bet · GI01UU15 · 1995-03-16 00:00:00 — Demokratimålet måste få en central roll idet svenska Afrikabiståndet.En viktig uppgift är att göra biståndsdialogen i alla dessformer till ett verkningsfullt instrument för att främjademokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Särskiltangeläget är att lyfta fram demokratins betydelse förkonfliktlösning i fredliga former. Bistånd kan t.ex. handla omstöd till uppbyggandet av demokratiska institutioner och deregelsystem som demokratin förutsätter. Men väl så viktigt ärdet bistånd som syftar till att skapa öppenhet och bekämpakorruption.Att forma en demokratisk kultur är en mycket långsiktigprocess. Den viktigaste kanalen är enskilda organisationer.Direktstöd till NGO:er som är verksamma i mottagarlandet kanvara av särskilt stort värde.Bistånd som främjar framväxten av fria massmedia kan få stortvärde i många . Motionärerna förordar en starkarebetoning av detta i det svenska demokratibiståndet till Afrika.Den lokala befolkningen bör aktivt engageras i och gesmöjligheter att påverka och ta ansvar för biståndsprojekten. Ettannat sätt att främja pluralism vore att ge bistånd viaspeciella, oberoende fonder, som sätts upp som allmännastiftelser i mottagarländerna. Motionärerna föreslår att dennaidé prövas i något av de afrikanska mottagarländerna.Motionärerna framhåller också att demokratibistånd skall kunnages till en bredare krets än till programländerna.I motionen framhålls också vikten av en utvecklingsbefrämjandeekonomisk miljö. Statens roll sätts härvid i fokus. I mångamottagarländer är legitimitetsbristen stor, liksom bristen påeffektivitet hos de offentliga institutionerna. Om en större delav de ekonomiska besluten fattas i en konkurrensbaserad sektorminskar emellertid vinsterna av korruption. I detta perspektivfår utvecklingsbiståndet en ny uppgift: att hjälpa staten attskapa institutionella ramar för att marknaden skall kunna byggaupp landets ekonomi. Motionärerna menar därför attförvaltningsbiståndet måste ha en central roll i det svenskaAfrikabiståndet.Det påpekas i motionen, att de studier som bedrivits påuppdrag av av utvecklingssamarbete harvarit av stort värde genom att de skapat förståelse försambandet mellan den ekonomiska politik som förs och resultatetav de biståndsinsatser som genomförs. Vad några av SAU:s(Sekretariatets för Analys och Utvecklingssamarbete) studierförefaller visa är att några av våra viktigaste mottagarländerunder bedrivit en ekonomisk politik som skapat enutvecklingshämmande miljö.Motionärerna delar därför regeringens uppfattning att SAU:sarbete bör drivas vidare, och de finner det angeläget att en nykommitté skyndsamt tillkallas för att på detta sätt skapaunderlag för en fördjupad biståndspolitisk debatt.Den sista delen av motionen som täcks av yrkandet 4 rörbistånd för strukturförändring. Motionärerna menar att det ovanredovisade synsättet på staten redan i viss mån påverkat detsvenska biståndet. En viktig lärdom är att biståndsmedel istörsta möjliga utsträckning skall överföras i enkla ochadministrativt okomplicerade former. Mottagarländernas kapacitetsom kompetenta motparter till multilaterala institutioner ochbilaterala givare bör förstärkas. Detta är i sig ett lämpligtområde för kunskapsöverföring inom ramen för det svenskabiståndet. Motionärerna vill vidare att avvecklingsperspektivetständigt skall hållas levande, och de anser att den utvecklingbort från biståndsformer som snedvrider mottagarländernasekonomier, vilken nu pågår, måste drivas vidare.Inom ramen för den biståndsstrategi som yrkande 4 handlar omfaller också yrkandena 1--2 och 5--7. Ett tillkännagivande omvad avser villkoren vid internationella omförhandlingar avbilaterala lån för de fattigaste länderna krävs i yrkande 1.Sverige bör, enligt yrkande 2, verka för möjligheten till attreella avskrivningar