bet · GJ01KU12 · 1995-11-30 00:00:00 — Ändrade relationer mellan staten och I betänkandet behandlas regeringensförslag till riktlinjer för detfortsatta arbetet med ändraderelationer mellan staten och . Regeringens principförslagomfattar den rättsliga regleringen,ekonomi och uppbörd,begravningsverksamheten, den kyrkligaegendomen och vården avkulturhistoriska värden. Riktlinjernautgår från att skallkvarstå som en öppen, demokratisk ochrikstäckande folkkyrka. att i regeringsformen införssärskilda regler om lagstiftningangående och andratrossamfund och att Svenska kyrkansjälv får reglera sina angelägenheterinom ramen för bestämmelserna i en lagmen utan en från delegeradnormgivningskompetens. Vidare skall denkyrkliga egendomen efter enrelationsändring stå till kyrkansförfogande och kunna fåersättning för vården av denkulturhistoriskt värdefulla egendomen.Svenska kyrkans huvudmannaskap för denhelt övervägande delen avbegravningsverksamheten skall bestå. -Ett omfattande kompletterandeutredningsarbete kommer att behövagöras för att utarbeta mera detaljeradeförslag.Utskottet föreslår att riksdagengodkänner de av regeringen föreslagnariktlinjerna.Reservationer föreligger från v-ledamoten som anser att propositionenbör avslås, från fp-ledamöterna somönskar en tydligare förändring avrelationerna mellan staten och samt från m- och fp-ledamöternai fråga om ersättningen till för vården av kulturhistorisktvärdefull egendom. 1995/96:80 vari yrkas att riksdagengodkänner regeringens riktlinjer fördet fortsatta arbetet med ändraderelationer mellan staten och . 1995/96:K1 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en öppen folkkyrka,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om statens ersättning tillkyrkan för vård av kulturhistorisktvärdefull egendom.1995/96:K2 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att relationen mellan statenoch m.m. skall ordnasutifrån principen att fullreligionsfrihet skall råda,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att en lag omfattande allatrossamfund inkl. skallutformas,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att de fria trossamfundenges verkliga påverkansmöjligheter genomrepresentation i det vidareutvecklingsarbetet,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att rimligaövergångslösningar för Svenska kyrkanskall skapas i avvaktan på fulllikställighet mellan ochövriga trossamfund.1995/96:K3 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att denföreslagna kyrkoavgiften skall benämnaskyrkoskatt.1995/96:K4 av m.fl.(m, fp, kds) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rättför att själv få beslutaom sin avgiftsstruktur.1995/96:K5 av m.fl. (kds)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning tillkulturhistoriskt värdefull egendom,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utgångspunkten förKyrkoutjämningsutredningens arbete,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om det fortsatta arbetet medpersonalfrågorna.1995/96:K6 av m.fl.(fp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att inteskall vara ett offentligrättsligtsubjekt,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att särbestämmelser omtrossamfundet inte skallförekomma i regeringsformen,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att lagen om trossamfundskall präglas av strikt tillämpning avprincipen att inomkyrkliga frågor skallavgöras av själv.1995/96:K7 av m.fl. (v)vari yrkas1. att avslår regeringensproposition om Ändrade relationermellan staten och ,2. att hos regeringen begärförslag om skiljande av stat-kyrkaenligt vad i motionen anförts,3. att hos regeringen begärförslag om hur begravningsverksamheteni framtiden skall skötas när har frigjorts från staten,4. att hos regeringen begären parlamentarisk utredning om hurkulturhistoriskt värdefullakyrkobyggnader och kyrkoarkiven iframtiden skall garanteras god vård ochgott omhändertagande enligt vad imotionen anförts