bet · GJ01BoU1 · 1995-11-09 00:00:00 — Utskottet utgår från att regering-en fortlöpande uppmärksammar den av motionärerna aktualiserade frågan.Vid en sådan bedömning finner utskottet inte skäl tillstyrka motionen omtillvaratagande av barns intressen vid planeringen.I motion So224 (mp) yrkande 5 lämnas förslag som innebär att represen-tanter för handikapprörelsen skall delta i den fysiska planeringen. Också imotion So294 (c) yrkande 4 förespråkas nödvändigheten av handikappor-ganisationernas medverkan i, såvitt nu är aktuellt, den fysiska planeringen.Utskottet anser liksom regeringen att i varje kommun bör upprättas till-gänglighetsprogram, som bör ingå som en del av översiktsplanen, därriktlinjer kan ges för hur de handikappades villkor i kommunen skall för-bättras. Programmen bör kopplas till översiktsplanen som en viktig socialaspekt, men bör också kunna utgöra separata program. Tillgänglighetsfrå-gorna bör också behandlas i de program regeringen föreslår skall bli i detnärmaste obligatoriska som grund för detaljplan. I regeringsförslaget förut-sätts som en självklarhet att handikapporganisationerna bör vara en aktivsamrådspart vid utarbetandet och uppföljningen av sådana program. Ocksåenligt utskottets mening torde aktiv medverkan från handikapporganisatio-nernas sida garantera att de tillgänglighetskrav som ställs verkligen bliruppfyllda. Utskottet anser att erfarenheterna av tillgänglighetsprogrammenoch de i princip obligatoriska programmen för detaljplan bör avvaktasinnan ställning tas till om handikapprörelsen bör ges inflytande också påannat sätt. Motionerna So224 (mp) yrkande 5 och So294 (c) yrkande 4 omhandikapprörelsens inflytande avstyrks därför.Nedan behandlar utskottet frågan om tillgängligheten i den fysiska mil-jön m.m. Utskottet behandlar också senare i detta betänkande vissa frågorom kvinnors inflytande över den fysiska planeringen.Översiktsplanens aktualitetRegeringen föreslår att översiktsplanens aktualitet skall prövas av kom-munfullmäktige en gång per mandattid. Förslaget syftar till att bl.a. ökamöjligheterna till insyn i arbetet med översiktsplaneringen. Regeringenuttalar det angelägna i att kommuninvånare, intresseorganisationer ochstatliga myndigheter m.fl. får klarlagt om översiktsplanen fortfarande äruttryck för de övergripande politiska målen i kommunen. Genom förslagetavses de statliga myndigheternas underlag och anspråk komma att regel-bundet bli föremål för breda politiska överväganden i kommunen. Mot denbakgrunden bör det ställas krav på att inför kommunfullmäk-tiges ställningstagande skall redovisa synpunkter i fråga om sådana statligaintressen som kan vara av betydelse för kommunens beslut.Motion 1994/95:Bo13 (m) yrkande 5 innehåller ett förslag om att pro-positionen i denna del skall avslås. Motionärerna anser att regeringsförsla-get leder till ökade utgifter för kommuner vars behov av justeringar avöversiktsplanen är uppenbart litet och att kommunerna måste tilltros för-mågan att själva avgöra hur de vill utforma arbetet med planerna. Motionä-rerna bakom motion 1994/95:Bo14 (c) yrkande 1 anser att för att planenskall kunna fylla sin funktion som beslutsunderlag måste ett ställningsta-gande ske oftare än och föreslår att ett ställningstagande skallske minst två gånger per mandatperiod.Enligt utskottets uppfattning är det av särskild vikt att översiktsplanenhålls aktuell för att dess betydelse skall stärkas. Det är angeläget att enskilda, organisationer, myndigheter m.fl. uppfattar att översiktsplanen geruttryck för rådande politiska värderingar vad gäller den fysiska planering-en. Regeringsförslaget om att planens aktualitet återkommande skall prö-vas en gång per mandatperiod är väl ägnat att ge den kraft åt planens inne-håll som är behövlig särskilt för att stärka hänsynen till miljön. mening torde kommunens ställningstagande kunna ske utannågra nämnvärda arbetsinsatser i de fall något behov av justeringar inteföreligger eller då dessa är av begränsad omfattning. Det finns nu inteanledning att anta att det skulle behövas ett ställningstagande från kom-munens sida oftare än vad regeringen föreslagit. I vart fall bör den i pro-positionen föreslagna ordningen prövas innan frågan om tätare ompröv-ning övervägs. Med bifall till propositionens förslag avstyrker utskottetsåledes både motionerna 1994/95:Bo13 (m) yrkande 5 i motsvarande deloch 1994/95:Bo14 (c) yrkande 1 om prövningen av översiktsplanens ak-tualitet.