bet · GJ01SoU4 · 1995-11-23 00:00:00 — Vissa kommuner sätter sig överbarnomsorgslagen med hänvisning till att de kommunala medlen interäcker till för full täckning inom barnomsorgen. Motionärerna föreslårdärför att det utarbetas ett system med kraftiga böter för de kommuner sominte uppfyller lagens intentioner om alla barns rätt till barnom-sorg. Vidare anförs i motionen att strävar efter valfrihet,småskalighet och personal- och brukarinflytande. En enskild institutionskall ledas av en styrelse bestående av personal och föräldrar. Kommunenskall ge övergripande riktlinjer om vad verksamheten skall innehålla ochanslå medel till detta. Motionärerna anser att det behövs klara politiskabesked om personal och brukares rätt att delta i beslutsprocessen. Dettakan uppnås genom en skrivning i sociallagstiftningen, med förtydligande ikommunernas barnomsorgsplaner, menar motionärerna. I och med kom-munernas försämrade ekonomi tvingas man till större barngrupper ochminskad personaltäthet samt mindre välutbildad personal. För att värna omkvaliteten föreslår motionärerna att all personal skall få vederbörlig ut-bildning för verksamheten, att kommunerna åläggs att kontinuerligt vida-reutbilda personalen och att en reglering av högsta antalet barn i barn-grupperna införs. anser motionärerna att det bör skapas minimireg-ler som garanterar en god miljö på daghem, fritidshem och skolor - en lagsom värnar om barnens hälsa och säkerhet.I motion 1994/95:So616 av () yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avatt det pedagogiska programmet för förskolan förnyas i syfte att belysa attmataktiviteter är en källa till hälsa, glädje och livskvalitet och ett fullvär-digt pedagogiskt instrument i förskolan (yrkande 1). I motionen anges att idet pedagogiska programmets tre övergripande teman natur, kultur ochsamhälle har mat och måltider glömts bort. Motionären anser att det finnsall anledning att uppmärksamma barns matvanor. De som vistas i försko-lan äter de flesta målen där. Det betyder att personalen inom barnomsorgenövertagit ansvaret för huvuddelen av de yngre barnens måltider underarbetsveckorna. Personalen har därför ett stort ansvar för att ge barnen enför åldern lämplig mat, en trivsam måltidssituation, ett gott bordsskicksamt förmedla sunda matkunskaper, anser motionären. De vuxnas matatti-tyder och värderingar bör vara väl genomtänkta eftersom de förmedlas tillbarnen. Mat och ätande bör ingå bland barnomsorgens mer traditionellapedagogiska mål som självkännedom, samarbetsförmåga och gruppan-passning, anser motionären.I motion 1994/95:A802 av m.fl. (fp) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barn-omsorgens viktiga funktion för att främja jämställdheten (yrkande 5) ochom vikten av ett kraftfullt informations- och opinionsarbete för att uppnådelat ansvar för hem och familj (yrkande 6). I motionen anförs att en välfungerande barnomsorg inte bara är något som gynnar barnens utvecklingutan det är också en förutsättning för att småbarnsföräldrar skall kunnadelta i arbetslivet. I och med att den s.k. barnomsorgslagen började gällafrån har föräldrar rätt att begära barnomsorg fr.o.m. det att barnetfyllt . Denna reform ökar ytterligare småbarnsföräldrarnas valfrihet,anser motionärerna. Motionärerna anför vidare att kvinnor i väsentligthögre grad utnyttjar tiden i föräldraförsäkringen och oftast är hemma förvård av sjukt barn. Införandet av den s.k. pappamånaden kommer för-hoppningsvis att innebära att fler fäder utnyttjar större del av tiden i föräldraförsäkringen, menar motionärerna. Alla ojämlikheter kan emellertid intebekämpas med hjälp av lagstiftning, utan det krävs ett ihärdigt och uthål-ligt opinionsarbete för att ändra på invanda könsmönster och historisktbetingade ansvarsområden, anges det i motionen.I motion 1994/95:So618 av m.fl. (v) yrkas att riksdagenbegär att regeringen ger i uppdrag att upprätta en plan föråteruppbyggnad av barnvårdarorganisationen (yrkande 4). Barnvårdarekommer