inkluderas vid omförhandling avVärldsbankens fordringar på de fattigaste länderna. Riksdagenbör, enligt yrkande 3, ge regeringen till känna vad som anförtsom stöd till särskilda program för . Iyrkande 5 krävs ett tillkännagivande om bistånd via oberoendefonder som sätts upp som allmänna stiftelser i något afrikansktmottagarland. Yrkande 6 rör ovan nämnda förslag om beredskap förstrategiska insatser av betydelse för demokrati, mänskligarättigheter och konfliktlösning i afrikanska stater utanförprogramlandskretsen. Motionärerna kräver också, i yrkande 7, attriksdagen ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom vikten av att mekanismer för erfarenhetsuppbyggnad byggs in idemokratibiståndet till Afrika.I kommittémotionen U311 (m) yrkande 4 (delvis 1) föreslås attsärskilda landprogram för , /samtKambodja inte inrättas. Insatser i dessa länder/områden bör somhittills finansieras genom funktionella anslag och inte genomlandramar.I kommittémotionen U311 (m) yrkande 4 (delvis 2) föreslåsockså att anslås som en särskild anslagspostför "programavveckling".UtskottetI motion U206 (kds) yrkande 7 förespråkas att landstrategiermed tillhörande planeringsprocess bibehålls, dock utan attsamarbetsavtal sluts med mottagarländerna.Som framgår av propositionen anser regeringen, i likhet medmotionärerna, att det planeringssystem för det bilateralautvecklingssystemet som beslöt 1993 skallbibehållas och utvecklas. I motsats till motionärernas önskemålavser regeringen emellertid återinföra samarbetsavtalen.Utskottet delar regeringens uppfattning att långsiktigheten ibiståndet därigenom ökas och att mottagarländerna får ökademöjligheter att planera och ta ansvar för sin utveckling.Därmed avstyrks motion U206 (kds) yrkande 7.Motion U222 (fp) behandlar i yrkandena 1--7 olika aspekter aven biståndsstrategi för . Härvid berörs bl.a. skuldkrisen,strukturanpassning mot fattigdom, demokrati och effektivastatsinstitutioner, en utvecklingsbefrämjande ekonomisk miljöoch bistånd för strukturförändring.Många av de satsningar som förordas i motionen är redanföremål för svenska biståndsinsatser, antingen bilateralt ellergenom multilaterala organisationer. Utskottet vill i dettasammanhang peka på att det svenska deltagandet i EU:sbiståndsverksamhet kan förväntas ge ytterligare en dimensiontill regeringens konsekventa och aktiva satsning på deafrikanska mottagarländerna, inte minst de i konstaterar att spelat enpådrivande roll för att få till stånd en mera långtgåendeskuldlättnad för det fattigaste länderna. Vikten avinternationellt samordnade aktioner har därvid betonats, liksombetydelsen av makroekonomisk anpassning och strukturreformer föratt bidra till en hållbar ekonomisk utveckling. har fåttgehör för sina synpunkter i , som enats omökade avskrivningar (upp till 2/3) och mera heltäckandeöverenskommelser i form av reduktion av hela skuldstocken för defattigaste länderna. arrangerade också, tillsammans medSchweiz, ett internationellt seminarium om externfinansiering för de fattigaste länderna med tonvikt påskuldfrågorna i syfte att åstadkomma långsiktigt hållbaralösningar.För skuldtyngda låginkomstländer utgör skulderna tillmultilaterala institutioner knappt en fjärdedel av derasskuldstock, och därav är lån på mycket mjuka villkor(främst från och regionalbankernas mjuka fönster). Demultilaterala nettotransfereringarna till dessa länder harförblivit positiva och för flertalet utgör de multilateralaskulderna inget större problem. För vissa är dock skuldtjänstenbetungande.