Översiktsplanens betydelse vid olika beslutRegeringens förslag innebär att översiktsplanens uppgift att ge vägledningför olika beslut om användningen av mark- och vattenområden görs tydli-gare.Utskottet anser att propositionens förslag i denna del bör bifallas.Miljökonsekvensbeskrivningar m.m.Program- och samrådsskedenaRegeringsförslaget innebär att en detaljplan i princip alltid skall grundaspå ett program. Om det är onödigt skall något program dock inte behövas.I vissa fall skall en översiktsplan kunna ersätta ett program. Samråd före-slås hållas i programskedet och då med samma krets som när det gällerdetaljplaneförslag. Samrådets syften skall enligt förslaget lagregleras. Desyftena är att förbättra beslutsunderlaget och ge myndigheter, samman-slutningar och enskilda möjlighet till insyn och påverkan. Resultatet avsamrådet skall enligt propositionen redovisas i en samrådsredogörelsevilken kan vara gemensam med den redogörelse som skall göras när ettdetaljplaneförslag upprättas.Utskottet ser det ökade medborgarinflytandet som en av de viktigastevägarna för att stärka miljöhänsynen vid planeringen. Regeringens förslagär väl ägnat att stärka detta inflytande. Som regeringen konstaterar i pro-positionen är det av betydelse att inflytandet garanteras i ett tidigt skede iplanprocessen. Detta sker genom att program görs i princip obligatorisktoch att samrådsregler kopplas till programskedet. Upprättandet av programfår dock inte bli ett självändamål. Liksom regeringen anser utskottet attprogram kan bedömas som onödigt i något fler fall än vad som avses iPlan- och byggutredningens förslag. Således bör som huvudregel programkunna undvaras i de fall detaljplanen är av sådan beskaffenhet att den kanbehandlas enligt reglerna om enkelt planförfarande. Program bör också ivissa fall kunna underlåtas även om enkelt planförfarande inte är möjligt.Om översiktsplanen är aktuell och detaljplanen har stöd i översiktsplanenbör denna kunna ersätta programmet. Utskottet anser således att regering-ens förslag bör vinna bifall.Ökad användning av miljökonsekvensbeskrivningarI propositionen föreslås en förändring av de regler om miljökonsekvensbe-skrivningar som infördes i . Enligt regeringensmening är det nu tid att införa ett mer generellt krav på miljökonsekvens-beskrivningar. Det föreslås därför att en sådan beskrivning skall upprättasom en detaljplan medger åtgärder som innebär betydande påverkan påmiljön, hälsan eller hushållningen med naturresurser.I syfte att garantera fastighetsägarnas rättssäkerhet föreslås i motion1994/95:Bo13 (m) yrkande 8 att begreppet "betydande påverkan" förtydli-gas med hänsyn till dels att fastighetsägaren skall bekosta , dels att kraven måste vara förutsebara, vilket är sär-skilt viktigt eftersom detaljplanebeslutet kan komma att upphävas ommiljökonsekvensbeskrivningen inte godkänns. I motion 1994/95:Bo11 (fp)yrkande 2 föreslås att miljökonsekvensbeskrivningar skall upprättas istörre utsträckning än vad regeringen föreslagit. Det föreslås att kvalifika-tionsgränsen "betydande påverkan" vad gäller skyldigheten att upprättasådana beskrivningar enligt förslaget till ny lydelse av 5 kap. 18 § PBL integenomförs.Regeringens val av begrepp har skett för att det bättre skall stämmaöverens med EU:s direktiv /337/EEG. Direktivet är inte statiskt. Det kanförutsättas att det med tiden kommer att kompletteras. F.n. pågår en över-syn av EU:s direktiv om miljökonsekvensbeskrivningar. Kravet i rege-ringsförslaget har därför utformats så att en beskrivning skall upprättas viden viss grad av omgivningspåverkan, oavsett ändamålet med planen. Kra-vet kan i det nu behandlade avseendet inte antas innebära en förändringgentemot det begrepp som används i den nu gällande