bet · GI01BoU18 · 1995-03-16 00:00:00 — 104 kommuner har besiktigat mindre än hälften avde byggnader som skulle ha besiktigats och 38 kommuner angav attinga besiktningar utförts.Enligt föreskrifter kan senareläggning avbesiktningen ske endast för speciella situationer t. ex. dåbyggnader står oanvända eller ska byggas om inom kort.KommentarerDet finns ett flertal faktorer i inomhusklimatet som kan bidratill uppkomsten av hälsoeffekter. Hit hör föroreningar iinomhusluften av olika slag, kemiska, mikrobiologiska ochallergen samt faktorer som buller, ljus, fuktighet, temperaturoch radonstrålning.Exakt hur alla dessa samband ser ut har vi intefullständig kunskap om. Enskilda kemiska föroreningars inverkanpå människors hälsa är bristfällig, likaså inverkan avpartikulära och mikrobiella ämnen. Påverkan av kombinationer avämnen -- ofta i små koncentrationer -- är ännu mindre kända.Innan vi har skaffat oss denna kunskap får vi arbeta med attminska alla föroreningar i inomhusluften. Kunskap om hur man kangöra detta finns, liksom kunskaperna om hur man bygger för attundvika för höga fukthalter, höga radonhalter och för att fårätt temperatur etc.Kvalificerade gissningar antyder att avfelen i våra byggnader skulle kunna undvikas om dessa kunskapertillämpades rätt och att möjligheter gavs att tillämpa dem. Deresterande är sådana fel som vi inte vet orsakentill, t.ex. oväntade effekter av nya byggmetoder, nya materialetc.Allmänt kan konstateras att uppmärksamheten påinomhusmiljöfrågor i branschen börjar bli betydande. Av- ochomregleringen som bl.a. innebär att byggherren numera ärentydigt ansvarig för ett byggnadsverks egenskaper är enbidragande orsak till detta. Från beställarhåll börjar manställa allt större krav på fungerande kvalitetssystem ochuppmärksamma hur miljöfrågorna ska lösas. Även finansiärer ochförsäkringsbolag har tagit upp dessa frågor. I och med attfrågorna ställs från beställarledet ökar trycket på de övrigaaktörerna: konsulter, entreprenörer och byggmaterialtillverkare.Man kan också notera att medvetenheten om inomhusmiljöfrågornaökar bland brukarna, vilket gör att fastighetsföretag ochbyggnadsförvaltare utsätts för ett ökat tryck att hålla sina husoch installationer i gott skick.Beställarens förmåga att definiera vad han vill ha och hansmöjligheter att säkerställa att han får det han beställtframstår som alltmer centralt både i förvaltnings- ochbyggprocessen. Beställaren (byggherren/förvaltaren) har bl.a.genom ändringen i ansvarsförhållandena enligt PBL -- införandetav byggfelsförsäkring, ökat brukarmedvetande -- fått ett flertalincitament att agera i riktning mot ett bättre byggande ochförvaltande.Metoder att förbättra kunskapsöverföringen inom fastighets-och byggbranschen behöver utvecklas. Det gäller både "sändar-och mottagarsidan". Bristande kunskapsöverföring kan delvis beropå att forskarna inte sett detta som en tillräckligt angelägenuppgift eller att resultaten inte varit tydliga. Det har ocksåvisats att förutsättningar för kunskapsöverföring är attmottagaren bedriver egen forsknings- och utvecklingsverksamhet,vilket mer sällan förekommer i branschen.En metod att öka kunskapsöverföringen kan vara att genomförademonstrationsprojekt som skulle tjäna som exempel på lösningarav inomhusmiljöproblem i vidare kretsar.Forskningsinsatser behöver göras med en bred, tvärvetenskapligansats för att klargöra hur exponering av enskilda miljöfaktorerpåverkar människans välbefinnande. Till detta behövs utvecklingav metoder att kunna identifiera och mäta dessa miljöfaktorer.Vidare behöver kunskap om samverkan mellan byggnadsutformning,tekniska lösningar och aktiviteter med hänsyn till en sundinomhusmiljö utvecklas. Sammanfattning 1Propositionen 2Motionerna 2Uppföljning m.m. 7Utskottet 7Inledning 7Allmänt om byggnaders inomhusmiljö 7Tidigare riksdagsbehandling m.m. 8Utgångspunkten m.m. för betänkandet 9Miljö- och hälsoaspekter på byggande och boende 10Återanvändning och återvinning i byggandet 14Energi- och miljörådgivning 16Byggfelsförsäkringen m.m. 17Krav på ventilation 18Åtgärder mot radon i bostäder 21Fonden för fukt- och mögelskador 24Elöverkänslighet 25Stöd till åtgärder i byggnaders inomhusmiljö 29Byggforskning 34Byggforskningens inriktning m.m. 34Anslag till byggforskningen 36Hemställan 36Reservationer 391. Ett miljö- och hälsoriktigt byggande och boende (mom.1) (m) 392. Återanvändning och återvinning i byggandet (mom. 2)(m) 413. Kommunala energi- och miljörådgivare (mom. 3) (v,mp) 424. Utvidgning av byggfelsförsäkringen (mom. 4) (v,mp) 435. "" (mom. 5) (v, mp) 436. Krav på luftflöden m.m. (mom. 6) (mp) 447. Användning av återluft (mom. 7) (fp) 458. Användning av återluft (mom. 7) (mp) 459. Gränsvärden för radon (mom. 11) (v, mp) 4610. Elöverkänslighet m.m. (mom. 15) (m) 4611. Bidrag till förbättring av inomhusmiljön (mom. 16)(m) 4712. Anslaget för bidrag till förbättring av inomhusmiljön(mom. 17) (m) 4813. Ytterligare satsningar på att förbättra inomhusmiljön(mom. 18) (m) 4814. FoU-verksamhet avseende tätorternas yttre miljö (mom.19) (c) 4915. Anslag till byggforskning (mom. 22) (c) 50Särskilda yttranden 511. Åtgärder mot radon (mom. 8--10) (fp) 512. Ytterligare satsningar på att förbättra inomhusmiljön(mom. 18) (c, fp, kds) 513. Ytterligare satsningar på att förbättra inomhusmiljön(mom. 18) (v) 52Bilaga: Uppföljning av riksdagsbeslut och och statligainsatser avseende byggnaders inomhusmiljöRapport utarbetad av /påuppdrag av bostadsutskottet 55