Åtgärder för att lindra skuldtjänsten till multilateralainstitutioner måste finansieras utifrån för att inte leda tillförsämrade lånemöjligheter och ökade lånekostnader för andralåntagare, t.ex. fattiga länder som inte behövt omförhandla sinaskulder. Institutionernas utlåning på mjuka villkor finansierasockså genom särskilda bidrag från medlemsländer. Det finns dockenligt utskottet anledning att se närmare på hurinstitutionernas utlåning påverkar främst de fattiga ländernasskuldtjänst på . Detta kommer också att behandlas isåväl som IMF under våren 1995.Inom finns ett arrangemang för att underlättaåterbetalning av gamla lån på marknadsmässiga villkor, somSverige lämnar särskilda bidrag till. bidrar också tillreduktion av kommersiella skulder genom finansiering av s.k.återköp. Dessa och andra åtgärder, bl.a. extra räntelättnader ibilaterala avtal med vissa länder utöver den skuldminskning sombeviljats i , finansieras under anslagsposten Stödtill ekonomiska reformer och skuldlättnad.Vad gäller strategiska insatser av betydelse för demokrati,mänskliga rättigheter och konfliktlösning och mekanismer förerfarenhetsuppbyggnad inom demokratibiståndet liggermotionärernas förslag, som antytts ovan, mycket nära desynpunkter som framförs i budgetpropositionen. Biståndsgivningöver anslagsposten Bistånd till demokrati, mänskliga rättigheteroch konfliktlösning är inte begränsat till programlandskretsen.Stöd har lämnats till framför allt länderna på ,och men även till en särskild enhet inom OAU.Vidare har bidrag lämnats till utbildningsinsatser för främjandeav medvetandegörande av medborgare i det franskspråkiga Afrika.Utskottet vill i sammanhanget peka på de insatser som gjorts avnordiska parlamentariker i . Även i andra sammanhangförkommer ett nordiskt sammarbete i dessa frågor.Den fråga motionärerna reser gäller en potentiell konfliktmellan ambitionen att koncentrera biståndet av kapacitetsskäloch strävan att kunna göra strategiska demokratiinsatser iländer där den aktuella händelseutvecklingen gör det starktmotiverat. Enligt utskottets mening finns det i regeringensbudgetförslag utrymme för akutinsatser av den typ sommotionärerna åsyftar.I motionen understryks att en medveten erfarenhetsuppbyggnadmåste bli en integrerad del av det svenska demokratibiståndettill . Detta bistånd är en förhållandevis ny verksamhetdär det är naturligt att man nu måste pröva sig fram. Utskottetvill mot denna bakgrund framhålla vikten av att mekanismer somkan bidra till ett successivt lärande byggs in i det svenskademokratibiståndet. Regeringens förslag om bistånd viapartianknutna organisationer, som behandlas senare i dettabetänkande, är att se som ett led i denna strävan.Med det anförda anser utskottet motion U222 (fp) yrkandena1--7 besvarad.Utskottet delar regeringens uppfattning om anslagsstrukturavseende , /samt Kambodja.Därmed avstyrks motion U311 (m) yrkande 4 (delvis 1).Utskottet ser inget skäl till att anslå en särskildanslagspost för "programavveckling".Därmed avstyrks motion U311 (m) yrkande 4 (delvis 2).I ett antal motioner behandlas bistånd genom folkrörelser ochenskilda organisationer. Denna typ av bistånd finansierasprimärt över anslagsposten C 2.7. I samband med föreliggandediskussion av frågor om prioriteringar inom anslaget C 2 villemellertid utskottet som sin bestämda mening anföra attfolkrörelser och enskilda organisationer även kan beviljas medelfrån anslagsposterna C 2.4 Bistånd till demokrati, mänskligarättigheter och konfliktlösning, C 2.5 Tekniskt samarbete ochkapacitetsutveckling (delposterna Särskilda miljöinsatser ochSärskilda program) samt C 2.6 Katastrof- och flyktingbiståndsamt stöd till återuppbyggnad m.m. då fråga är om projekt varsinriktning kan motivera detta.C 2.1 AfrikaAngolaMotionernaI partimotionen U206 (kds) yrkande 9 (delvis 11) föreslås att225 anslås.I Vänsterns partimotion U231 (v) yrkande 25 föreslås att300 anvisas.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Angola.Därmed avstyrks motion U206 (kds) yrkande 9 (delvis 11) ochmotion U231 (v) yrkande 25.BotswanaMotionenI kommittémotionen U311 (m) yrkande 4 (delvis 3) föreslås att40 anvisas.