bet · GJ01KU6 · 1995-11-09 00:00:00 — påpeka-de att kommissionen i sitt yttrande till domstolen betonat begränsningen idelstaten föreskrift, t.ex. att ingen bättre kvalificerad man kundemissgynnas och att åtgärden skulle bestå endast till dess kvinnor nåddejämställdhet med män inom den aktuella befordringsgraden samt attkommissionen därför intog ståndpunkten att en medlemsstats myndighetmed rätta kunde vidta en sådan åtgärd för att söka uppnå syftet att ökakvinnors deltagande i särskilda befordringsgrader och/eller sektorer.Padraig redogjorde också för domen vid en diskussion underparlamentets session i . Han sade därvid atthan var djupt oroad över konsekvenserna av domstolens avgörande menvarnade för förhastade åtgärder och upplyste att eventuella åt-gärder skulle diskuteras på kommande kommissionsmöte.I sin regeringsförklaring vid öppnandet av 1995/framhöllstatsminister i fråga om samarbetet inom EU, bl.a. inför1996 års regeringskonferens, att aktivt kommer att driva kraven förökad jämställdhet.Utskottets bedömningUtskottet anser inte att någon sådan utredning som begärs i motion1994/95:Ub41 yrkande 5 är påkallad. beträffande rösträttsåldernatt avslår motionerna 1994/95:K207 och 1994/95:K713,res. 1 (mp)2. beträffande medborgarskap som krav för rösträttatt avslår motionerna 1994/95:K709, 1994/95:Sf621 yrkande2, 1994/95:Sf630 yrkande 9 och 1994/95:Sf636 yrkande 15,res. 2 (v, mp)3. beträffande skilda valdagaratt avslår motion 1994/95:K205 yrkande 5,res. 3 (mp)4. beträffande småpartispärrenatt avslår motion 1994/95:K712,res. 4 (v, mp)5. beträffande könskvotering i beslutande församlingaratt avslår motion 1994/95:K208,6. beträffande statsskicketatt avslår motionerna 1994/95:K209 yrkande 1 och 1994/95:K210,res. 5 (v)7. beträffande skydd för utskottsminoriteteratt avslår motion 1994/95:K206 yrkande 1,res. 6 (m)8. beträffande lagrådsgranskning av grundlagsförslagatt avslår motion 1994/95:K206 yrkande 2,res. 7 (m)9. beträffande folkomröstningsinstitutetatt med anledning av motion 1994/95:K205 yrkandena 7 och8 samt med avslag på motion 1994/95:K205 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 8 (mp)10. beträffande medborgarinflytande m.m.att avslår motionerna 1994/95:K211, 1994/95:K212 och1994/95:Fi417 yrkande 4,11. beträffande politikers formuleringsvalatt avslår motion 1994/95:Fi417 yrkande 5,12. beträffande subsidiaritetsprincipenatt avslår motion 1994/95:K215,13. beträffande riksdagsanknutet rådatt avslår motion 1994/95:K317,14. beträffande författningsdomstolatt avslår motion 1994/95:K205 yrkande 6,15. beträffande positiv särbehandlingatt avslår motion 1994/95:Ub41 yrkande 5.res. 9 (m)den 9 november 1995På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), KurtOve (), (), IngvarJohnsson (s), (), (m), (), (),(), (),(), (), IngerRené (m), (), (), () och (). Rösträttsåldern (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottetvidhåller sin" och slutar med "1994/95:K713." bort ha följande lydelse:Om det politiska systemet skall kunna fungera är det viktigt attmänniskor intresserar sig för politik och anser politik vara viktig. Detpolitiska intresset bland ungdomar kan enligt utskottets uppfattning stimu-leras genom en sänkt rösträttsålder, eftersom det känns mer meningsfulltatt engagera sig i politik om rätten att rösta inte ligger alltför långt fram itiden. Politiska beslut påverkar dessutom i många fall direkt unga männi-skors situation, t.ex. beslut som rör skolan.Tiden mellan ordinarie val har förlängts till . Detta innebär attgenomsnittsåldern för förstagångsväljare höjs till . Många kommerinte att få möjlighet att rösta förrän efter fyllda 21.Utskottet anser med hänsyn till det anförda att rösträttsåldern bör sänkastill . Regeringen bör utreda detta och lägga fram förslag till riksdagenom detta.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande rösträttsåldernatt med bifall till motion 1994/95:K713 och med anled-ning av motion 1994/95:K207 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Medborgarskap som krav för rösträtt (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottetvidhåller också" och slutar med "yrkande 15." bort ha följande lydelse:Kopplingen mellan medborgarskap och rösträtt härstammar från en tiddå stora omflyttningar mellan olika länder var ovanliga. Med en mer en-hetlig och medborgarmässigt homogen befolkningssammansättning i olikaländer framstod inte sambandet mellan rösträtt och medborgarskap som ettproblem för demokratin, eftersom de som bodde och arbetade i ett landockså normalt var medborgare i det landet. Knytningen mellan rösträttenoch medborgarskapet utestängde därmed inte en del invånare från att på-verka det politiska skeendet och samhällslivet i landet.Rösträtt för invandrare i riksdagsval är enligt utskottets mening en viktigdemokratisk och politisk fråga. Svenskar och invandrare arbetar på sammaarbetsplats och har gemensamma sociala och ekonomiska intressen. Desom inte är svenska medborgare är utestängda från möjligheten att politisktpåverka dessa intressen på riksplanet.