bestämmelsen i PBL.Utskottet delar inte uppfattningen i m-motionen att en mer detaljerad pre-cisering av när en miljökonsekvensbeskrivning skall upprättas skulle inne-bära negativa konsekvenser. Ett genomförande av motionärernas förslagtorde nämligen innebära en risk för att lagens krav skulle låsas i förhållan-de till den framtida utvecklingen vilket skulle äventyra den föreslagnabestämmelsens effektivitet. Den av motionärerna aktualiserade frågan omfastighetsägarens kostnadsansvar för miljökonsekvensbeskrivningar gerutskottet anledning erinra om att Plan- och byggutredningen i sitt tredjedelbetänkande SOU 1994:134 Överprövning av beslut i plan- och bygg-ärenden lagt fram förslag om att kommunernas rätt att ta ut planavgiftenligt 11 kap. 5 § andra stycket PBL uttryckligen skall omfatta kostnadenför upprättande av miljökonsekvensbeskrivning.Utskottet anser att det inte nu kan ifrågakomma att utöver vad regering-en föreslagit utvidga användningen av miljökonsekvensbeskrivningar. Somredan framgått pågår f.n. en översyn av EU:s direktiv om miljökon-sekvensbeskrivningar. Det kan därför bli anledning att återkomma tillfrågan. har också erfarenheter vunnits vad gällerden av regeringen föreslagna ordningen. Utskottet finner således inte skälatt sänka kvalifikationsgränsen.Med det anförda avstyrker utskottet /95:Bo11 (fp) yrkande 2 och1994/95:Bo13 (m) yrkande 8 om kravet påmiljökonsekvensbeskrivningar. Regeringsförslaget tillstyrks.Fysisk planering och hänsynen till miljönParker och andra grönområden i stadsbygdenNär ett område med samlad bebyggelse utformas bör enligt propositionengälla att hänsynen till behovet av parker och grönområden beaktas. Medgrönområden avser regeringen all mark som inte är bebyggd eller hård-gjord. Beträffande särskilt värdefulla tomter och allmänna platser föreslåsatt genom en särskild bestämmelse i PBL kommunen ges möjlighet att idetaljplan eller områdesbestämmelser meddela skyddsbestämmelser. En-ligt propositionens förslag bör krav kunna ställas på att dessa inte får för-vanskas i de avseenden de omfattas av skyddsbestämmelser.I motion 1994/95:Bo13 (m) yrkande 6 föreslås avslå regering-ens förslag om reglering av anläggande av parker och grönområden medhänsyn till att en sådan reglering framstår som överflödig; detta eftersomkommunerna alltid har lagt sig vinn om att skapa attraktiva miljöer medparker och grönområden som viktiga inslag.Utskottet anser i likhet med regeringen att större uppmärksamhet måsteägnas parker och andra grönområden i våra tätorter. Regeringsförslaget ärväl ägnat att öka nödvändiga hänsynstaganden till behovet av sådana om-råden. Med hänsyn till detta tillstyrker utskottet regeringsförslaget ochavstyrker motion 1994/95:Bo13 (m) yrkande 6 i motsvarande del om reg-leringen av parker och grönområden.I motion 1994/95:Bo15 (kds) yrkande 1 förespråkas en ordning som in-nebär att man vid en bygglovsprövning skall kunna ställa krav på kompen-sation i de fall naturen skadas vid exploatering. Kompensation skall kunnaske genom ersättningsområden eller mot skadorna motsvarande förbättringi närliggande områden.Redan i dag finns möjligheter för kommunen att vid en bygglovspröv-ning genom överenskommelse med exploatören försäkra att denne utlovaratt kompensera de skador på naturen som hans bygglovspliktiga företagskulle komma att orsaka. Mot denna bakgrund finns det inte skäl till ensärskild lagreglering. Motion 1994/95:Bo15 (kds) yrkande 1 om kompen-sationsåtgärder vid naturskador avstyrks.I motion 1994/95:Bo15 (kds) yrkande 2 föreslås att en utredning bör till-sättas för att hitta ett nytt av grönstrukturersom är av särskild vikt för den biologiska mångfalden eller som på ett urekologisk synvinkel strategiskt sätt är viktiga särskilt i tätortsområdena.Enligt motionärerna bör skyddsinstitutet i styrka ligga någonstans mellannationalstadspark och skyddsbestämmelser.Regeringen har givit en särskild utredare i uppgift (dir. 1995:82) att un-dersöka om det vid sidan av finns ytterligare områden i eller i anslutning tillstäder och tätorter som i ett nationellt perspektiv bedöms