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Botswana.Därmed avstyrks motion U311 (m) yrkande 4 (delvis 3).EritreaMotionernaI partimotionen U206 (kds) yrkande 9 (delvis 12) föreslås att60 anslås.I partimotion U209 (fp) yrkande 23 hemställs att45 anvisas.I Vänsterns partimotion U231 (v) yrkande 26 föreslås att 45miljoner kronor anvisas.Motion U225 (v) behandlar frågan om bistånd till Eritrea.Motionärerna anser att det finns förutsättningar för ett brettbiståndssamarbete bl.a. för att bekämpa fattigdomen, främjademokratin, stärka kvinnans ställning, reparera miljöskadorna,ge skolutbildning, återuppbygga städerna och förbättrakommunikationerna. Vid den kommande utformningen avEritreabiståndet bör, enligt motionärerna, huvudinriktningenvara långsiktighet och fattigdomsbekämpning. Det bör också varautformat så att det främjar stabilitet i regionen. Detta börregeringen beakta vid utarbetandet av det nya landprogrammet.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Eritrea.Därmed avstyrks motionerna U206 (kds) yrkande 9 (delvis 12),U209 (fp) yrkande 23 och U231 (v) yrkande 26.Sverige har lämnat ett omfattande humanitärt stödtill och eritreaner på flykt i grannländer, bl.a. genomrepatrieringsprogrammet Proferi. Detta stöd bör bl.a. ses iperspektiv av främjande av stabilitet i regionen. Enligt vadutskottet inhämtat har regeringen, bl.a. genom enskildaorganisationer och FN-systemet, för avsikt att fortsätta stödjaåteruppbyggnaden av . Enligt utskottet finns det vidsamarbetet med dock skäl att väga in den eritreanskaregeringens syn på återtagande av egna medborgare och den bristpå respekt för internationell rätt man därvid visat.Med det anförda anser utskottet motion U225 (v) besvarad.EtiopienMotionernaI partimotionen U206 (kds) yrkande 9 (delvis 13) föreslås att210 anslås.I partimotion U209 (fp) yrkande 24 hemställs att180 anvisas.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Etiopien.Därmed avstyrks motion U206 (kds) yrkande 9 (delvis 13) ochU209 (fp) yrkande 24.Guinea-BissauMotionernaI partimotionen U206 (kds) yrkande 9 (delvis 14) föreslås att15 anslås.I kommittémotionen U311 (m) yrkande 4 (delvis 4) föreslås attinga medel skall anslås.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Guinea-Bissau.Därmed avstyrks motionen U206 (kds) yrkande 9 (delvis 14) ochmotion U311 (m) yrkande 4 (delvis 4).KenyaMotionenI kommittémotionen U311 (m) yrkande 4 (delvis 5) föreslås att65 anvisas.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Kenya.Därmed avstyrks motion U311 (m) yrkande 4 (delvis 5).MoçambiqueMotionernaI Vänsterns partimotion U231 (v) yrkande 27 föreslås att 400miljoner kronor anvisas.I kommittémotionen U311 (m) yrkande 4 (delvis 6) föreslås att245 anvisas.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Moçambique.Därmed avstyrks motion U231 (v) yrkande 27 och motion U311 (m)yrkande 4 (delvis 6).NamibiaMotionernaI partimotionen U206 (kds) yrkande 9 (delvis 15) föreslås att105 anslås.I partimotion U209 (fp) yrkande 25 hemställs att127,anvisas.I Vänsterns partimotion U231 (v) yrkande 28 föreslås att 130miljoner kronor anvisas.I kommittémotionen U311 (m) yrkande 4 (delvis 7) föreslås att75 anvisas.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Namibia.Därmed avstyrks motionerna U206 (kds) yrkande 9 (delvis 15),U209 (fp) yrkande 25, U231 (v) yrkande 28 och U311 yrkande 4(delvis 7).SydafrikaMotionernaI partimotionen U206 (kds) yrkande 9 (delvis 16) föreslås att360 anslås.I partimotion U209 (fp) yrkande 26 hemställs att375 anvisas.I Vänsterns partimotion U231 (v) yrkande 29 föreslås att 500miljoner kronor anvisas.I kommittémotionen U311 (m) yrkande 4 (delvis 8) föreslås att215 anvisas.I kommittémotionen U207 (v) sägs att helt delarregeringens uppfattning om inriktningen av biståndet tillSydafrika. Vid genomförandet av biståndsinsatserna