantiverksamhet. Regeringen lägger också framförslag om medelsanvisningen för kontorets verksamhet under nästa budgetår samtvilka besparingar som bör omfatta kontorets verksamhet fram t.o.m. budgetåret1998.Någon motion har inte väckts med anledning av propositionens förslag i dessadelar.Med anledning av den fördjupade anslagsprövningen har finansutskottet underärendets beredning haft en utfrågning av chef,riksgäldsdirektören , och överdirektör det följande behandlar utskottet regeringens förslag i den ordning de tasupp i propositionen. Frågan om anslaget till räntor på statsskulden m.m. tarutskottet inte upp i detta sammanhang. Det anslaget kommer utskottet attbehandla i ett särskilt betänkande som läggs fram i början av juni.Inriktningen av besparingsåtgärdernaI propositionen (bilaga 8, s. 55) framhålls i ett inledande avsnitt attRiksgäldskontorets förvaltningskostnadsanslag omfattas av regeringensbesparingskrav på utgifter för statlig konsumtion. /96 haranslaget räknats ned med ca . Vid det 18 månader långabudgetårets utgång motsvarar besparingen en nivåsänkning på . Under vart ochett av de båda efterföljande budgetåren skall förslagsanslaget minskas medytterligare . Totalt beräknas anslagsnivån därmed ha sänktsmed ca , motsvarande en samlad nivåsänkning med 11%.Regeringen föreslår att godkänner de besparingsåtgärder förbudgetåren 1997 och 1998 som förordas i detta inledande avsnitt.Finansutskottet biträder regeringens förslag.Övergripande mål för statsskuldsförvaltningSom övergripande mål för gäller attkontoret skall minimera kostnaderna för statsskulden inom ramen förpenningpolitikens krav. skall också bidra till en godkassahållning i staten och därigenom minska räntekostnaderna för staten.I propositionen (bilaga 8, s. 55--69) konstaterar regeringen attRiksgäldskontoret i allt väsentligt har uppnått de av fastlagda målenför verksamheten. När det gäller målet att minimera kostnaderna förstatsskulden har bedömningen av måluppfyllelsen framför allt grundats påjämförelser mellan de faktiska kostnaderna och kostnaderna för två s.k.riktmärkesportföljer, en portfölj för kronskulden och en för valutaskulden.Regeringen betonar att utvärderingen av statsskuldsförvaltningen inte bör görasenbart utifrån en sådan jämförelse. De marknadsvårdande insatser som vidtagitsför att säkerställa likviditeten på penning- och obligationsmarknaden är ocksåviktiga för arbetet med att långsiktigt minimera kostnaderna för statsskulden.Att upplåningen på den inhemska marknaden koncentrerats till ett system meds.k. benchmarklån bedömer regeringen vara en väl avvägd strategi. Regeringenvälkomnar också nya försök att emittera realräntelån som komplement till denominella benchmarklånen, under förutsättning att upplåningen kan säkerställastill rimliga realräntenivåer.Regeringen konstaterar att () vid sin årliga revisionav inte har haft några invändningar mot den lämnaderesultatredovisningen. I likhet med RRV anser emellertid regeringen attresultatredovisningen i fortsättningen bör kompletteras med analyser somförklarar och bedömer utfallet i förhållande till riktmärkesportföljerna föratt man skall få ett bättre underlag för jämförelser mellan åren. Vidare börresultatredovisningen utvecklas i de delar som behandlar resultatet av deåtgärder som vidtar för att hålla kostnaderna nere, t.ex.åtgärder i marknadsvårdande syfte.Enligt regeringen bör det övergripande målet för ligga fast, men målet bör ges en tidsmässig precisering.Målet för bör sålunda varaatt långsiktigt minimera kostnaderna för statsskulden inom ramen förpenningpolitikens krav.Av anslagsframställning framgår att kontoret ser det somett problem att det saknas övergripande riktlinjer för statsskuldens struktur.Riksgäldskontoret vill därför att regeringen i fortsättningen tar ställningtill den övergripande strukturen i statsskulden, vilket kan ske genom attregeringen anger ett specificerat intervall för räntebindningen i statsskulden.Därmed kan regeringen kontrollera skuldens ränterisk, dvs. styra hurkostnaderna påverkas när räntan förändras.Även regeringen anser det vara av central betydelse att gesklara riktlinjer för statsskuldsförvaltningen. Regeringen är dock inte bereddatt nu ta ställning till förslag om intervall förstatsskuldens räntebindning. Förslaget bör i stället prövas av en särskildutredning som regeringen avser att tillkalla. Utredningen skall också få iuppgift att analysera om systemet med riktmärkesportföljer är ett lämpligtutvärderingsinstrument. Vidare skall den pröva vilken fördelning som böreftersträvas mellan upplåning i svenska kronor och utländsk valuta.I avvaktan på utredningens förslag och regeringens ställningstagande tilldessa bör kostnadsjämförelsen göras enligt gällande ordning medriktmärkesportföljer. bör därmed enligt regeringen gesfortsatt bemyndigande att besluta om ramar och riktlinjer för upplåningen ochvilka avvikelser från riktmärket som kan tillåtas.