ha särskildanatur- och kulturvärden och att överväga om dessa behöver ges ett särskiltskydd enligt NRL. Enligt utskottets mening bör denna inventering kunnage besked om det behövs ytterligare skyddsformer för bevarandet av vikti-ga grönstrukturer. Utredarens resultat bör alltså avvaktas. Med hänvisningtill detta avstyrker utskottet motion 1994/95:Bo15 (kds) yrkande 2 i frågaom grönstrukturer.I motion 1994/95:Bo402 (s) föreslås att och Jordbruksverketskall få i uppdrag att tillsammans med länsstyrelserna omgående utvecklaförsök med att genom region- och översiktsplanering bevara nedlagdaåkrar som grönområden inom tätortsområden. Motionärerna pekar bl.a. påatt nedläggningen av åker sker relativt slumpmässigt eftersom den sker påinitiativ från jordbrukarna och ofta leder till att trädorna inte hänger sam-man.I den mån miljöhänsyn skall styra vilka åkrar som skall läggas ned bör,enligt utskottets mening, frågan avgöras på nivå med de in-strument som plan- och bygglagstiftningen ger. Frågan kan inte anses hasådan prioritet att statliga resurser nu bör tas i anspråk för att lösa den.Utskottet avstyrker således förslaget i motion 1994/95:Bo402 (s) om ned-lagda åkrar som grönområden.KulturmiljönRegeringens förslag innebär att större krav skall ställas på kommunernasöversiktsplaner vad gäller inventering och redovisning av kulturmiljövär-dena. Förslagen syftar till att ge större uppmärksamhet åt dessa värden.Vidare föreslås att kompletteras med uttryckligaregler om kommunens möjligheter att i detaljplan och områdesbestämmel-ser meddela särskilda varsamhetsbestämmelser för att precisera krav vidändring av byggnad. I syfte att undvika alltför stora skillnader i olikakommuners hantering av kulturmiljöfrågor och tillämpningen av bestäm-melserna som rör kulturmiljön har regeringen för avsikt att uppdra åt att tillsammans med utarbeta allmänna råd.Enligt utskottets mening är det av vikt att de ökade miljöhänsynen om-fattar också de kulturhistoriska värdena. Ett väsentligt inslag i denna pro-cess är att dessa värden uppmärksammas. Propositionens förslag bör där-för vinna bifall. Vad gäller uppdraget att utarbeta allmänna råd anser ut-skottet att regeringen - med beaktande av ansvaret för PBL på centralmyndighetsnivå - bör överväga om det inte är naturligare att geshuvudansvaret. Verket bör naturligtvis i detta arbete samverka med deandra myndigheter som är berörda, t.ex. Riksantikvarieämbetet.Utskottet har erfarit att och statens historiska mu-seer uppmärksammat regeringen på vissa brister vad gäller bygglovsplik-tens omfattning såvitt avser ändringar av sådan bebyggelse som har sär-skilda bevarandevärden. Utskottet förutsätter att regeringen kommer attöverväga frågan och, om så anses erforderligt, att aktualisera den för riks-dagen.Tillgänglighet i den fysiska miljön m.m.I propositionen hävdas beträffande tillgängligheten i den fysiska miljön attSverige jämfört med andra länder har högt ställda krav på tillgänglighetoch användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsför-måga. Den undersökning som gjorts av Plan- och byggutredningen visarenligt propositionen att det befintliga byggnadsbeståndet ofta uppvisarbrister medan nya byggnader i princip uppfyller de tillgänglighetskrav somkan ställas. Efter att ha redovisat sin syn på hur det nya systemet för tillsynoch kontroll ger förutsättningar för att säkerställa de grundläggande till-gänglighetskraven i ett tidigt skede av byggprocessen men också ger möj-ligheter till förbättrad uppföljning av krav anför regering-en sammanfattningsvis följande. Arbetet med att förbättra tillgänglighetenmåste ske i hela plan- och byggprocessen. Byggreglerna måste vara såtydliga att det är odiskutabelt vad som är samhällets minimikrav. I vårasgav regeringen i uppdrag att utvärdera de senast genomfördabyggreglerna samt det nya tillsyns- och kontrollsystemet. I uppgiften ingåratt undersöka om tillgänglighetskraven är ändamålsenligt utformade. Re-geringen hänvisar i propositionen till att Plan- och byggutredningens ana-lyser inte visar att det utöver behovet av förbättrade