villmotionärerna att de synpunkter som framförs i motionen tas tillvara.Motionärerna framhåller bl.a. att demokratiseringen inte ärfullbordad. Svenskt bistånd skall även i fortsättningen tillstor del ges till de breda folkrörelserna. På grund av riskenför våld är stödet till oberoende människorättsorganisationer(bl.a. den oberoende kommissionen för mänskliga rättigheter) ochfredsövervakning särskilt viktigt. Också stöd till enreformering och demokratisering av statsapparaten, t.ex.polisen, är av stor betydelse.Ett annat område som lyfts fram i motionen är stöd tillverksamheter med inriktning på barns hälsa, utbildning och skyddsamt till att även i övrigt förbättra deras levnadsvillkor.Detta bör ges regeringen till känna.UtskottetI propositionen anförs att utvecklingssamarbetet med Sydafrikaskall inriktas på att stödja en fortsatt demokratisk utvecklingoch bidra till landets sociala reformarbete.Utskottet finner det mycket glädjande att det i rådandebudgetläge finns utrymme för en ökning av anslaget tillSydafrika.Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Sydafrika.Därmed avstyrks motionerna U206 (kds) yrkande 9 (delvis 16),U209 (fp) yrkande 26, U231 (v) yrkande 29 samt U311 (m) yrkande4 (delvis 8).De förslag som framförs i motion U207 (v) ligger i alltväsentligt inom ramen för den syn på biståndet till Sydafrikasom framförs i propositionen. Enligt den avsiktsförklaringmellan och som undertecknades i november 1994i skall följande områden prioriteras: främjande avdemokrati och mänskliga rättigheter, främjande av jämställdhet,stöd till ett gott regeringsutövande, stöd till nyckelinsatserför att underlätta ekonomisk utveckling samt bidrag till etträttvisare undervisningsväsen. Samarbetet skall huvudsakligenske inom ramen för eget utvecklingsprogram. Påväsentliga områden kanaliseras stödet via svenska, enskildaorganisationer. Biståndet till demokratiutveckling går i mångafall till organisationer i som varit aktiva i kampenmot apartheid. Fortsatt stöd till sydafrikanska, enskildaorganisationer och insatser för att medverka till en omdaning avstatsförvaltningen är viktiga beståndsdelar i det avtal ombiståndssamarbete som statsministern undertecknade vid sittbesök i i februari 1995.Enligt utskottets uppfattning är det av särskild betydelse,inte bara för utan för stabiliteten i hela regionen,att den demokratiska utvecklingen i landet fullbordas och atträttssamhället befästs.Med det anförda anser utskottet motion U207 (v) besvarad.TanzaniaMotionenI kommittémotionen U311 (m) yrkande 4 (delvis 9) föreslås attinga medel anvisas.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Tanzania.Därmed avstyrks motion U311 (m) yrkande 4 (delvis 9).ZambiaMotionernaI partimotionen U206 (kds) yrkande 9 (delvis 17) föreslås att195 anslås.I partimotion U209 (fp) yrkande 27 hemställs att202,anvisas.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Zambia.Därmed avstyrks motion U206 (kds) yrkande 9 (delvis 17) ochmotion U209 (fp) yrkande 27.ZimbabweMotionernaI partimotion U209 (fp) yrkande 28 hemställs att202,anvisas.I Vänsterns partimotion U231 (v) yrkande 30 föreslås att 250miljoner kronor anvisas.I kommittémotionen U311 (m) yrkande 4 (delvis 10) föreslås att120 anvisas.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Zimbabwe.Därmed avstyrks motionerna U209 (fp) yrkande 28, U231 (v)yrkande 30 samt U311 (m) yrkande 4 (delvis 10).Regionala insatser i AfrikaMotionernaI partimotion U231 (v) yrkande 31 föreslås att180 anvisas.I kommittémotionen U232 (c) yrkande 17 (delvis 9) föreslås enuppräkning med i förhållande tillregeringens förslag.I kommittémotionen U311 (m) yrkande 4 (delvis 11) föreslås att50 anvisas.I motion U606 (v, mp) yrkande 6 påpekas att , somhittills kanaliserat huvuddelen av det svenska biståndet tillflyktinglägren för västsaharierna, nu avvecklar dennaverksamhet. Motionärerna anser det angeläget att biståndet ändåfortsätter utan uppehåll.