bet · GI01KU40 · 1995-04-06 00:00:00 — Artikelninnehåller ytterligare fem punkter.I den förklarande rapportens allmänna kommentarer anges att enviktig artikel syftar till att säkerställa att kommunerna hartillräckliga finansiella resurser till sitt förfogande påvillkor som inte inskränker den grundläggande självständigheten.I rapportens kommentar till artikel 9 framhålls att den lagligabefogenheten att utföra vissa funktioner är meningslös omkommunerna inte får de ekonomiska resurser som erfordras för attutöva dem. I kommentaren till artikelns andra punkt sägs attprincipen är att de ekonomiska resurser kommunen förfogar överskall motsvara de uppgifter som åvilar den och att detta ärsärskilt viktigt när det gäller uppgifter som specifikt ålagtskommunen.I propositionen om godkännande av konventionen uttaladeföredragande statsrådet att det svenska rättssystemet enligthans mening uppfyllde de krav som konventionen ställer och attett svenskt tillträde till konventionen därför inte krävde någralagändringar. I propositionens kommentar till artikel 9refererades de olika punkterna i artikeln. Vidare framhölls attde svenska kommunernas beskattningsrätt är grundlagsskyddad ochatt beskattningsrätten i princip är obegränsad. Detta vargivetvis enligt propositionen en väsentlig grund för kommunernasekonomiska oberoende. Även i övrigt måste det svenska systemetför kommunernas ekonomi anses uppfylla artikelns krav.I samband med den större omläggningen av statsbidragssystemetår 1993 formulerade regeringen den s.k.finansieringsprincipen som en grund för de finansiellarelationerna mellan staten och den kommunala sektorn (prop.1991/92:100, prop. 1991/92:150 del II, bet. Dennaprincip innebär att staten inte skall ålägga kommunerna nyauppgifter utan att säkerställa kommunernas möjligheteratt finansiera dessa. Finansieringsprincipens innebörd ochpraktiska uttolkning har varit föremål för diskussioner ochöverväganden i olika sammanhang. I samband med 1994 årskompletteringsproposition uttalades följande (prop. 1993/94:150bil. 7, bet. FiU19, rskr. 442).Principen omfattar enbart statligt beslutade åtgärder somdirekt tar sikte på den kommunala verksamheten. Som huvudregelskall gälla att principen inte omfattar frivillig verksamhet.Principen omfattar inte statliga beslut om åtgärder som intedirekt tar sikte på, men som ändå får direkta ekonomiskaeffekter för kommunsektorn. Effekterna av sådana åtgärder skalldäremot beaktas vid den bedömning som görs av detskattefinansierade utrymmet i samband med fastställandet avstatsbidragsramen.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att den lokala administrationen av valbekostas av kommunerna. Detta gäller även folkomröstningar,senast folkomröstningen om EU. Det kan enligt utskottets meninginte anses strida mot konvention om kommunalsjälvstyrelse att kommunerna får stå för de kostnader somuppkommer för dem i samband med valet till påett sätt som motsvarar vad som gällt enligt hittillsvarandeordning. Utskottet vill dock erinra om att frågor om kostnaderpå olika nivåer vid val behandlas i den pågående beredningen iregeringskansliet av och 1993 årsvallagskommittés betänkanden.Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlettnågra motioner. Utskottet tillstyrker förslaget.Lagförslagen i övrigtUtskottet har iakttagit vissa felskrivningar och missvisandehänvisningar i förslaget till lag om val till Europaparlamentetutöver dem som berörts ovan. Sålunda har i bestämmelsen omutfärdande av bevis för den som blivit utsedd till företrädare iEuropaparlamentet utsagts att valkretsen för den utsedde skallanges. Eftersom någon indelning i valkretsar inte skall göras idetta val, föreslår utskottet att föreskriften om angivande avvalkrets utgår. Utskottet föreslår i övrigt att de redaktionellaändringar görs som framgår av hemställan.Propositionen innehåller inte något förslag till reglering avde ekonomiska villkoren för dem som väljs till svenskaföreträdare i . Utskottet återkommer till dennafråga