bet · GJ01JuU7 · 1995-11-23 00:00:00 — Om enenskild part överklagar kammarrättens beslut ärverket alltid motpart.Utskottet kan när det gällersocialförsäkringsmålen konstatera att de utgör enbetydande del av länsrätternas och kammarrätternastotala antal mål. /95 inkom 18 877socialförsäkringsmål till länsrätterna. Dettautgjorde av det totala antalet inkomna måltill länsrätterna. Antalet avgjorda mål ökadeunder detta budgetår och uppgick till 20 353vilket utgjorde av det totala antaletavgjorda mål. Balansen av socialförsäkringsmåluppgick vid budgetårets slut till 16 487 målvilket utgjorde av den totala balansen ilänsrätterna.Överklagandefrekvensen på socialförsäkringsmålenfrån länsrätt till kammarrätt utgjorde 39 %.Antalet inkomna socialförsäkringsmål tillkammarrätterna var under nämnda budgetår 7 898vilket var av det totala antalet inkomna mål.Antalet avgjorda socialförsäkringsmål uppgick till5 985 vilket var av kammarrätternas totalaantal avgjorda mål. Balansen socialförsäkringsmåluppgick till 8 380 och utgjorde av den totalabalansen i kammarrätterna.Utskottet har erfarit att , påuppdrag av , inhämtatlänsrätternas ståndpunkt till frågan omsocialförsäkringsmålen bör omfattas av denföreslagna reformen. Samtliga länsrätter framfördeatt så bör bli fallet och flera pekade särskilt påvikten av en effektiv prejudikatbildning.Enligt utskottets mening finns det inga sakligaskäl för att nu undanta socialförsäkringsmålenfrån den föreslagna reformen med en obligatorisktvåpartsprocess. Tvärtom bryter man därigenom denföreslagna principen för en mycket stor målgrupp.De skäl som utskottet tidigare anfört för reformentalar också med styrka för att reformen görsgenerell. Det bör således krävas mycket starkaskäl för undantag. Utskottet kan för sin del intese att de fördelar som införandet av enobligatorisk tvåpartsprocess för med sig medförbättrad prejudikatbildning och möjligheter tilländring av oriktiga avgöranden inte skulle gällaäven för socialförsäkringsmålens del. Vid sinaöverväganden har utskottet beaktat att en modelldär beslutsmyndigheten automatiskt är part, vilketär fallet vid en obligatorisk tvåpartsprocess, tersig betydligt enklare än den fakultativa ordningsom nu gäller. Det är praktiskt och merrättssäkert för alla inblandade att redan frånbörjan veta vilka som är parter i målet. RFV bördock alltjämt ha kvar sin rätt att inträda iprocessen. Utskottet förordar alltså, med avslagpå propositionens lagförslag i denna del, att ävensocialförsäkringsmålen skall omfattas av den nuföreslagna reformen. Utskottets nu gjordaställningstagande kräver en ändring i 20 kap. 12 §AFL. När det gäller lagförslagets närmareutformning i denna del vill utskottet nedan göravissa kommentarer.Först behandlar utskottet emellertid frågan omnågon ytterligare lagreglering är nödvändig medanledning av utskottets ställningstagande.Utskottet tänker här på huruvida beslutsgångeninom en allmän försäkringskassa kräver en särskildreglering av frågan vem som skall företrädaförsäkringskassan i ett socialförsäkringsmål i deallmänna förvaltningsdomstolarna och om dennareglering måste ske i lag.Beslut i ett socialförsäkringsärende inomförsäkringskassan sker i kassans namn och kanfattas av en tjänsteman eller av ensocialförsäkringsnämnd. Av 18 kap. 21 § AFLframgår vilka frågor en socialförsäkringsnämndskall avgöra. Det gäller ärenden omförtidspension, särskild efterlevandepension,handikappersättning och vårdbidrag samt även rätttill förmåner enligt vad som föreskrivs i fleraandra författningar, t.ex. vissa arbetsskademål.En socialförsäkringsnämnd skall vidare enligt 20kap. 10 § AFL ompröva vissa beslut som fattats aven tjänsteman i ärenden enligt lagen. Dennaomprövningsskyldighet föreligger också enligtflera andra författningar.Frågan om vem som skall företrädaförsäkringskassan i