om statens ochkommunernas ansvar för dessa. InledningGällande bestämmelserRegleringen av Svenska kyrkanRegeringsformen innehåller iövergångsbestämmelserna bestämmelser omSvenska kyrkan (p. 9-12 och 14).I dessa bestämmelser anges attgrundläggande föreskrifter om och om kyrkomötet, som är enförsamling av valda ombud för , liksom föreskrifter som innebärändring av det ändamål för vilket denkyrkliga egendomen är avsedd, utfärdaspå samma sätt som riksdagsordningenshuvudbestämmelser. Innan sådan lagbeslutas skall kyrkomötets yttrandeinhämtas. Föreskrifter om tillhörighettill kräver samtycke avkyrkomötet. För vissa andraföreskrifter krävs yttrande avkyrkomötet.I regeringsformen tillförsäkrasmedborgarna religionsfrihet, dvs. attensam eller tillsammans med andra utövasin religion, och skydd mot tvång attge till känna sin åskådning i religiösthänseende samt mot tvång att tillhöratrossamfund.Den alldeles övervägande delen avviktiga bestämmelser om Svenska kyrkanfinns i kyrkolagen (1992:300). Lagen ärindelad i elva avdelningar. Där finnsföreskrifter om somtrossamfund, om medlemskap i , om den kyrkliga indelningen, omden lokala organisationen, om denregionala organisationen, om dencentrala organisationen, om biskops-och prästtjänster, om kyrkomusiken, omden kyrkliga egendomen samt om dekyrkliga valen.Svenska kyrkan som trossamfund är ettevangelisk-lutherskt trossamfund. Genomsina församlingar upprätthåller den enpå demokratisk grund uppbyggdriksomfattande verksamhet.Sverige är kyrkligt indelat iterritoriella församlingar, pastorat,kontrakt och stift. Därutöver finnsicke-territoriella församlingar.Grundläggande föreskrifter omkyrkomötets sammansättning, valen tillkyrkomötet, samt kyrkomötetsuppgifter och normgivning finns iavdelningen om kyrkans centralaorganisation. I kapitlet om kyrkomötetges det lagstöd som kyrkomötet behöverför att kunna meddela föreskrifter ialla de ämnen där normgivningen kandelegeras enligt regeringsformen. Detanges således att kyrkomötet genomkyrklig kungörelse får meddelaföreskrifter i följande ämnen.1. lära,2. det kyrkliga ämbetet,3. böcker,4. sakrament,gudstjänst och övriga handlingar,5. kollekter,6. central verksamhet förevangelisation, mission och övrigtutlandsarbete samt diakoni,7. kyrkomötets arbetssätt ochverksamheten hos myndigheter underkyrkomötet.Därutöver ges bemyndigande förkyrkomötet att vidaredelegeranormgivningen i vissa ämnen tillSvenska kyrkans centralstyrelse ellertill domkapitel, kyrkliga kommuner ochkyrkokommunala förvaltningsmyndigheter.Beträffande skyldigheten att betalaförsamlingsskatt finns föreskrifter ikommunalskattelagen (1928:370) ochlagen (1951:691) om viss lindring iskattskyldigheten för den som icketillhör . Skattesatsenför församlingsskatt bestäms enligt degrunder som anges i lagen (1965:269)med särskilda bestämmelser om kommunsoch annan menighets utdebitering avskatt, m.m.Bestämmelser om val tillkyrkofullmäktige och till direktvaldakyrkoråd finns i lagen (1972:704) omkyrkofullmäktigval, m.m.. Bestämmelserom rösträtt vid dessa val finns dock ikyrkolagen.Reglering av andra trossamfundI fråga om andra trossamfund än finns inte några särskildaregler för normgivningen. Föreskrifterom sådana trossamfund får meddelas ienlighet med regeringsformens allmännabestämmelser. Sådana föreskrifter ärnärmast att hänföra till föreskrifterom enskildas personliga och ekonomiskaförhållanden inbördes. skall enligt 8 kap. 2 §regeringsformen meddelas genom lag.