i ett senare betänkande (1994/95:KU48).Andra frågor om valUtöver de motioner som behandlats ovan har väckts ytterligare några motioner omvalfrågor. Dessa motioner behandlas nedan.Valkretsindelning vid kommunala valGällande ordningFör val av landstingsledamöter indelas också landstingen ivalkretsar. För val av kommunfullmäktige gäller att kommunernaskall delas in i valkretsar, om det finns fler än 24 000röstberättigade invånare i kommunen eller det skall utses minst51 fullmäktige för kommunen. Kommunen får också delas in ivalkretsar, om det finns fler än 6 000 röstberättigade ikommunen.Ett proportionellt valsystem innebär bl.a. att, sedan de fastavalkretsmandaten fördelats, avvikelser från ett proportionellträttvisande resultat korrigeras med hjälp av utjämningsmandat.Principen om proportionalitet genombryts av den s.k.småpartispärren. För val till infördesett proportionellt system vid valet . För fördelningen avmandaten i har spärren satts till treprocent av rösterna i hela landstinget.Mandaten i utgörs av fastavalkretsmandat och utjämningsmandat. Nio tiondelar av mandatenär fasta, och återstoden är utjämningsmandat. Länsstyrelsenfastställer antalet fasta valkretsmandat i varje valkrets. Detgörs på så sätt att valkretsen tillförs ett mandat för varjegång som antalet röstberättigade i kretsen är jämnt delbart meddet tal som erhålls när antalet röstberättigade ilandstingskommunen delas med antalet fasta valkretsmandat där.Fördelningen av de fasta valkretsmandaten och utjämningsmandatensker med tillämpning av den jämkade uddatalsmetoden. I envalkrets där ett parti inte fått något fast valkretsmandatanvänds dock en ojämkad metod vid fördelning av partiets förstautjämningsmandat. Anledningen till att en ojämkad metod användsi det senare fallet är att det ökar förutsättningarna för attett parti skall bli representerat i så många valkretsar sommöjligt.Fördelningen av mandaten i kommunfullmäktige sker för varjevalkrets proportionellt med den jämkade uddatalsmetoden. Någotutjämningsförfarande mellan valkretsar förekommer inte. Någonsärskild småpartispärr finns inte heller.UtredningsarbeteFrågan om att införa ett mer proportionellt system också förval till kommunfullmäktige har utretts utan att detlett till lagstiftning.Senast övervägdes frågan om utjämningsmandat och småpartispärrvid val till kommunfullmäktige av vallagskommitté.Kommittén påpekade i sitt slutbetänkande Vallagen (SOU 1994:30)att det från tid till annan förts fram krav på att införa ettmer proportionellt system också för val till kommunfullmäktigesamt att det gått den senaste mer ingåendeanalysen av frågan gjordes. Kommittén ansåg det därför varabefogat att presentera en sådan analys utifrån deförutsättningar som gäller . Tänkbara metoder för att ökaproportionaliteten diskuterades, och det finns enligt kommitténi princip tre olika metoder som kan användas. Det från teknisksynpunkt minst ingripande bedömdes vara att öka antalet mandatper valkrets. En annan möjlighet vore att avskaffavalkretsindelningen för kommunernas del eller i vart fallbegränsa möjligheterna till sådan indelning. Den tredjemöjligheten vore att införa ett utjämningsförfarande mellanvalkretsarna med hjälp av utjämningsmandat. Övervägande skältalar enligt kommittén för att den metoden bör användas om manvill öka proportionaliteten vid val till kommunfullmäktige. --Sammanfattningsvis ansåg kommittén att det nuvarande systemetger en relativt god proportionalitet men att det är möjligt attuppnå begränsade förbättringar vad gäller proportionaliteten förval till kommunfullmäktige. Kommittén avstod dock från attföreslå en nyordning, eftersom det inte hade varit möjligt attuppnå enighet i frågan om huruvida ett kommunproportionelltvalsystem bör förenas med en småpartispärr.Betänkandet har remissbehandlats och bereds för närvarandeinom regeringskansliet.Nomineringsrätts- och valkretskommittén har i uppdrag bl.a.att undersöka förutsättningarna för en eventuell delning avriksdagsvalkretsarna. Det