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Regionala insatser i Afrika.Därmed avstyrks motionerna U231 (v) yrkande 31, U232 (c)yrkande 17 (delvis 9) samt U311 (m) yrkande 4 (delvis 11).I motion U606 (v, mp) yrkande 6 krävs att biståndet tillflyktinglägren för västsaharierna fortsätter utan uppehåll.Som nämns i motionen beslöt , som sedan mitten av1980-talet i samarbete med Röda Halvmånen distribuerat svenskhjälp i flyktinglägret utanför , att utarbetaen plan för utfasning av sin verksamhet. Motivet var att dettastöd inte ligger inom organisationens vanliga arbetsområde. Frånsvensk sida har man ingen avsikt att dra ned eller avbrytabiståndet. Man har därför aktivt sökt finna en annan kanal fördet svenska biståndet. Enligt vad utskottet erfarit har enannan svensk organisation () förklarat sig intresserad avatt ta över efter . Ett avtal har träffats mellan debåda organisationerna och överlämning av verksamheten pågår.Med det anförda anser utskottet motion U606 (v, mp) yrkande 6besvarad.C 2.2 AsienBangladeshMotionenVänstern anför i sin partimotion, U231 (v) yrkande 32, attbiståndet till i ökad utsträckning bör koncentreraspå MR-insatser och insatser för att stödja de fattiga.UtskottetSom anförs i propositionen har det svenska biståndet tillBangladesh fokuserats på fattigdomsbekämpning. Detta gällersärskilt på landsbygden. Kvinnor är målgrupp i flertaletinsatser. Stödet till inhemska och svenska enskildaorganisationer -- dels inom ramen för dessa insatser, delsdirekt -- är dessutom ett viktigt bidrag till uppbyggnaden avett mer demokratiskt samhälle.Utskottet noterar i sammanhanget att situationen för demänskliga rättigheterna har förbättrats sedan den demokratiskaregeringens tillträde 1991, även om den omdiskuteradesäkerhetslagstiftningen ännu inte har upphävts. Pressen är istort sett fri, medan regeringen däremot har stort inflytandeöver televisionen. Svårigheter för oliktänkande beståremellertid, vilket bl.a. illustreras av det internationelltmycket uppmärksammade fallet med författaren . Enförsta grupp av chakma-flyktingar återvände från i börjanav 1994. Demokratiseringen och ekonomiska reformer har skapatförbättrade förutsättningar för effektivt bistånd tillBangladesh. Mycket återstår emellertid att göra, inte minst pålandsbygden. Exempelvis förekommer, enligt AmnestyInternational, att byråden dömer till stening och piskning,vilket speciellt drabbar fattiga kvinnor. Någraregeringsingripanden förekommer ej i fall som dessa.Med det anförda anser utskottet motion U231 (v), yrkande 32,besvarad.IndienMotionernaI partimotionen U206 (kds) yrkande 9 (delvis 18), föreslås att435 anslås.I Vänsterns partimotion U231 (v) yrkande 34 föreslås att 225miljoner kronor anvisas.I samma motion (U231 (v) yrkande 33) anförs att regeringen vidutarbetandet av sin landstrategi för måste beakta landetsmilitära satsningar, det svåra MR-läget och den storaförseningen av i Kashmir.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Indien.Därmed avstyrks motionerna U206 (kds) yrkande 9 (delvis 18)och U231 (v) yrkande 34.Som framgår av propositionen skall en landstrategi för Indienutarbetas under /96. Regeringen har funnit detmotiverat att inleda landstrategisamarbetet med en särskildutredning. Utskottet ser ingen anledning att föregripa vad somdärvid kan framkomma.Med anledning av vad som anförs i motion U231 (v) yrkande 33finns det emellertid anledning att påpeka att anslagen till detindiska försvaret minskat. Det i motionen nämndavattenkraftverket i , Kashmir, beräknas bli färdigställtunder år 1997.Med det anförda anser utskottet motion U231 (v) yrkande 33besvarad.KambodjaMotionernaI Vänsterns partimotion U231 (v) yrkande 36 föreslås att 150miljoner kronor anvisas.