Ärendets beredningRegeringens förslag bygger påKyrkoberedningens betänkande Staten ochtrossamfunden (SOU 1994:42), vilketvarit föremål för en mycket bredremissbehandling. Regeringen har undervåren 1995 vid partiledaröverläggningarinformerat om det pågående arbetet medändrade relationer mellan staten ochSvenska kyrkan. I enlighet medföreskrifterna iövergångsbestämmelserna tillregeringsformen har regeringen vidareinhämtat kyrkomötets yttrande över sittförslag.Principiella utgångspunkterPropositionens huvudsakliga innehållm.m.Det principförslag om de framtidarelationerna mellan staten och som läggs fram i propositionenhar som utgångspunkt att Svenska kyrkanskall kunna bevara sin identitet som enöppen, demokratisk och rikstäckandefolkkyrka, vilket bör framgå av ensärskild lag. uppnås enstörre likställighet i förhållande tillandra trossamfund genom ettkonstitutionellt skydd för allatrossamfund.Principförslaget omfattar den rättsligaregleringen, ekonomi och uppbörd,begravningsverksamheten, den kyrkligaegendomen och vården avkulturhistoriska värden. Det innebär ihuvudsak följande.- I regeringsformen införs särskildaregler om lagstiftning angåendeSvenska kyrkan och andra trossamfund.- får själv reglera sinaangelägenheter inom ramen förbestämmelserna i en lag men utan enfrån delegeradnormgivningskompetens.- Frågan om handlingars offentlighet iSvenska kyrkan utreds ytterligare medinriktning på attoffentlighetsprincipen skall tillämpasäven i fortsättningen.- En skyldighet för den som tillhörSvenska kyrkan att betala en lokaltbeslutad kyrkoavgift ersätternuvarande kyrkoskatt. Avgiften tas uti proportion till inkomsten.- Staten biträder - ellerannat trossamfund efter beslut avregeringen - med uppbörden av avgift.- De praktiska, ekonomiska och rättsligakonsekvenserna förbegravningsverksamheten i en nystat-kyrkarelation utreds ytterligare.Svenska kyrkans huvudmannaskap för denhelt övervägande delen avbegravningsverksamheten skall bestå.Finansieringen avbegravningsverksamheten skall varalokalt förankrad. De som tillhörSvenska kyrkan betalar sina kostnadervia kyrkoavgiften.- Den kyrkliga egendomen står efter enrelationsändring till kyrkansförfogande.- bör kunna få vissersättning av staten för vården av denkulturhistoriskt värdefulla egendomen.Ett kompletterande utredningsarbetebehöver enligt propositionen genomförasför att utarbeta mer detaljeradeförslag.Den rättsliga regleringen enligtpropositionenRegeringens förslag innebär i fråga omkonstitutionella frågor följande.I regeringsformen förs in särskildaregler om lagstiftning angående och andra trossamfund. får beslutas i sammaordning som gäller förhuvudbestämmelserna iriksdagsordningen. fårsjälv reglera sina angelägenheter inomramen för en lag men utanstatsrättsligt grundadnormgivningskompetens.Församlingarnas kommunstatus upphör.Frågan om handlingars offentlighet iSvenska kyrkan utreds ytterligare medinriktning på attoffentlighetsprincipen skall tillämpasäven i fortsättningen.Någon reglering i regeringsformen avfrågan om gemensam eller skilda lagarför och övrigatrossamfund föreslås däremot inte.I fråga om lagstiftning i övrigt omSvenska kyrkan innebär förslagetföljande.Det som är principiellt viktigt och avgrundläggande karaktär för tas in i en särskild lag omSvenska kyrkan. Där anges bl.a. attkyrkan skall vara en evangelisk-luthersk kyrka med episkopal struktur,en öppen folkkyrka, demokratisktuppbyggd och rikstäckande.Församlingarnas och stiftens roll ochsjälvbestämmande skall framgå. I lagenanges således vissa grundläggandebestämmelser om Svenska kyrkansorganisatoriska uppbyggnad och omskyldigheten för dem som tillhörSvenska kyrkan att betala lokalt ochregionalt beslutad kyrkoavgift. - Dennärmare gränsdragningen mellaninnehållet i lagen om Svenska kyrkanoch en inomkyrklig reglering prövas iett fortsatt utredningsarbete.Lagstiftning om andra trossamfund tordeenligt propositionen komma att handlaom regler för exempelvis trossamfundsregistrering.MotionerI en motion, 1995/96:K7 av KennethKvist m.fl. (v), yrkas avslag påpropositionen (yrkande 1) samt förslagom skiljandet av stat-kyrka enligt vadi motionen anförts (yrkande 2), och omhur begravningsverksamheten i framtidenskall skötas när harfrigjorts från staten (yrkande 3).Vidare begärs en parlamentariskutredning om hur kulturhistorisktvärdefulla kyrkobyggnader ochkyrkoarkiven skallgaranteras god vård och gottomhändertagande (yrkande 4).Motionärerna anser