står kommittén fritt att ta upp andranärliggande frågor som den finner angelägna och som ligger ilinje med utredningsarbetets syfte.MotionerI motion K706 av m.fl. (mp) anförmotionärerna att det i kommuner och landsting saknasutjämningsmandat. De anför vidare att indelningen av kommuneroch landsting i flera valkretsar har fördelar främst förgeografiskt väl koncentrerade partier men försvårar enproportionellt rättvis representation i kommun- ochlandstingsfullmäktige. Motionärerna anser att indelningen avkommunerna i valkretsar ofta har tillkommit av partitaktiskaskäl och är motiverad endast i särskilt stora kommuner. För attrepresentationen skall bli korrekt begär motionärerna attriksdagen skall besluta att fr.o.m. valet endast de tiostörsta kommunerna skall tillåtas ha fler valkretsar än en(yrkande 1), att de kommuner som har flera valkretsar skallfördela av mandaten som utjämningsmandat (yrkande2), att landstingen i de fall de består av flera valkretsarskall fördela av mandaten som utjämningsmandat(yrkande 3) samt att utjämningsmandat för kommuner och landstingskall fördelas efter den jämkade uddatalsmetoden (yrkande 4).Även () anser i motion K710 att indelningeni valkretsar i ett valsystem utan utjämningsmandat medföronödigt stora avvikelser från proportionell representation.Valsystemet bör därför modifieras antingen så att indelning avmedelstora kommuner i flera valkretsar undviks eller attutjämningsmandat införs. Motionären begär ett tillkännagivandetill regeringen om behovet av ett rättvisare valsystem ikommunala val.Tidigare utskottsbedömningUtskottet behandlade frågor om valkretsindelning senast underhösten 1994. I sitt av godkända betänkande1994/95:KU11 påpekade utskottet att valsystemet för val tillkommunfullmäktige utretts utan att det lett tilllagstiftning. vallagskommitté diskuterade tre olikametoder men avstod från att föreslå en nyordning, eftersom detinte hade varit möjligt att uppnå enighet i frågan om huruvidaett kommunproportionellt valsystem bör förenas med ensmåpartispärr.Utskottet ansåg att remissbehandling och beredning av 1993 årsvallagskommittés betänkande, liksom den nytillsatta kommitténsarbete med att undersöka förutsättningarna för en eventuelldelning av riksdagsvalkretsarna, borde avvaktas.Utskottets bedömningSom framgår ovan bereds 1993 årsvallagskommittés slutbetänkande med överväganden om denkommunala valkretsindelningen inom . Utskottetanser att resultatet av beredningen bör avvaktas och avstyrkermotionerna K706 yrkandena 1, 2 och 4 såvitt avsermandatfördelning i kommunerna och K710.Som också framgår ovan gäller ett proportionelltvalsystem för val till med en spärr på treprocent av rösterna i hela . Nio tiondelar avmandaten i är fasta, och återstoden ärutjämningsmandat. Fördelningen av mandaten sker med tillämpningav den jämkade uddatalsmetoden. Förslaget i motion K706yrkandena 3 och 4 såvitt avser mandatfördelning inom landstingenöverensstämmer således med gällande ordning. Motionen i dessadelar avstyrks.Egen valkrets för utlandssvenskarGällande ordningUtlandssvenskar tas, som ovan nämnts, upp i den särskildaröstlängden, som upprättas av . Liksom denallmänna röstlängden skall den särskilda röstlängden varaframställd . För att bli upptagen i densärskilda röstlängden krävs att man ansöker om det hosRiksskatteverket . Ansökan måste görasinför varje ordinarie val. Den som skall tas upp i särskildröstlängd förs upp i röstlängden för den valkrets där han ellerhon senast varit folkbokförd.Enligt uppgift som utskottet inhämtat från Riksskatteverketkan antalet utlandssvenskar som tas upp i särskild röstlängduppskattas till ca 21 000.Utredningsarbete1993 års vallagskommitté behandlade frågor om röstning iutlandet i sitt slutbetänkande Vallagen (SOU 1994:30). Kommitténkonstaterade att de alternativ som finns när det gäller att taupp utlandssvenskarna i röstlängd är att väljaren aktivt ansökerom det, att längden innebär en förteckning över deutlandssvenskar som har röstat eller