hem till sjuka barn som inte kan vistas i den ordinarie barnomsor-gen. I motionen anförs att antalet barnvårdare minskat i kommunerna.Socialstyrelsen har gjort en kartläggning av ensamföräldrars utnyttjande avde kommunala barnavårdsresurserna vilken visar på brister och att dennaverksamhet försummas när kommunerna tvingas prioritera. Motionärernaanser att uppbyggnaden av barnvårdarsystemet är en viktig fråga och detbehövs ökad beredskap i kommunerna för att ställa upp för ensamföräld-rar, föräldrar med bristande socialt nätverk eller familjer som drabbas avsjukdom.I motion 1994/95:So280 av () yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barn-och ungdomsplaner. Motionären anser att för att nå en samordning av deresurser som finns i kommunens förvaltningar och i de frivilliga organisa-tionerna skulle exempelvis 5 § i 3 kap. i förslaget till ny socialtjänstlagkunna kompletteras med angivande av att en särskild plan skall upprättastill stöd för det allmänt förebyggande arbetet bland barn och ungdomar.BakgrundI betänkandet 1994/95:SoU15 Socialpolitik - inriktning och anslag utta-lade utskottet, i anledning av bl.a. motionsyrkanden om återinförande avvårdnadsbidraget, att familjepolitikens mål bör vara att ge barnen en godstart i livet samt att ge båda föräldrarna möjlighet att delta i arbetslivet ocrätt till nära och tidiga relationer med sina barn. Detta förutsätter en flexi-bel föräldraförsäkring, lika barnbidrag för alla barn, bostadsbidrag, ut-byggd barnomsorg av god kvalitet och en bra skola. Även rätten till del-tidsarbete under småbarnsåren är värdefull. Utskottet ansåg vidare attdenna familjepolitik ser både till barnens och föräldrarnas bästa och attden främjar jämställdheten och ökar valfriheten för både kvinnor och män.Utskottet avstyrkte motionerna. följde utskottet.I betänkandet 1993/94:SoU11 Utvidgad lagreglering på barnomsorgsom-rådet behandlade utskottet proposition 1993/94:11 om utvidgad lagreg-lering på barnomsorgsområdet m.m. samt motioner som väckts med an-ledning av propositionen och under den allmänna motionstiden. I proposi-tionen föreslog den dåvarande regeringen att kravet på en av kommun-fullmäktige antagen plan för förskole- och fritidshemsverksamheten skulleslopas (17 § socialtjänstlagen). I propositionen anfördes att kravet på enplan för förskole- och fritidshemsverksamheten forlorat i betydelse i taktmed utbyggnaden av barnomsorgen. Regeringen föreslog att kommunensansvar för att tillhandahålla barnomsorg skärps genom lagändringar i so-cialtjänstlagen, varför det inte ansågs nödvändigt att i detalj reglera kom-munens planeringsverksamhet. Utskottet gjorde följande bedömning.Genom de föreslagna ändringarna i socialtjänstlagen blir kommunernaskyldiga att erbjuda barnomsorg i den omfattning det behövs. Utskottetdelar regeringens bedömning att det därmed inte är nödvändigt att i lagreglera kommunernas planeringsverksamhet. Självfallet kommer kommu-nerna även i fortsättningen att behöva planera och följa upp barnomsorgs-verksamheten. Formerna för detta bör dock den enskilda kommunen självfå bestämma.Utskottet tillstyrkte att 17 § socialtjänstlagen upphävdes. Riksdagenföljde utskottet.I betänkandet behandlades också motioner om utbildning av personal,brukardemokrati och personalinflytande i anslutning till propositionensförslag om att införa bestämmelser i socialtjänstlagen som preciserar barn-omsorgens uppgifter samt de kvalitetskrav som bör gälla för verksamheten.I propositionen framhölls att ett samarbete mellan föräldrarna och barnom-sorgspersonalen är en självklar del av verksamheten. Initiativet för attupprätthålla en aktiv dialog med varje förälder bör vara förskolans, fritids-hemmets och skolans ansvar, så att föräldrarna blir delaktiga och får med-inflytande i verksamheten. Utskottet gjorde följande bedömning.Utskottet konstaterar att i förslaget till ny 13 b § i socialtjänstlagen införsbestämmelser som dels preciserar förskoleverksamhetens och skol-barnsomsorgens