attregeringsformens föreskrift omreligionsfrihet räcker, och de anföratt inga andra organisationer -politiska, fackliga eller andra - harnågon särskild lag. De anser det stridamot föreningsfriheten att göra ensärlagstiftning för trossamfunden ochifrågasätter hur vi skall klaraförsvaret av vår demokratisyn gentemotolika auktoritära uppfattningar omgudsstaten som överordnad människanslagar, om får behållasin särställning i förhållande tillstaten. Enligt motionärerna behövsinga ytterligare utredningar omkonstitutionella och andra rättsfrågor,uppbördsförfarandet, den kyrkligaegendomens förvaltande ochpersonalfrågor. Motionärerna medger attett skiljande av frånstaten kan medföra problem om det skeralltför hastigt och anser att entioårsperiod är en väl tilltagen ochlämplig övergångstid.Beträffande frågan om kulturhistorisktvärdefulla kyrkobyggnader m.m. ansermotionärerna att en lösning som kandiskuteras är att föra över allakyrkobyggnader till att förvaltas av ensärskild fond. Kostnaden förkulturhistoriskt värdefulla kyrkor ärenligt motionärerna ett gemensamtansvar och bör ligga på stat och kommunpå samma sätt som kostnaden för slott,museer etc., medan vården av andrakyrkobyggnader bör skötas av samfunden.En kritisk hållning till propositionenintas i motion 1995/96:K6 av LarsLeijonborg m.fl. (fp). I motionenbegärs tillkännagivanden om att inte skall vara ettoffentligrättsligt subjekt (yrkande 1),om att särbestämmelser om trossamfundetSvenska kyrkan inte skall förekomma iregeringsformen (yrkande 2) och om attlagen om trossamfund skall präglas avstrikt tillämpning av principen attinomkyrkliga frågor skall avgöras avSvenska kyrkan själv (yrkande 3).Motionärerna anser att stora stegunder tagits i riktningmot en lösning av frågan om att skiljakyrkan från staten men att regeringensförslag inte är en principielltgodtagbar och långsiktig lösning av frågan. Ett ovillkorligt bifall tillpropositionen är enligt motionärernainte vägen att nå ett avskaffande avstatskyrkosystemet. De ifrågasättervilken princip propositionen egentligenvilar på, om det är principen attkyrkan bör skiljas från staten eller omdet snarare är en samling kompromissermellan olika principer, som gör detomöjligt att veta vad iframtiden har för ställning. Enligtmotionärerna innebär propositionen attSvenska kyrkan kommer att behålla ensådan särställning att statskyrkosystemet i praktiken består, och dettaförhållande konstitueras främst av attSvenska kyrkan föreslås även iframtiden bli föremål för en relativtomfattande särlagstiftning och ev.också ett särskilt omnämnande iregeringsformen.Bara utgångspunkten att Svenska kyrkanskall behandlas på samma sätt som andratrossamfund är enligt motionärernaförenlig med full religionsfrihet. Medhänsyn till historiska fakta och önskanatt genomföra en reform i störstamöjliga samförstånd kan dock vissaundantag från en strikt likabehandlingaccepteras, åtminstone under enövergångstid. Detta gäller t.ex. tankenatt skulle kunna fåhjälp från staten med insamling avmedlemsavgifter, även om det ipraktiken kan bli svårt för andratrossamfund att utnyttja en motsvarandehjälp. Motionärerna kan acceptera attdet i en ny lag om trossamfund förs invissa bestämmelser som reglerarkvarstående särskilda relationer mellanstaten och trossamfundet , men eftersom utformningen avdenna lag är extremt viktig urreligionsfrihetssynpunkt måsteregleringen inskränkas till det som ärnödvändigt.Frågor som har med kyrkans tro ochinre liv måste enligt motionärernaregleras inomkyrkligt, och de anserinte att det är statsmakternas sak attbestämma att skall ha enepiskopal struktur, att valsystemet vidinterna kyrkliga val skall varautformat på ett visst sätt, attkyrkoavgiften skall betecknaskyrkoskatt, att beslut i lägre instansskall kunna överprövas i en vissordning, att offentlighetsprincipenskall tillämpas, att en vissärendefördelning skall tillämpas mellankyrkans lokala, regionala och centralanivåer m.m.