att röstlängden tas framautomatiskt. Enligt kommitténs uppfattning bör systemet förröstlängdsframställning när det gäller utlandssvenskarna så närasom möjligt överensstämma med vad som gäller för den allmännaröstlängden. De bör tas upp i röstlängd på motsvarande sätt somröstberättigade personer som är folkbokförda i . Ettautomatiskt system vore därför enligt kommittén i sig attföredra, men om det fullt ut bör införas ett automatiskt systemberor på om man på ett godtagbart sätt kan bemästra de nackdelarsom finns med ett sådant system.Kommittén lämnade i betänkandet en kort redovisning försvenska medborgares utvandring från och återvandring tillSverige samt för möjligheterna att hålla uppgifterna aktuella.Kommittén föreslår att bl.a. den särskilda röstlängden, dvs. den röstlängd somutlandssvenskar tas upp i efter särskild ansökan, tas bort.Utlandssvenskarna skall med stöd av de uppgifter om utvandradesvenska medborgare som finns i folkbokföringssystemet tas upp isamma röstlängd som övriga väljare och då i det valdistrikt somde tillhörde när de utvandrade, ansvaret för att utlandssvensken finns med i röstlängdenockså i fortsättningen skall vila på den som flyttat ut urlandet; utlandssvensken skall få ett röstkort genom att anmälasin adress i utlandet, den som flyttar utomlands skall stå kvar i röstlängd och skall kunna förlänga genom att anmäla sinadress i utlandet.Betänkandet har remissbehandlats och bereds inomregeringskansliet.MotionI motion K705 föreslår () att skallbegära att regeringen tillsätter en utredning för att inrätta enegen valkrets för utlandsboende svenska medborgare. Han anseratt det är fel att utlandsboendes röster enligt nuvarande systemräknas i de valdistrikt där de var folkbokförda vidutflyttningen och hänvisar till att det finns ett gemensamtdistrikt vid beskattning av utlandsboende svenska medborgare,att har en utlandsavdelning som administreraralla utlandsboende pensionärers ärenden och det inom i utlandet har tillsatts en utredning om organiserandetav ett utlandsstift. Valkretsen för utlandssvenskar börbehandlas på samma sätt som övriga valkretsar, och partiernaförutsätts nominera kandidater på vanligt sätt. Skillnaden blirenligt motionären att dessa kandidater får förutsättas haerfarenhet och kunskap om de problem som möter utlandsboende avskilda kategorier och i ett personvalssystem finns detförutsättningar för att sådana kandidater kommer att vara merkända bland sina väljare än kandidaterna i den gamlamantalsskrivningsvalkretsen. I samband med inrättandet av enutlandsvalkrets bör också enligt motionären bestämmelserna omupptagande i röstlängd kunna ändras och ansökan om svenskt passhos svensk utlandsmyndighet kunna gälla som anmälan förupptagning i röstlängd.Utskottets bedömningUtskottet delar inte motionärens uppfattning om fördelarna meden egen valkrets för utlandssvenskar. Motion K705 avstyrks. beträffande rösträtt och valbarhet tillEuropaparlamentetatt antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om val till såvitt avser 5--7, 10--16och 19 §§, med den ändringen att i 7 § orden "" byts utmot orden "",2. beträffande den jämkade uddatalsmetoden ochsmåpartispärrenatt med avslag på motionerna 1994/95:K17,1994/95:K19 yrkandena 1 och 2, 1994/95:K20 och 1994/95:K224yrkande 6 antar det i propositionen framlagda förslaget till lagom val till såvitt avser 32 och 33 §§,res. 1 (v, mp)3. beträffande personröstningatt med avslag på motion 1994/95:K19 yrkande 3 antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om val tillEuropaparlamentet såvitt avser 21, 24 och 35--37 §§ med deändringarnaatt i 21 § tredje stycket orden "och tredje styckena" bytsut mot "stycket punkterna 1 och 3 och tredje stycket"och att i 37 § första stycket första meningen ordet"kandidat" byts ut mot ordet "företrädare",res. 2 (v)4. beträffande kandidatmarkeringatt avslår motion 1994/95:K711 yrkande 2,5. beträffande redovisning av personliga kampanjmedelatt avslår motion 1994/95:K619 yrkande 5,res. 3 (m) - motiv.6. beträffande tidpunkten för riksdagsvalatt avslår motion 1994/95:K619 yrkande 4,res. 4 (c, v)7. beträffande valdagatt avslår motion 1994/95:K702,8. beträffande poströstning i valet tillEuropaparlamentet att med avslag på motion1994/95:K18 antar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om val till såvitt avser 26 §,9. beträffande poströstning vid riksdagsval m.m.att avslår motionerna 1994/95:K707 och 1994/95:K716,10. beträffande röstning på fartygatt avslår motion 1994/95:K714,11. beträffande valsedelsutskickatt avslår motion 1994/95:K704,12. beträffande Valprövningsnämndenatt med bifall till motionerna 1994/95:K708 och1994/95:K715 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. beträffande anslag till allmänna valatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga 3till Allmänna val för /96 under andrahuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,14. beträffande regeringens lagförslag i övrigtatt antar de i propositionen framlagda förslagentilla) lag om val till i den mån förslaget inteomfattas av vad utskottet hemställt ovan med de ändringarnaatt i 28 § ordet "tredje" byts ut mot ordet "andra",att i 30 § andra stycket första meningen orden "1, 2," bytsut mot orden "1 och 2 §§, 3 § tredje stycket,",att i 40 § första stycket andra meningen orden "tid, partioch valkrets" byts ut mot orden "tid och parti"samt att i 41 § orden "36 §" byts ut mot orden "40 §",b) lag om ändring i lagen (1993:1404) om brevröstning iFörbundsrepubliken och i ,c) lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481),15. beträffande kommunala valkretsaratt avslår motionerna 1994/95:K706 yrkandena 1, 2och 4 i denna del och 1994/95:K710,res. 5 (fp, c, v)res. 6 (mp)16. beträffande mandatfördelning i landstingenatt avslår motion 1994/95:K706 yrkandena 3 och 4 idenna del,17. beträffande egen valkrets för utlandssvenskaratt avslår motion 1994/95:K705.Stockholm den 6 april 1995På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (m), (s), vonSydow (s), (), (),(), (), (),(), () och SivertCarlsson (c). Den jämkade uddatalsmetoden och småpartispärren (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet delar" och slutar med "yrkande 2." bort haföljande lydelse:Det avgörande motivet för den fyraprocentsspärr som gäller iriksdagsval har varit att underlätta en regeringsbildning. Detkan enligt utskottets mening ifrågasättas hur tungt dettaargument är vid riksdagsval. I fråga om val tillEuropaparlamentet saknar det dock helt relevans, eftersom detinte är fråga om att skapa underlag för majoritetsregeringar.Europaparlamentets största demokratiska betydelse ligger istället i att sprida information, delta i och väcka debatt samtutöva granskning gentemot EU:s övriga institutioner. Den s.k.naturliga spärren vid ett val med en valkrets och 22 mandat kanuppskattas till eller något därutöver, ochfyraprocentsspärren framstår i detta fall därför mer än någonsinsom ett medel för de stora partierna att försöka hindra småpartier och nya opinioner och grupper från att på lika villkordelta i det politiska livet. Uttalandet i propositionen att detproportionella valsystemet till följd av ett lågt valdeltagandebidragit till en fragmentering av partistrukturen iEuropaparlamentet får enligt utskottets uppfattning tolkas somett uttryck för en mycket stark federalistisk strävan efter merenhetliga partibildningar på Europanivå, vilket också ligger ilinje med artikel 138a i . Utskottet vill dockframhålla att det väsentliga inte är om partistrukturen iEuropaparlamentet är enhetlig utan om de folkvalda ärrepresentativa för sina väljare. Valsystemet bör underlätta enså bred representation och så stark folklig förankring sommöjligt.Med hänsyn till det anförda bör någon spärr mot småpartierinte gälla vid valet till , och regeringensförslag i denna del bör avslås.Användningen av den jämkade uddatalsmetoden vid fördelningenav mandat kommer, som medges i propositionen, att missgynnamindre partier. Utskottet anser inte att ett sådant missgynnandeär godtagbart och föreslår därför, liksom motionärerna i motionK19, att delningstalet ändras till 1.