ett mål i länsrätten om enenskild part överklagat kassans beslut kan sesfrån olika håll. En utgångspunkt kan vara attsocialförsäkringsnämnd alltid företräderförsäkringskassan både i de ärenden där nämndenfattat det första beslutet och i de ärenden därnämnden omprövat en tjänstemans beslut. Avallmänna processrättsliga principer bör följa attnämnden kan uppdra åt t.ex. en tjänsteman vidkassan att utföra talan. Ett annat synsätt kanvara att nämnden inte behöver agera ytterligare iett överklagat mål utan att behörigheten då kanges åt en tjänsteman, en modell som används iskattemålen. I sådant fall bör också bestämmasvilken tjänsteman på som skallfå denna behörighet. Vidare bör ställning tas tillvem som skall fatta beslut om huruvidaförsäkringskassan skall överklaga en dom frånlänsrätten som gått kassan emot. Ställning börockså tas till om de aktuella frågorna skallregleras genom lag eller om det är tillräckligtatt det sker i förordningsform eller genomföreskrifter. Dessa spörsmål, som ligger utanförutskottets beredningsområde, kräver ytterligareöverväganden som bör göras inom regeringskansliet.Utskottet utgår från att de eventuella lagförslagsom kan anses erforderliga föreläggs iså god tid att de kan träda i kraft den 1 maj 1996samtidigt som reformen i övrigt. Vad utskottet nuanfört bör ges regeringen till känna.När det så gäller reformens ekonomiskakonsekvenser delar utskottet den i propositionenframförda uppfattningen att införandet avtvåpartsprocessen övergångsvis kan innebära ökadekostnader för såväl domstolarna sombeslutsmyndigheterna. Såvitt gällerförvaltningsmyndigheterna kan dessa behöva en visskompetensförstärkning för att klaraprocessföringen. Här skall dock erinras om attmyndigheternas aktiva medverkan endast kommer attkrävas i vissa fall när det skall hållas muntligförhandling och i övrigt i de fall när domstolenöverväger att ändra ett beslut till den enskildesförmån. Innan en utvärdering skett är det dockinte möjligt att göra någon närmare beräkning avde ekonomiska konsekvenserna av tvåpartsprocessen.Som framförs i propositionen talar dock ensammanfattande bedömning för att förslaget på siktkommer att leda till inte oväsentligakostnadsminskningar för det allmänna.När det gäller utskottets förslag till ändring ilagen om allmän försäkring vill utskottet lämnaföljande kommentar.Som framgår av lagförslaget (20 kap. 12 § AFL,bilaga 2) har RFV enligt paragrafens första styckeatt verka för att bestämmelserna om den allmännaförsäkringen tillämpas likformigt och rättvist.Paragrafens andra stycke har justerats så att detbättre överensstämmer med den nyatvåpartsprocessen.Bestämmelsen i andra stycket första meningen gerRFV rätt att föra det allmännas talan isocialförsäkringsmål även om behörigheten primärti länsrätt och kammarrätt, när enskild haröverklagat till länsrätt, ligger hosförsäkringskassan. Att är attbetrakta som en förvaltningsmyndighet i dettasammanhang framgår av förarbetena till den gamlaförvaltningslagen (prop. 1971:30 s. 317). Om enförsäkringskassa, med stöd avförvaltningsprocesslagen, överklagar en domstolsbeslut kan verket välja om det önskar övertapartsrollen eller inte. Verket har därigenom ocksåmöjlighet att överklaga i försäkringskassansställe. Verket har i likhet med vad som gäller förövriga centralmyndigheter möjlighet att genom rådoch anvisningar vägleda de lokala myndigheterna ifråga om vilka mål som bör föras vidare. IRegeringsrätten skall verket alltid föra detallmännas talan. I och med att det alltid kommeratt finnas en motpart finns det inte längre någotbehov av att särskilt reglera att domstolen skallkunna förelägga RFV att svara. Vill domstoleninhämta ett yttrande över viss fråga i ett mål därRFV inte är part kan det göras med stöd av 24 §FPL.Paragrafens tredje stycke motsvarar förstastyckets andra mening i paragrafens tidigarelydelse och är endast en redaktionell förändring.