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att bör begära attregeringen förelägger ett förslag om rösträtt för invand-rare i riksdagsval enligt samma regler som gäller för rösträtt vid kommuna-la val.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande medborgarskap som krav för rösträttatt med bifall till motionerna 1994/95:K709,1994/95:Sf630 yrkande 9 och 1994/95:Sf636 yrkande 15 och medavslag på motion 1994/95:Sf621 yrkande 2 som sin mening ger re-geringen till känna vad utskottet anfört,3. Skilda valdagar (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottetvidhåller sin" och slutar med "yrkande 5." bort ha följande lydelse:Vid de allmänna valen dominerar riksdagsvalet helt över både lands-tingsvalen och kommunalvalen. Detta innebär enligt utskottets uppfattningmycket stora negativa effekter för den kommunala demokratin. Lokalafrågor blir inte avgörande för lokala val.Kommunvalen har blivit allt viktigare, medan riksdags-valen minskat i betydelse. har överlämnat betydande beslutskom-petens till EU, medan kommunernas ansvarsområde har ökat genom attviktiga delar av offentlig service har decentraliserats. Kommunernassjälvständighet har dessutom ökat genom att de specialdestinerade statsbi-dragen ersatts med en s.k. påse.Enligt utskottets uppfattning är det avgörande för att stärka och återupp-rätta det demokratiska styrelseskicket och skapa ett samhälle där männi-skor i betydligt större utsträckning deltar i beslutsprocessen och tar ansvarför det gemensamma att kommunalvalen inte står på undantag. De viktigalokala frågorna måste ges större tyngd, och utskottet anser att ett viktigtsteg på en sådan väg är att skilja kommunalvalen från riksdagsvalen. Infö-randet av fyraåriga valperioder ger också nya möjligheter att återinföra ettsystem med skilda valår för riksdagsval och kommunalval.Regeringen bör lägga fram ett förslag för som tillgodoser deanförda synpunkterna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande skilda valdagaratt med anledning av motion 1994/95:K205 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Småpartispärren (mom. 4)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottetvidhåller" och slutar med "1994/95:K712." bort ha följande lydelse:En utgångspunkt för ett demokratiskt system är att valsystemet skall gerimliga möjligheter för nya partier och opinioner att bli representerade ibeslutande organ. Det är t.ex. svårt att se att det svenska systemet skullevara effektivare och mer handlingskraftigt än det danska. Utskottet anserinte att valsystemet skall användas som ett skydd mot nya partier. En såhög spärr som gör att nya idéer bromsas och inte får samma chans attdelta och utvecklas i den fria debatten. Spärren bör enligt utskottets upp-fattning sänkas till . Detta skulle underlätta för nya opinioner att kana-liseras och utvecklas utan att menligt minska effektiviteten i folkstyret. Ikonsekvens med sänkningen av 4-procentsspärren till bör också dennuvarande 12-procentsspärren sänkas till 6 %.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande småpartispärrenatt med anledning av motion 1994/95:K712 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Statsskicket (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottetvidhåller"och slutar med "1994/95:K210." bort ha följande lydelse:I formell mening kan enligt utskottets mening sägas att monarkin somden nu ser ut saknar politisk makt. står kungligheter och hov fören livsstil och åskådning som har starkt ideologiskt inflytande. Kungamak-ten ger glans åt och förstärker överklassens makt och livsideal. Genom attden är en institution som bidrar till att prägla överhetens livsstil somnormgivande förstärker monarkin klassamhällets attityder.Vidare är det enligt utskottets mening en inskränkning av individens fri-het redan från början att uppfostra ett barn utifrån den absoluta premissenatt barnet skall bli statschef. Det står också helt i strid med en mo-dern syn på barnuppfostran.Utskottet anser med hänsyn till det anförda att bör uppdra åtregeringen att lägga fram förslag till ändring avregeringsformen och successionsordningen som möjliggör övergång tillrepublik.