Även i motion 1995/96:K2 av vonEssen (m) uttrycks en kritiskinställning. Motionären begärtillkännagivanden om att relationenmellan staten och m.m.skall ordnas utifrån principen att fullreligionsfrihet skall råda (yrkande 1)och om att en lag omfattande allatrossamfund inkl. skallutformas (yrkande 2). Vidare framställsyrkanden om de fria trossamfundenspåverkansmöjligheter i det vidareutvecklingsarbetet och om rimligaövergångslösningar för Svenska kyrkan.Dessa yrkanden behandlas nedan iavsnittet om fortsatt utredningsarbeteoch relationsförändringensgenomförande.Regeringens förslag löser enligtmotionären inte de grundläggandeproblemen utan riskerar att bevarastrukturer och arbetssätt som intevisat sig framgångsrika i vad avserkyrkans och det kristna budskapets rolli samhällsutvecklingen. Motionärenanser att det inte är rimligt attsärbehandla ett trossamfund, utan allatrossamfund bör regleras i en lag utannågon reglering av bekännelse,utbredningsområde, uppbyggnad ochorganisation. Han anser vidare attstaten inte bör ställa sådana krav påSvenska kyrkan eller ge den sådanauppdrag att den fortsättningsvis bliren del av det offentliga och omfattasav offentlighetsprincipen, attbegravningsväsendet bör överföras tillde borgerliga kommunerna, att mångakyrkor, liksom vissa byggnadertillhöriga andra trossamfund, ingår iett gemensamt kulturarv och att detdärför är naturligt med ett statligtengagemang samt att uppbörd avkyrkoavgift bör kunna ske med hjälp avden statliga administrationen på sammavillkor för alla trossamfund.Propositionen välkomnas däremot imotion 1995/96:K1 av m.fl.(m) som ett viktigt steg i arbetet attfrigöra kyrkan från staten.Motionärerna begär ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om en öppenfolkkyrka (yrkande 1).Enligt motionärerna bör det särskiltbetonas att ett frigörande av kyrkanfrån staten inte får innebära attkyrkan skiljs från historiaeller identitet. Det är för dem avgrundläggande betydelse att kyrkan gesmöjlighet att verka som en öppenfolkkyrka i alla delar av vårt land medett levande församlingsliv såväl pålandsbygden som i städerna, och de serpositivt på förslaget att införa ensärskild lag om medtydliga formuleringar om att kyrkanskall vara en öppen folkkyrka,demokratiskt byggd och rikstäckande.Motionärerna anför vidare att i vårt land av hävd ochtradition har en särställning iförhållande till andra samfund och detär därför varken lämpligt eller möjligtatt helt jämställa meddessa samfund. Mot den bakgrunden ärdet följdriktigt att utforma ensärskild lag som innehåller det som ärprincipiellt viktigt och avgrundläggande karaktär för Svenskakyrkan.BakgrundFrågan om rättsligaställningVid bedömning av frågan om kyrkansställning i rättsligt hänseende börnoteras att det inte utan vidare kansägas råda någon klar motsättning inomrättsordningen mellan offentlig rättoch civilrätt. Som utgångspunkt gällerdock att den offentliga rätten avsersamhällets organisation och dessförhållande till de enskilda underutövning av samhällsorganens offentligamakt, medan civilrätten reglerar denenskilda sammanlevnaden människoremellan. Offentlig rätt har definieratssom regler om statens organisation,statsorganens befogenheter,myndighetsförfarandet m.m. Stats- ochförvaltningsrätt kan nämnas somcentrala delar av den offentligarätten. Även skatterätten hör till denoffentliga rätten.Stats- och förvaltningsrätten utgårvisserligen från de statliga ochkommunala organen och dessas verksamhetmen har också som viktig uppgift attbeakta individernas rättstrygghet. Påalltfler områden inom det ekonomiskalivet går civilrättsliga regler omrättsförhållanden mellanprivatpersoner, företag ochorganisationer och offentligrättsligakontrollregler in i varandra.I sina skäl för förslaget omkonstitutionellt skydd för trossamfundanger regeringen att behovet avsärskilda regler om normgivning i frågaom och andra trossamfundbetingas av samfundens egenart somtrossamfund. Det konstitutionellaskyddet