ÖvrigtUnder detta avsnitt tar utskottet upp några frågor som börbeaktas när det gäller de framlagda lagförslagen.I propositionens lagförslag 2.3 föreslås enändring i bl.a. 93 § lagen (1939:608) om enskildavägar. För att bestämmelsen skall överensstämmamed den nu gällande ordalydelsen bör en språkligjustering ske vid genomförandet på sätt somframgår av utskottets hemställan nedan.I lagförslag 2.7 föreslås en ändring i 40 §naturvårdslagen (1964:822). Vid genomförandet avändringen bör beaktas att lagrummet från den 1juli givits ny lydelse (SFS 1995:829). Dettabör ske på sätt som framgår av bilaga 3 tillutskottets betänkande.Lagförslag 2.12 innehåller förslag till ändring ibl.a. 14 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). Enmindre språklig justering bör vidtas vidgenomförandet på sätt som framgår av utskottetshemställan nedan.I lagförslag 2.47 föreslås en ändring i 11 §lagen (1992:1683) om provtagning på djur, m.m.Genom en lagändring som trädde i kraft den 1 juli1995 har den nu föreslagna ändringen redanvidtagits (prop. 1994/95:175, JoU19, rskr. 335,SFS 1995:552). Lagförslaget bör därför avslås.I lagförslag 2.51 föreslås en ändring i 9 kap. 11§ stiftelselagen (1994:1220). En motsvarandeändring bör ske i 10 kap. 13 § denna lag på sättframgår av bilaga 2 till utskottets betänkande.Stiftelselagen skall enligt lagen (1994:1221) omikraftträdande av stiftelselagen träda i kraft den1 . De nu föreslagna lagändringarnabör träda i kraft . Skäl förövergångsbestämmelser saknas då enligt utskottetsmening.Beträffande lagförslag 2.52 vill utskottet anföraföljande. Den bestämmelse i (1987:10) som ändringen avser (13 kap. 4 §)erhåller ny lydelse från (prop.1994/95:230, 1995/96:BoU1). Med hänsyn tillutskottets ställningstagande angåendeikraftträdande för den nu aktuella reformen börden nu föreslagna ändringen inte ske iändringslagen utan i på sättframgår av bilaga 2 till utskottets betänkande.Med hänsyn till den tid som krävs förmyndigheternas arbete med föreskrifter m.m. pågrund av den nya lagstiftningen börikraftträdandet för den senareläggas till den 1maj 1996.I övrigt har utskottet inte något att anföra ianledning av propositionen eller motionen. beträffande avslag påpropositionenatt avslår motion 1995/96:Ju5res.1 (v)2. beträffandesocialförsäkringsmålenatt med avslag på det i proposition 1995/96:22framlagda förslaget till lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring delsantar av utskottet i bilaga 2 upprättatförslag till lag om ändring i nämnda lag, delssom sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. beträffande lagförslag 2.3att antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1939:608) om enskilda vägar,dock med de ändringarna dels att i 93 § fjärdestycket ordet "skrivit" byts ut mot"föreskrivit", dels attikraftträdandetidpunkten bestäms till den 1maj 1996, 4. beträffande lagförslag 2.7att antar regeringens förslag till lag omändring i 40 § naturvårdslagen (1964:822)dels med den ändringen att lagrummet erhålleri bilaga 3 såsom Utskottets förslag betecknadelydelse, dels att ikraftträdandetidpunktenbestäms till ,5. beträffande lagförslag 2.12att antar regeringens förslag till lag omändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291),dock med de ändringarna dels att i 14 § orden"för målet" byts ut mot "för målets", delsatt ikraftträdandetidpunkten bestäms till den1 ,6. beträffande lagförslag 2.47att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1992:1683) om provtagning pådjur, m.m.,7. beträffande lagförslag 2.51att dels antar regeringens förslag till lag omändring i 9 kap. 11 § stiftelselagen(1994:1220) utom såvitt avser ikraftträdande-och övergångsbestämmelsen, dels antar avutskottet i bilaga 2 framlagt förslag