uppgifter samt de kvalitetskrav som skall gälla för verk-samheten, dels anger kraven på förskoleverksamheten och skolbarnsom-sorgen för barn med behov av särskilt stöd.Utskottet delar uppfattningen i propositionen att samma kvalitetskravsom gäller för den kommunala barnomsorgen bör gälla för enkilda försko-lor, fritidshem och integrerad skolbarnsomsorg. För att detta klart skallframgå av lagen anser utskottet, i enlighet med synsättet i motion1993/94:So14 (s) yrkande 2 i denna del, att ett tillägg bör göras i förslagettill ändrad lydelse av 18 § socialtjänstlagen så att kommunen får ställa somvillkor för bidrag till en enskild verksamhet att verksamheten fyller kravenenligt 13 b §.Vidare gjorde utskottet, i anledning av ett motionsyrkande om att kommu-ner skall kunna bötfällas om de inte uppfyller lagens intentioner om barn-omsorg till alla barn som behöver omsorg, den bedömningen att bered-ningen i av delbetänkandeom de förtroendevaldas ansvar vid domstolstrots och lagtrots borde avvak-tas. Motionsyrkandet avstyrktes.I betänkandet 1993/94:SoU20 Socialpolitik - inriktning och anslag av-styrkte utskottet en motion om att anslå till en pedago-gisk kampanj bland landets daghem. Utskottet gjorde följande bedömning.Utskottet vill framhålla betydelsen av att ett pedagogiskt utvecklingsarbetekontinuerligt bedrivs inom barnomsorgen. följer utveck-lingen inom barnomsorgen. För innevarande budgetår har resurser avsattsunder styrelsens ramanslag för ett aktivt pedagogiskt arbete för utbildningav barnomsorgspersonal. Enligt uppgift kommer resurser även för nästabudgetår att avsättas för dessa ändamål.I betänkandet 1993/94:SoU29 Barnomsorg m.m. vidhöll utskottet sintidigare uppfattning och avstyrkte yrkanden om krav på barnomsorgsplaneroch sanktioner mot kommuner.Beträffande frågor om utbildning av personal angavs i betänkandet attriksdagen beslutat att förlänga den barn- och ungdomspedagogiskahögskoleutbildningen till 120 poäng (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363). I betänkandet påpekades att det enligt propo-sitionen är en strävan att genom bl.a. vidareutbildning successivt öka ande-len högskoleutbildad personal och att få en mer enhetlig personal-styrka inom barnomsorgen. Utskottet som avstyrkte motioner i frågandelade regeringens uppfattning att personalen i förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen är den viktigaste kvalitetsfaktorn för verksamheten ochatt de åtgärder som regeringen föreslagit tillgodoser dessa syften.Yrkanden om barnvårdare har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfäl-len tidigare, senast i betänkandet 1993/94:SoU29 Barnomsorg m.m. Ut-skottet vidhöll där sin tidigare uppfattning att barnvårdarverksamheten ärett nödvändigt komplement till barnomsorgen, men att det bör ankommapå den enskilda kommunen att avgöra vilken omfattning barnvårdarverk-samheten skall ha. Utskottet avstyrkte den då aktuella motionen. Riksda-gen följde utskottet.Lokaldemokratikommitténs betänkande Förtroendevaldas ansvar viddomstolstrots och lagtrots (SOU 1993:109) har remissbehandlats ochdärefter bearbetats i (kommunav-delning). I kommitténs betänkande anges att sanktioner i viss utsträckningbehövs för att komma till rätta med kommunalt domstolstrots och lagtrots.Samhällets reaktion behöver dock inte alltid ha formen av en sanktion.Principiella skäl talar exempelvis mot en kriminalisering då en sådanskulle få allvarliga kommunaldemokratiska konsekvenser. Inte heller anserkommittén att skadestånd är en lämplig sanktion, eftersom skadeståndutgör en ersättning för en skada och främst har en reparativ funktion.Kommittén påtalar också att kommunala beslut om barnomsorg inte skallkunna överklagas genom förvaltningsbesvär. Prövningen av sådana beslutkommer därför att ske enligt reglerna i 10 kap. kommunallagen om laglig-hetsprövning. Vid beredningen av kommitténs förslag har en del ansettskunna läggas till grund för lagstiftning, medan övriga förslag har