bör syfta till att säkerställastabila förutsättningar för densärskilda verksamhet som trossamfundbedriver utan att bereda samfunden enrättslig särställning i andrahänseenden. och andratrossamfund skall med andra ord liksomhittills kunna beröras av generelltverkande civilrättslig ochoffentligrättslig lagstiftning. De nyaföreskrifterna om trossamfund iregeringsformen kommer att utgöragrunden för den särskilda normgivningenom förhållanden. Ensådan ny grundlagsbestämmelse skallkunna ge utrymme för att betraktaSvenska kyrkan som helhet som ettsjälvständigt rättssubjekt samtidigtsom församlingar och stift var för sigkan vara självständiga rättssubjekt.Regeringen hänvisar i fråga om behovetav ett särskilt konstitutionellt skyddför trossamfund och särskilda reglerför normgivningen om trossamfund tillatt ett civilrättsligt betraktelsesättenligt Kyrkoberedningens betänkandeinte alltid stämmer överens medtrossamfundens önskemål.I fråga om offentlighetsprincipenstillämpning inom anserregeringen att det kan anföras vägandeskäl för att handlingsoffentlighetskall bestå i mer eller mindrevidsträckt omfattning, även om kyrkaninte tilläggs någon offentligrättsligtgrundad normgivningsmakt. Bl.a. pekarregeringen på att ,främst genom huvudmannaskapet förbegravningsverksamheten, ävenfortsättningsvis kommer att kunna svaraför en relativt omfattandemyndighetsutövning. Även ansvaret förden omfattande del av vårt gemensammakulturarv som utgörs av kulturbyggnaderoch inventarier liksom finansieringenav en lagstadgad kyrkoavgift talar isamma riktning. Härtill kommer att detfinns en opinion inom kyrkan för attoffentlighetsprincipen skall tillämpasäven vid ändrade relationer mellanstaten och Svenska kyrkan.Svenska kyrkan och religionsfrihetenI propositionen påpekas att ettframträdande inslag i den kritik somriktades mot Kyrkoberedningens förslagvar att det gav ensärställning som med hänsyn tillreligionsfriheten inte kunde godtas.Kritiken grundades bl.a. på att enligt Kyrkoberedningens förslagskulle få en inte obetydlignormgivningskompetens och på attstatens anspråk skulle komma tilluttryck i en särskild lag. Deninomkyrkliga normgivningskompetensenhärleddes direkt från regeringsformen,och kyrkomötets och andra kyrkligaorgans rätt att meddela föreskrifterdelegerades från riksdagen.Regeringen överger i propositionentanken på en konstitutionellt grundadrätt för kyrkomötet att meddelaföreskrifter, och regeringen anser attgrunderna för den framförda kritiken dåockså bortfaller i allt väsentligt. Denrättsliga reglering av förhållandetmellan staten och somföreslås innebär inte att någon hindrasatt utöva sin religion, inte heller attnågon skall tvingas att ge sinreligiösa åskådning till känna elleratt tillhöra ett trossamfund. Denföreslagna regleringen kan följaktligenenligt regeringens uppfattning inteanses oförenlig med regeringsformensbestämmelser om religionsfriheten.En lag om Svenska kyrkanRegeringen anser att staten, med hänsyntill historia ochtradition och till dess faktiskaomfattning, bör medverka till attkyrkan behåller sin identitet ochförblir rikstäckande och demokratisktuppbyggd. I propositionen framhållsdock att detta inte innebär att statenbestämmer kyrkans identitet.En lag om får enligtpropositionen inte bli alltföromfattande. Den bör enbart omfatta detsom absolut behövs för att trygga attSvenska kyrkan förblir ett demokratisktuppbyggt och rikstäckande evangelisk-lutherskt trossamfund. Annars förfelassyftet med en omgestaltning avrelationerna mellan staten och . Den närmare omfattningen ochutformningen av bestämmelserna kräverdock ytterligare analys och måstesåledes bli en fråga för fortsattutredning. - Utöver bestämmelser omSvenska kyrkans identitet bör enligtregeringens mening främst vissagrundläggande bestämmelser om organisation tas in i lagen.Det bör anges klart att Svenska kyrkansom trossamfund är ett egeträttssubjekt som bl.a. kan förvärvarättigheter och ikläda sigskyldigheter.