till lagom ändring i nämnda lag,8. beträffande lagförslag 2.52att dels avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1995:000) om ändring i plan-och bygglagen (1987:10), dels antar avutskottet i bilaga 2 upprättat förslag tilllag om ändring i sistnämnda lag,9. beträffande övriga lagförslagatt , med den ändringen att ikraftträdandetbestäms till , antar följande ipropositionen framlagda förslag till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i lagen (1919:426) om flottningi allmän flottled,3. lag om ändring i lagen (1943:459) om tillsynöver hundar och katter,4. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkningav pensionsgrundande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring,5. lag om ändring i lagen (1966:742) om hotell-och pensionatrörelse,6. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggandeav pensionsutfästelse m.m.,7. lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387),8. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar,9. lag om ändring i rennäringslagen (1971:437),10. lag om ändring i livsmedelslagen (1971:511),11. lag om ändring i väglagen (1971:948),12. lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,13. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd,14. lag om ändring i lagen (1974:202) omberäkning av strafftid m.m.,15. lag om ändring i lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt,16. lag om ändring i lagen (1974:1066) omförfarande med förverkad egendom och hittegodsm.m.,17. lag om ändring utsädeslagen (1976:298),18. lag om ändring i lagen (1976:371) ombehandlingen av häktade och anhållna m.fl.,19. lag om ändring i passlagen (1978:302),20. lag om ändring i lagen (1979:357) omyrkesmässig försäljning av dyrkverktyg,21. lag om ändring i renhållningslagen(1979:596),22. lag om ändring i epizootilagen (1980:369),23. lag om ändring i lagen (1980:578) omordningsvakter,24. lag om ändring i lagen (1980:894) omjaktvårdsområden,25. lag om ändring i lagen (1981:533) omfiskevårdsområden,26. lag om ändring i lagen (1982:636) omanordnande av visst automatspel,27. lag om ändring i hälsoskyddslagen(1982:1080),28. lag om ändring i lagen (1983:1097) med vissabestämmelser om larmanläggningar m.m.,29. lag om ändring i räddningstjänstlagen(1986:1102),30. lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534),31. lag om ändring i produktsäkerhetslagen(1988:1604),32. lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift,33. lag om ändring i lagen (1990:613) ommiljöavgift på utsläpp av kväveoxider videnergiproduktion,34. lag om ändring i begravningslagen(1990:1144),35. lag om ändring i lagen (1990:1183) omtillfällig försäljning,36. lag om ändring i lagen (1992:1231) ommärkning av textilier,37. lag om ändring i lagen (1992:1232) ommärkning av hushållsapparater,38. lag om ändring i lagen (1992:1326) ompersonlig skyddsutrustning för privat bruk,39. lag om ändring i lagen (1992:1327) omleksakers säkerhet,40. lag om ändring i lagen (1992:1402) omundanförsel och förstöring,41. lag om ändring i lagen (1992:1512) omelektromagnetisk kompatibilitet,42. lag om ändring i lagen (1992:1514) ommåttenheter, mätningar och mätdon,43. lag om ändring i lagen (1992:1684) om EEG-handelsgödsel,44. lag om ändring i lagen (1994:137) ommottagande av asylsökande m.fl.,45. lag om ändring i lagen (1994:451) omförsöksverksamhet med intensivövervakning medelektronisk kontroll.Stockholm den 21 november 1995På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (),(), (m), SiwPersson (fp), (), AliceÅström (v), (), () ochKia ().ReservationAvslag på propositionen (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8som börjar med "Utskottet är" och på s. 9 slutarmed "utskottet strax" bort ha följande lydelse:Utskottet kan för sin del mot bakgrund av detovanstående se att förslaget i propositionen