ansettskräva att vissa mer grundläggande problem rörande förhållandet mellanstaten och kommunerna först löses (Ds 1995:27).Hösten 1992 fick i uppdrag att i samråd med andra myn-digheter följa utvecklingen av barns villkor i samhället med anledning avdet förnyelse- och omställningsarbete som pågår i kommuner och lands-ting. I slutrapporten i förändringstider (följerupp och utvärderar 1994:4) görs följande bedömning.Förändrad lagstiftning har gett kommunerna nya handlingsmöjlighetersamtidigt som den försämrade ekonomin ställer stora krav på prioritering-ar. Att genomföra organisatoriska förändringar och samtidigtminska kostnaderna har inneburit problem i många kommuner. Osäkerhetom framtida ekonomiska ramar har dessutom krympt kommunernas plane-ringsperspektiv. Det här har resulterat i allvarliga brister i planering, upp-följning och utvärdering av förändringar av betydelse för barn och unga.Samtidigt som inser kommunernas svårigheter framhållerstyrelsen att det är synnerligen viktigt att kommunerna beaktar behovet avlångsiktiga förändrings- och besparingsstrategier. I detta ingår bl.a. attskaffa överblick över all barn- och ungdomsverksamhet, att organisations-förändringar och besparingar är långsiktiga och väl förberedda, att socialakonsekvensbeskrivningar görs före beslut och att medvetna resursfördel-ningar mellan bostadsområden och grupper görs.En förutsättning för ett bra kommunalt förändringsarbete är att statsmak-terna ger kommunerna mer långsiktiga besked om de ekonomiska ramarna.Statsmakterna bör också på olika sätt bidra till att öka kunskaperna ombl.a. lokala resursfördelningsmetoder och om behovet av insatser i negativtsegregerade områden.Beträffande bl.a. frågor om utbildning av personalen och det pedagogiskaprogrammet gör den bedömningen att den generella kvali-teten inom barnomsorgen för förskolebarnen är god på de flesta håll ilandet. har det dock på flera områden skett föränd-ringar som är viktiga för kvaliteten inom barnomsorgen. Gruppstorlekarnavid barnstugorna har ökat i hela landet som personaltäthetenminskat. Kontinuiteten i verksamheten har påverkats då barnstugor ochfamiljedaghem lagts ner och barn- och personalgrupper splittrats. Persona-lens tillgång till fortbildning, stöd och handledning har minskat på mångaställen. Det här betyder enligt att förutsättningarna för attbedriva en verksamhet i överensstämmelse med de nationella målen, somde kommer till uttryck bl.a. i förskolans pedagogiska program, har minskatgenerellt. Där förändringar och besparingar har varit genomtänkta ochförberedda har verksamheten dock kunnat anpassas till förändrade ramaroch kvaliteten har bevarats, anger styrelsen.Socialstyrelsen har gett ut Allmänna råd från (1995:2)Barnomsorgen i socialtjänstlagen. De allmänna råden beskriver, tolkaroch kommenterar de från gällande bestämmelserna i soci-altjänstlagen som preciserar kommunernas ansvar för barnomsorgen. Rå-den behandlar bl.a områden som det pedagogiska programmet, personal-utbildning och frågor kring uppföljning och utvärdering av barnomsorgen.Socialstyrelsen har också gjort en uppföljning av Förskolan och det peda-gogiska programmet (följer upp och utvärderar 1993:3).Socialtjänstkommittén anger i sitt slutbetänkande Ny socialtjänstlag (SOU1994:139) under rubriken i framtidsperspektiv följande.För bedrivande av förskoleverksamhet och barnomsorg skall det finnaspersonal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av om-sorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Barngruppernaskall ha en lämplig sammansättning och storlek. Lokalerna skall vara än-damålsenliga. Verksamheten skall utgå från varje barns behov. Barn somav fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utvecklingskall ges den omsorg som deras speciella behov kräver.Kommunens skyldighet att tillhandahålla plats inom förskola och skol-barnsomsorg kan fullgöras antingen genom att plats erbjuds i den egnaverksamheten eller att plats erbjuds inom en enskild