Även inom kassahållningsområdet anser regeringen att det övergripande måletbör ligga fast, dvs. att skall bidra till en godkassahållning i staten för att på så sätt minska räntekostnaderna för staten.Verksamheten skall inriktas på de större betalningsflödena.Regeringen föreslår att godkänner förslaget till övergripande målför statsskuldsförvaltning.Finansutskottet har inget att erinra mot den föreslagna preciseringen avmålet för statsskuldsförvaltningen. Utskottet kan också godta att man iavvaktan på resultatet av den föreslagna utredningen inte lägger fast någrariktlinjer för statsskuldens struktur som föreslagit. Liksomregeringen anser utskottet att det är viktigt att man eftersträvar attsäkerställa likviditeten på penning- och obligationsmarknaden eftersom dettalångsiktigt bidrar till att kostnaderna för statsskulden begränsas.Användningen av benchmarklån har sålunda bidragit till att den svenskavärdepappersmarknaden blivit en av de mest likvida i världen, vilket främjat enkostnadseffektiv upplåning. Även realräntelån kan verka i samma riktning.Båda låneformerna har emellertid det gemensamt att de ger upphov till storatidsmässiga förskjutningar i utgifterna för statsskuldräntor. Statsbudgetensredovisning av statsskuldräntorna grundas nämligen på utgiftsmässiga principeroch någon periodisering av dessa inkomster och utgifter görs inte. Som en följdhärav ger ett tjugoårigt realräntelån inte upphov till några ränteutgifter påstatsbudgeten under lånets löptid. Belastningen uppkommer först den dag lånetlöses in då å andra sidan samtliga upplupna kostnader för lånet kommer attföras upp på budgeten. Utskottet har med hänsyn härtill tidigare uttalat attdet är angeläget att nuvarande utgiftsmässiga redovisning av statsskuldräntornakompletteras med en kostnadsmässig redovisning, i vilken inkomsterna från ochutgifterna för statsskulden har periodicerats på ett sådant sätt att denunderliggande utvecklingen tydliggörs. Ett steg i dennariktning har tagits med den redovisning som lämnas i årets finansplan (prop.100, bilaga 1, s. 98--99). En ökad användning av realräntelån förstärkeremellertid behovet av en väl utvecklad redovisning i detta avseende.Riksgäldskontorets förvaltningskostnaderI propositionen (bilaga 8, s. 69--70) föreslås att skall anvisa114,på ramanslaget : Förvaltningskostnader.Såsom tidigare nämnts har anslaget räknats ned med ,motsvarande det besparingskrav som har lagts på kontoret. För att tillgodoseriksdagens krav på ökad bruttoredovisning av statsbudgetens utgifter har tillanslaget förts kostnader för förvaltningen av de statligagarantierna. Dessa kostnader, som för /96 beräknas uppgå till10,, har nettoredovisats mot influtna avgifter ochåtervunna medel i garantigivningen, dvs. över anslaget har inget att erinra mot den gjorda medelsberäkningen utanbiträder regeringens förslag.Kostnader för upplåning och låneförvaltningI propositionen (bilaga 8, s. 70--71) föreslås att skall anvisa på förslagsanslaget : Kostnader förupplåning och låneförvaltning.Finansutskottet tillstyrker den föreslagna medelsberäkningen.Övergripande mål för garantiverksamhetI propositionen (bilaga 8, s. 74--75) förordar regeringen att de övergripandemålen för garantiverksamheten bör ligga fast, men att ett tillägg bör göras sommarkerar att kontoret på ett effektivt sätt skall tillhandahålla och bevakagarantier enligt beslut av riksdag och regering.Regeringens förslag till övergripande mål för Riksgäldskontoretsgarantigivning kan därmed formuleras på följande sätt. skallpå ett effektivt sätt tillhandahålla och bevaka garantier enligt beslut avriksdag och regering. Kostnaderna för garantiverksamheten skall täckas av dessintäkter, sett över en längre tidsperiod. skall även bidratill att andra myndigheters lån- och garantigivning bedrivs på ett effektivtsätt.Enligt regeringen bör löpande utvärdera statens totalagarantiverksamhet med avseende på riskexponering, effektivitet och resultatsamt fr.o.m. /96 till regeringen redovisa sinabedömningar och förslag inom dessa områden i en särskild rapport. RRV skallliksom tidigare rapportera till regeringen om garantiramar, gjordautfästelser, garanterad kapitalskuld samt inkomster och utgifter till följd avlämnade garantier.Regeringen anser att i garantiverksamheten bör prioriteraarbetet med att utveckla mått som anger faktiska och förväntade kostnader samteffektivitet och riskexponering i statlig garantiverksamhet. Vidare bör metoderför riskbaserade avgifts- och subventionsberäkningar tas fram. I samverkan medRRV