harfördelar och stöder därför i princip detta. Ilikhet med vad som framförs i motion Ju5 anserutskottet emellertid att reformen måste balanserasmed ökade möjligheter till rättshjälp iförvaltningsmålen. Bakgrunden härtill är följande.Domstolens utredningsansvar enligtförvaltningsprocesslagen kan i viss utsträckningersätta behovet av juridisk biträdeshjälp ochdärmed också behovet av rättshjälp. Rättshjälpbeviljas också restriktivt i förvaltningsmålen medhänvisning till denna utredningsskyldighet.Urholkas utredningsskyldigheten uppstår givetvisett ökat behov av biträde och rättshjälp. Den nuföreslagna ordningen kommer, enligt utskottetsmening, helt klart att medföra detta vilket ocksåframkommit i ärendet. Den särskilde utredare somsett över rättshjälpslagen har uttryckt, somredovisats ovan, att en tvåpartsprocess kan tunnaut domstolens utredningsskyldighet iförvaltningsmålen. Vidare har Lagrådet i ärendetuttryckt farhågor om att ett tvåpartssystem inomförvaltningsprocessen kommer att leda till enförskjutning i de praktiska handläggningsformernamot tillämpning av en förhandlingsprincip tillskillnad från den nu gällande officialprincipen,trots att några lagändringar härvidlag inteföreslagits i propositionen.Det anförda visar sammantaget att den nuföreslagna reformen med nödvändighet måstebalanseras genom utvidgade möjligheter tillrättshjälp så att inte principen om allas likhetinför lagen begränsas. En enskild, som tillmotpart får en myndighet med helt andrautredningsmöjligheter och resurser än vad enenskild part normalt har tillgång till, är i stortbehov av ett rättsligt biträde. Utskottet ärdärför inte berett att ställa sigbakom förslagen i propositionen. Utskottet utgårfrån att regeringen genast överväger vad utskottetnu uttalat och återkommer med de lagförslag somkan anses erforderliga. Vad utskottet här medanledning av motion Ju5 uttalat bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 1 bortha följande lydelse:1. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motion 1995/96:Ju5 delsavslår proposition 1995/96:22, dels som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.4Utskottets lagförslag1. Förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkringHärigenom föreskrivs att 20 kap. 12 § lagen(1962:381) om allmän försäkring skall ha följandelydelse.-------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse--------------------------------------------------------------------------------------------------20 kap.12 §[1]-------------------------------------------------Riksförsäkringsverkethar att verka för att har att verka för attbestämmelserna om den bestämmelserna om denallmänna försäkringen allmänna försäkringentillämpas likformigt tillämpas likformigtoch rättvist. Verket och rättvist.får, även till förmånför enskild part,överklaga domstols ochallmänförsäkringskassasbeslut samt begäraändring enligt 10 a §.-------------------------------------------------I mål, där en enskild Riksförsäkringsverketpart hos länsrätten får överta allmänöverklagar en allmän försäkringskassasförsäkringskassas uppgift att ibeslut, bestämmer länsrätten ochRiksförsäkringsverket kammarrätten föra detom verket skall vara allmännas talan.part i målet. Detsamma Riksförsäkringsverketgäller i mål i för det allmännas talankammarrätten, där en i Regeringsrätten.enskild part överklagatlänsrättens beslut.Även omRiksförsäkringsverketbeslutat att inte varapart, får domstolenförelägga verket attsvara i målet, om detfinns särskilda skäl.-------------------------------------------------Den omständigheten attRiksförsäkringsverketinte varit part idomstolen hindrar inteverket att överklagadomstolens beslut. Omen enskild partöverklagarkammarrättens beslut,är verket alltidmotpart.