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande statsskicketatt med bifall till motion 1994/95:K209 yrkande 1 ochmed anledning av motion 1994/95:K210 som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört,6. Skydd för utskottsminoriteter (mom. 7), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "Utskottet,som" och slutar med "yrkande 1." bort ha följande lydelse:En "självständig" eller "obegränsad" initiativrätt för utskotten kan vis-serligen, som uttalades i förarbetena, stärka ställning och under-lätta dess arbetsmöjligheter. En sådan rätt kan emellertid, som också berörsi förarbetena, inbjuda en riksdagsmajoritet till aktioner i syfte att hindraoppositionen att presentera alternativförslag. Vidare finns en risk att för-slag som läggs fram av utskotten utan underliggande förslag från regering-en eller annan kan vara otillräckligt beredda. Denna risk blir särskilt på-taglig i fråga om initiativ i grundlagsfrågor.Utskottet anser med hänsyn till det anförda att frågan om skyddet för ut-skottsminoriteter bör ses över, och detta bör med bifall till motion1994/95:K206 yrkande 1 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande skydd för utskottsminoriteteratt med bifall till motion 1994/95:K206 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Lagrådsgranskning av grundlagsförslag (mom. 8), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "Utskottet,som" och slutar med "yrkande 2." bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom motionärerna att det är egendomligt att Lagrådetinte normalt sett behöver höras även över andra grundlagsändringar änsådana som gäller tryckfriheten och liknande. Ärenden som rör ändringar igrundlag måste anses höra till de allra viktigaste lagstiftningsärendena, därdet är särskilt viktigt att Lagrådets erfarenhet och kunnande utnyttjas.Regeringen bör med hänsyn till det anförda se över bestämmelserna omlagrådsgranskning.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande lagrådsgranskning av grundlagsförslagatt med bifall till motion 1994/95:K206 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Utskottetvidhåller" och på s. 19 slutar med "yrkande 9." bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att regeringen bör lägga framförslag om dels att folkomröstningar skall genomföras lokalt, regionalt ochi riket som helhet när av de röstberättigade medborgarna har angettatt de önskar det, dels att regeringsformen bör ändras så att möjligheternaökar att genomföra beslutande folkomröstningar lokalt, regionalt och iriket som helhet. Motion 1994/95:K205 yrkandena 7 och 8 bör såledesbifallas. Vidare bör folkomröstningsinstitutet reformeras på sådant sätt likvärdiga ekonomiska villkor för de deltagande sidorna skapas underomröstningskampanjerna. Regeringen bör utreda hur detta bör ske och,som begärs i motionens yrkande 9, lägga fram förslag om detta till riksda-gen.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande folkomröstningsinstitutetatt med bifall till motion 1994/95:K205 yrkandena 7, 8och 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Positiv särbehandling (mom. 15), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks." bort ha följande lydel-se:Utskottet anser att möjligheten att missgynna en medborgare på grundav hans kön, även om det utgör ett led i strävanden att åstadkomma jäm-ställdhet mellan män och kvinnor, inte kan godtas i ett rättssamhälle, därdiskriminering i övrigt inte godtas. Denna inställning vinner också stöd avEG-domstolens ovan nämnda dom.Utskottet anser med hänsyn till det anförda i likhet med motionärerna imotion 1994/95:Ub41 yrkande 5 att bestämmelsen i 2 kap. 16 § regerings-formen bör ses över, och utskottet föreslår att ger regeringen dettill känna som sin mening.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande positiv särbehandlingatt med bifall till motion 1994/95:Ub41yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kän-na vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Skilda valdagar (mom. 3)(), (m), (), JerryMartinger (m), (), () och () anför:Moderata samlingspartiet, och liberalerna hartidigare drivit frågan om skilda valdagar för riksdags- respektive kommu-nalval. Valperioderna har förlängts till för riksdag och kommu-nala beslutande församlingar, och den gemensamma valdagen för dessa valinnebär att det går mellan tillfällena för väljarna att ge uttryck försina åsikter i val. Vi anser, liksom tidigare, att skilda valdagar bort vara enförutsättning för förlängningen av valperioden så att väljarna får tillfälleatt ge uttryck för sina åsikter i val samt att skilda valdagardärtill skulle öka intresset för de kommunala frågorna och medverka till attvitalisera den kommunala debatten.Vid de överläggningar som hölls mellan riksdagspartierna årsgrundlagsändringar träffades emellertid en överenskommelse om att för-längningen av valperioderna skulle genomföras utan förändringar i frågaom den gemensamma valdagen. Vi har därför inte nu något yrkande idenna fråga.2. Författningsdomstol (mom. 14), , och (allam) anför:Fri- och rättighetskommitténs betänkande utgjorde resultatet av en uppgö-relse mellan företrädarna för Socialdemokraterna, samlingspar-tiet, liberalerna och , och ledamöterna från dessapartier avgav därför inte några reservationer.Vi anser dock att kommittén bort fullfölja sittuppdrag att överväga inrättandet av en författ-ningsdomstol i stället för att i summariska ordalagavvisa tanken, och vi skulle önska att frågan blevföremål för en ordentlig utredning. Eftersom virespekterar den ingångna uppgörelsen har viemellertid inte nu något yrkande i saken.InnehållsförteckningGotab, 1995