bör slutligen också analysera de krav på förändringar idet statliga finansierings- och redovisningssystemet som kan bli aktuella samtöka de garantigivande myndigheternas kompetens genom olika informations- ochutbildningsinsatser.Regeringen föreslår att godkänner förslaget till övergripande målför garantigivning.Finansutskottet ansluter sig till regeringens förslag. Den statligagarantigivningen är mycket omfattande. Vid utgången av /94 hadestaten iklätt sig garantier för sammanlagt . Varjegaranti utgör en potentiell skuld som utlöses så snart garantin måste infrias.Staten kommer då att drabbas av en utgift som belastar statsbudgeten. Medhänsyn härtill är det enligt utskottets mening angeläget att redovisningen avden statliga garantiverksamheten utvecklas på det sätt som regeringenföreslagit. Redovisningen av riskexponering samt uppgifter om faktiska ochförväntade kostnader för de statliga garantierna bör utgöra ett viktigt inslagi årliga underlag för budgetbehandlingen. Enligt utskottets meningär det också viktigt att man på det sätt regeringen föreslagit tar fram metoderför riskbaserade avgifts- och subventionsberäkningar.Kostnader för garantiverksamhetenUnder ett särskilt förslagsanslag benämnt Riksgäldskontoret:Garantiverksamhet redovisas delar av den statliga garantiverksamheten. Anslagetfår användas för att täcka eventuella förluster dels till följd av statligagarantier till svensk varvsindustri och beställare av fartyg, dels till följdav statliga garantier som belastar annat anslag på statsbudgeten. Anslaget fåräven användas för att täcka eventuella förluster som uppkommer i samband medRiksgäldskontorets utlåning till statliga bolag. Fram t.o.m. innevarandebudgetår har lönekostnader och andra förvaltningskostnader som uppkommer iverksamheten belastat anslaget, men som tidigare berörts föreslår regeringenatt sådana kostnader skall föras över anslag förförvaltningskostnader. Influtna avgifter och återvunna medel har använts tillatt täcka verksamhetens kostnader. Överskott i verksamheten har förts motinkomsttitel.Regeringen föreslår att ett formellt belopp på anvisas på anslaget.Finansutskottet biträder regeringens förslag.Riksgäldskontorets in- och utlåningsverksamhetRiksgäldskontorets in- och utlåningsverksamhet redovisas överförslagsanslaget : In- och utlåningsverksamhet. På anslagetför kontoret upp avgifter från in- och utlåningen samt löner och övrigaförvaltningskostnader som är förknippade med denna verksamhet. Vidare redovisasöver anslaget avgifter för godkännande av handlingar för andra statligamyndigheters låneavtal m.m. Ränteinkomster från utlåningen och ränteutgifterredovisas däremot på anslaget Räntor på statsskulden m.m. Av propositionenframgår att har tagit fram en ny avgiftsmodell som skallinföras successivt under nästa budgetår. Enligt denna baseras avgiften intebara som på lånebeloppens storlek utan också servicegraden.Regeringen föreslår att ett formellt belopp på anvisas på anslaget.Finansutskottet tillstyrker regeringens förslag. beträffande inriktningen av besparingsåtgärdernaatt godkänner den i proposition 1994/95:100 bilaga 8 littera Cförordade inriktningen av besparingsåtgärderna inom området Riksgäldskontoretoch kostnader för statsskuldens förvaltning för budgetåren 1997 och 1998,2. beträffande övergripande mål för Riksgäldskontoretsstatsskuldsförvaltningatt godkänner den i proposition 1994/95:100 bilaga 8 littera Cförordade målsättningen för statsskuldsfinansiering,2. beträffande förvaltningskostnaderatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt C 1till : Förvaltningskostnader för /96 undersjunde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,3. beträffande kostnader för upplåning och låneförvaltningatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt C 2till : Kostnader för upplåning och låneförvaltning /96 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på1 ,4. beträffande övergripande mål för garantiverksamhetatt godkänner den i proposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt C 3yrkande 1 förordade övergripande målsättningen för Riksgäldskontoretsgarantiverksamhet,5. beträffande kostnader för garantiverksamhetenatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt C 3yrkande 2 till : Garantiverksamhet för budgetåret1995/96 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,6. beträffande in- och utlåningsverksamhetatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt C 4till : In- och utlåningsverksamhet för /96under sjunde huvudtiteln anvisar ett anslag på 1 000 kr.Stockholm den 6 april 1995På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit:Jan (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(), Per (), () och Skånberg (kds).