-------------------------------------------------Riksförsäkringsverketfår, även till förmånför enskild part,överklaga domstols ochförsäkringskassasbeslut samt begäraändring enligt 10 a §.---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft . Förbeslut som har meddelats av försäkringskassanföre ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.-------------------------------------------------**FOOTNOTES**[1]: Senaste lydelse 1991:215.52. Förslag till lag om ändring i plan-och bygglagen (1987:10)Härigenom föreskrivs att 13 kap. 4 § i plan-och bygglagen (1987:10) skall ha följandelydelse.-------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse--------------------------------------------------------------------------------------------------13 kap.4 §[2]1-------------------------------------------------beslut enligt 12 kap. 2 §huruvida prövning skall ske eller ej ochlänsstyrelsens förordnande enligt 12 kap. 4 §första stycket samt beslut enligt12 kap. 4 § andra stycket att lov ellerförhandsbesked inte skall gälla får inteöverklagas.-------------------------------------------------Andra beslut av Andra beslut avlänsstyrelsen enligt enligtdenna lag än de som denna lag än de somanges i första stycket anges i första stycketfår överklagas hos får överklagas hoskammarrätten om allmänbeslutet avser förvaltningsdomstol ombeslutet avser-------------------------------------------------1. bygglov eller förhandsbesked inom område meddetaljplan,-------------------------------------------------2. bygglov eller förhandsbesked inom område sominte omfattas av detaljplan och överklagandetavser frågan om åtgärderna utgörkompletteringsåtgärder enligt 8 kap. 13 §,uppfyller kraven i 3 kap. eller strider motområdesbestämmelser,-------------------------------------------------3. rivningslov eller marklov och överklagandetavser frågan om åtgärderna strider mot endetaljplan eller områdesbestämmelser,-------------------------------------------------4. förordnanden enligt 6 kap. 19 § att avståeller upplåta mark eller enligt 6 kap. 22 § omskyldighet att bekosta anläggande av gator ochvägar samt anordningar för vattenförsörjning ochavlopp,-------------------------------------------------5. fråga enligt 9 kap.,-------------------------------------------------6. påföljder och ingripanden enligt 10 kap.,-------------------------------------------------7. debitering av avgifter som anges i 11 kap. 5§,-------------------------------------------------hos regeringen i övriga fall.-------------------------------------------------Prövningstillståndkrävs vid överklagandetill kammarrätten.-------------------------------------------------Denna lag träder i kraft mentillämpas inte i de fall där det förstabeslutet i ärendet fattats . **FOOTNOTES**[2]:1 Lydelse enligt bet. 1995/96:BoU1.63. Förslag till lag om ändring istiftelselagen (1994:1220)Härigenom föreskrivs att 10 kap. 13 §stiftelselagen (1994:1220) skall ha följandelydelse.-------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse--------------------------------------------------------------------------------------------------10 kap.13 §-------------------------------------------------RegistreringsmyndighetensRegistreringsmyndighetensbeslut enligt denna lag beslut enligt denna lagfår överklagas till får överklagas hoskammarrätten. allmänförvaltningsdomstol.-------------------------------------------------Om Omregistreringsmyndighetensregistreringsmyndighetensbeslut överklagas skall beslut överklagas skallregistreringsmyndigheten registreringsmyndighetenföra talan för det föra talan för detallmänna. Överklagaskammarrättens beslut av domstolens beslut avregistreringsmyndigheten,registreringsmyndigheten,skall överklagandet ha skall överklagandet hakommit in inom tre kommit in inom treveckor från den dag då veckor från den dag dådet överklagade det överklagadebeslutet meddelades.