förskola, ett enskiltfritidshem eller en enskild integrerad skolbarnsomsorg. Plats skall erbjudasutan oskäligt dröjsmål när vårdnadshavaren har anmält behov av barnom-sorg. Skälig hänsyn skall tas till vårdnadshavarens önskemål om omsorgs-form och verksamhetens lokalisering.I socialtjänstlagen införs också en skyldighet för kommunen att stödjaenskilda förskolor och fritidshem samt enskild integrerad skolbarnsom-sorg. Sådana verksamheter skall ges bidrag med ett belopp för varje barnsom inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarandeverksamhet. Kommunen får ställa upp vissa villkor för bidraget.Kommitténs betänkande bereds i Socialdepartementetefter remissbehandling.Utskottets bedömningEtt viktigt steg för att nå målen för barnomsorgen var införandet av debestämmelser i socialtjänstlagen som preciserar barnomsorgens uppgiftoch de kvalitetskrav som gäller för verksamheten. Förskoleverksamhetensuppgift är att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn fostran ochomvårdnad. Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan samterbjuda barn stöd i deras utveckling och en meningsfull fritid. Båda verk-samheterna omfattar omvårdnad, fostran och utvecklande stimulans igruppens form. Barnomsorgens organisation, dess kvantitet och kvalitet,innebär att den kan fylla flera behov i det moderna välfärdssamhället.Enligt utskottet möjliggör barnomsorgen för föräldrar, mödrar såväl somfäder, att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Den erbjuder barnentrygga och stimulerande uppväxtvillkor. För barn med behov av extra stödhar barnomsorgen ett särskilt ansvar.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning när det gäller lagreglering avkommunernas planeringsverksamhet. Lokaler för förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg skall vara ändamålsenliga. Lokalernas storlek och ut-formning samt miljö och material skall vara beskaffade så att barnen ge-nom pedagogisk verksamhet kan erbjudas fostran och omvårdnad. Utskott-et anser inte att det behövs någon speciell lagstiftning rörande miljön påförskolorna. Motion So248 (v) yrkandena 1 och 6 avstyrks.Utskottet kan inte ställa sig bakom förslaget om införande av möjlighetatt utdöma böter för kommuner som inte uppfyller bestäm-melser om tillhandahållande av barnomsorg. Utskottet är positivt till ettökat brukarinflytande i barnomsorgen. Detta är dock en fråga för föräld-rarna och den enskilda kommunen. Utskottet vill också framhålla betydel-sen av att ett pedagogiskt utvecklingsarbete kontinuerligt bedrivs inombarnomsorgen och att personalen ges erforderlig utbildning. Utskottetavstyrker även yrkandena 2, 3, 4 och 5 i motion So248 (v). Socialstyrelsenhar gett ut allmänna råd bl.a. om det pedagogiska programmet i förskolan.Styrelsen har också gjort en uppföljning av programmet. Utskottet avstyr-ker motion So616 (kds) yrkande 1 om mataktiviteter som ett pedagogisktinstrument.I motion A802 (fp) yrkandena 5 och 6 tas upp barnomsorgens funktionatt främja jämställdheten samt vikten av en kraftfull information ochopinionsbildning för att uppnå ett delat ansvar för hem och familj. Utskot-tet delar denna inställning och har också tidigare uttalat att en väl utbyggdbarnomsorg av god kvalitet är en viktig del i familjepolitiken för att främjaföräldrars möjlighet att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Yr-kande 5 är åtminstone delvis tillgodosett och avstyrks därför. Även yrkan-de 6 avstyrks.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att barnvårdarverksamheten ärett nödvändigt komplement till barnomsorgen, men att det bör ankommapå den enskilda kommunen att avgöra vilken omfattning verksamhetenskall ha. Motion So618 (v) yrkande 4 avstyrks.Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motion So280(kds) om införande av bestämmelser om en särskild plan till stöd för detförebyggande arbetet bland barn och ungdomar behövs inte. förslag bereds fortfarande i . Utskottet anseratt regeringens kommande förslag bör avvaktas. beträffande FN:s konvention om barnets rättigheteratt med anledning av motionerna 1994/95:So601 yrkandena1, 4 och 11, 1994/95:So612, 1994/95:Sf606 yrkande 5 och1994/95:Sf637 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 1 (v, mp)2. beträffande ungdomsmottagningaratt avslår motion 1994/95:A273 yrkande 6,3. beträffande familjerådgivningatt avslår motion 1994/95:So618 yrkande 5,4. beträffande föräldrautbildningatt avslår motionerna 1994/95:So618 yrkande 3,1994/95:So623 yrkande 1 och 1994/95:A807 yrkandena 30 och 31,res. 2 (m, c, fp, mp, kds)5. beträffande fosterföräldraratt avslår motion 1994/95:So206 yrkande 4,res. 3 (m, c, mp, kds)6. beträffande stöd till familjehematt avslår motion 1994/95:So295 yrkandena 1 - 3,res. 4 (kds)7. beträffande vårdplan för familjehemsplacerade barn ochungdomaratt avslår motion 1994/95:So263,8. beträffande vårdnadsöverflyttningaratt avslår motion 1994/95:So282 yrkandena 1 och 2,9. beträffande regler för flyttning av barnatt avslår motion 1994/95:So259,10. beträffande kontaktman för barnatt avslår motion 1994/95:So618 yrkande 8,res. 5 (v)11. beträffande barnomsorgsplan m.m.att avslår motion 1994/95:So248 yrkandena 1 och 6,12. beträffande pedagogiskt utvecklingsarbete inom barnom-sorgen m.m.att avslår motion 1994/95:So248 yrkandena 2 - 5,13. beträffande förskolans pedagogiska programatt avslår motion 1994/95:So616 yrkande 1,14. beträffande barnomsorg och jämställdhetatt avslår motion 1994/95:A802 yrkande 5,15. beträffande informations- och opinionsarbeteatt avslår motion 1994/95:A802 yrkande 6,res. 6 (fp)16. beträffande barnvårdarorganisationenatt avslår motion 1994/95:So618 yrkande 4,res. 7 (v, mp)17. beträffande plan för förebyggande barn- och ungdomsarbe-teatt avslår motion 1994/95:So280.Stockholm den 23 november 1995På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), BoHolmberg (s), (), (), (), (), (), (), Bar-bro (), (), StigSandström (v), (), ThomasJulin (mp), (), (), () och (). FN:s konvention om barnets rättigheter (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "FN:skonvention" och på s. 9 slutar med "(v) yrkande 3." bort ha följande lydel-se:I nu föreliggande motioner aktualiseras frågan om införlivandet av FN:skonvention om barnets rättigheter i svensk rätt. Utskottet konstaterar attdet nu kan pekas på flera allvarliga fall där åtaganden enligtbarnkonventionen inte uppfyllts. pågår en viss översyn avsvensk lagstiftnings överensstämmelse med konventionens bestämmelser,bl.a. på utlänningslagstiftningens område. Enligt utskottets mening kanemellertid ytterligare transformeringsåtgärder inte anses tillräckliga. Istället bör konventionens status och betydelse i svensk rätt markeras ge-nom en inkorporering. Endast genom denna metod får konventionen fulltgenomslag i svensk rättstillämpning. Utskottet anser därför att en utred-ning nu bör tillsättas med uppgift att lägga fram ett förslag om inkorpore-ring av . I utredningens uppdrag bör bl.a. ingå att se överden svenska översättningen av konventionstexten. Mot bakgrund av att detför närvarande förekommer allvarliga brister i efterlevnad avkonventionen, är det enligt utskottets mening angeläget att utredningsarbe-tet bedrivs skyndsamt.Vad utskottet anfört med bifall till motionerna So612 (m), Sf606 (mp)yrkande 5 och Sf637 (v) yrkande 3 samt med anledning av motion So601(fp) yrkandena 1, 4 och 11, bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande FN:s konvention om barnets rättigheteratt med bifall till motionerna 1994/95:So612,1994/95:Sf606 yrkande 5 och 1994/95:Sf637 yrkande 3 och medanledning av motion 1994/95:So601 yrkandena 1, 4 och 11, somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Föräldrautbildning (mom. 4)(), (), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar med"Utskottet vidhåller" och slutar med "yrkandena 30 och 31." bort ha föl-jande lydelse:Det är föräldrarnas gemensamma ansvar att skapa trygga uppväxtvillkorför sina barn.