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande den jämkade uddatalsmetoden ochsmåpartispärrenatt med bifall till motionerna 1994/95:K17,1994/95:K19 yrkandena 1 och 2 och 1994/95:K20 och med anledningav motion 1994/95:K224 yrkande 6 dels antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om val tillEuropaparlamentet såvitt avser 32 § med den ändringen att andrameningen i paragrafen erhåller följande lydelse: "Vidmandatfördelningen används uddatalsmetoden med 1 som förstadivisor. ", dels avslår det i propositionen framlagdaförslaget till lag om val till såvitt avser33 §,2. Personröstning (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "I regeringsformen" och på s. 15 slutar med "avhemställan." bort ha följande lydelse:Förslaget om personröstning fanns inte med i den promemoriasom föregick propositionen. Skälet till detta måste enligtutskottets uppfattning vara att man inte ville införa ett heltnytt valsystem för riksval innan en ordentlig utvärdering gjortsav de försök som gjordes i en del kommuner i samband med 1994års val. Att införa personvalsinslag strider mot huvudlinjen attvalet till skall vara så likt ett ordinarieriksdagsval som möjligt. Ett ökat inslag av personval skullemöjligen kunna lösa interna problem i partier med starkaEU-kritiska opinioner. Utskottet anser dock inte att det finnsanledning att forcera fram ett införande av sådana inslag isamband med valet till Europaparlamentet.Utskottet avstyrker således regeringens lagförslag såvitt rörbestämmelser om personröstning. Härigenom vinner motion K19yrkande 3 bifall.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande personröstningatt med bifall till motion 1994/95:K19 yrkande 3dels antar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om val till Europaparlamentetsåvitt avser 21 § med den ändringen att andra och tredjestyckena ersätts av ett andra stycke med följande lydelse: Iövrigt gäller om valsedlar bestämmelserna i vallagen (1972:620)om valsedlar för val till .,såvitt avser 35 § med den ändringen att paragrafenerhåller följande lydelse: Centrala valmyndigheten skall förvarje valkrets bestämma ordningsföljden mellan kandidatnamnen påpartiernas valsedlar och på grundval därav utse företrädarnaenligt den ordning som anges i 36 § så att den kandidat somstår först i ordningen besätter det första mandatet, den somstår näst i ordningen det andra och så vidare efter sammagrund.,såvitt avser 36 § med den ändringen att paragrafenerhåller följande lydelse: Ordningen mellan kandidatnamnen ochutseende av ersättare för företrädare inom varje partifastställs genom särskilda uträkningar, allt i enlighet med vadsom gäller för riksdagsval enligt 14 kap. 6 och 7 §§ vallagen(1972:620). I övrigt tillämpas bestämmelserna i 14 kap. vallageni erforderliga delar.,dels avslår det i propositionen framlagda förslaget tilllag om val till såvitt avser 24 och 37 §§,3. Redovisning av personliga kampanjmedel (mom. 5,motiveringen), , och (alla m) anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Ifråga" och slutar med "Motionen avstyrks." bort ha följandelydelse:Den fråga som aktualiseras i motion K619 yrkande 5 kräverenligt utskottets mening ingående analyser och överväganden.Utskottet vill gärna understryka behovet av öppenhet i fråga omredovisning av kampanjmedel vid ett ökat inslag av personval.Detta kan även gälla andra bindningar. Utskottet har tidigareframhållit att utvecklingen måste följas med uppmärksamhet. Deerfarenheter som vinns vid valet till kansenare ligga till grund för vidare överväganden. Den ovan nämndaarbetsgruppen inom överväger frågor av etiskt slag medanknytning till uppdrag som riksdagsledamot. Enligt utskottetsuppfattning bör dessa frågor inte beredas av regeringen utan äri första hand en angelägenhet. Något tillkännagivandetill regeringen av det slag som begärs i motionen bör därförinte göras.4.