möjligheter till upp-följning av föreskrifterna med hjälp av ett effektivare kontrollsystem före-ligger några stora behov av ändringar i byggnadsverksförordningen i syfteatt förbättra tillgängligheten vid nybyggnad, tillbyggnad och ändring avbyggnad.Regeringen anser att ett kommunalt tillgänglighetsprogram bör ingå ivarje kommuns översiktsplan. Också det program, som enligt propositio-nen föreslås bli i det närmaste obligatoriskt som grund för detaljplan, börbehandla tillgänglighetsfrågor. Regeringen utgår från att handikapporgani-sationerna bör vara en aktiv samrådspart vid utarbetandet och uppföljning-en av ett sådant program.Den lagrådsremiss som föregick regeringens proposition innehöll förslagmed krav dels på tillgänglighetsskapande åtgärder i samband med nybygg-nad och ändring av allmänna platser och områden för andra anläggningarän byggnader i den utsträckning som följer av särskilt meddelade föreskrif-ter (3 kap. 18 § förslaget i lagrådsremissen), dels på att enkelt avhjälptahinder mot tillgängligheten och användbarheten för personer med nedsattrörelse- och orienteringsförmåga i befintliga offentliga lokaler och påbefintliga allmänna platser skulle vara åtgärdade i den ut-sträckning som följer av särskilt meddelade föreskrifter (17 kap. 21 a §förslaget i lagrådsremissen).Vad gäller kraven på allmänna platser och områden för andra anlägg-ningar än byggnader anförs i propositionen att bl.a. kostnadskonsekven-serna behöver analyseras närmare innan mer precisa krav kan ställas. Be-träffande anpassningen av befintliga offentliga lokaler och allmänna plat-ser anser regeringen att den inte har något underlag för att bedöma kon-sekvenserna för bl.a. kommuner och landsting. En sådan analys kan görasförst sedan de aktuella åtgärderna preciserats mer i detalj genom en fortsattinventering och analys. Regeringen har givit Boverketi uppdrag att analysera och redovisa konsekvenserna av Plan- och byggut-redningens förslag för att förbättra tillgängligheten i befintliga offentligalokaler och på allmänna platser, särskilt med avseende på kostnadskon-sekvenser för kommuner och landsting. Uppdraget förutsätter att åtgärder-na preciseras mera i detalj som underlag för analysen. När det gäller deretroaktiva krav som avser enkelt åtgärdade hinder avseende offentligalokaler och allmänna platser bör utgångspunkten vara att åtgärderna skallha vidtagits . Uppdraget skall redovisas senast den 15 maj1996.I flera motioner tas upp frågor om tillgängligheten i den fysiska miljön.Enligt motionärerna bakom motion 1994/95:Bo532 (s) räcker inte PBL:skrav på tillgänglighet eftersom även nya bostäder måste byggas om för attbli funktionella för äldre och handikappade. I motionen föreslås därför attdet ges regeringen till känna ett behov av högre bostadsanpassningskravvid ny- och ombyggnad av bostäder.I motionerna 1994/95:Bo12 (v) yrkande 7, 1994/95:Bo11 (fp) yrkande 3,1994/95:Bo15 (kds) yrkande 4 och 1994/95:Bo16 (mp) yrkande 7 lämnasförslag om att skall anta 17 kap. 21 a § PBL enligt den lydelsebestämmelsen hade i det till Lagrådet remitterade förslaget. Innebörden avdetta förslag har redovisats ovan.I motion 1994/95:Bo12 (v) yrkande 8 lämnas förslag om att Boverketskall ges i uppdrag att utforma bidragsregler till det behandlade lag-rummet 17 kap. 21 a § PBL. I samma motion yrkande 9 föreslås att Bover-ket ges i uppdrag att utreda hur mer komplicerade och kostnadskrävandetillgänglighetsåtgärder skall kunna vidtas och under vilken rimlig tidsperi-od detta kan ske.Också motion So294 (c) yrkande 3 gäller genomförande av ett av Plan-och byggutredningens förslag. I motionen föreslås ett tillägg i 3 kap. 18 §PBL och 6 § plan- och byggförordningen för att precisera vilka krav somkan ställas på tillgänglighetsskapande åtgärder i samband med nybyggnadoch förändring av allmänna platser m.m.Boverket har utarbetat nya byggregler (BRR 94) i vilka som allmännaråd anges kriterier för tillgänglighet i bostadsrum. I motion 1994/95:Bo15(kds) yrkande 3 föreslås att dessa kriterier skall bli gällande också förpublika lokaler, arbetsplatser och allmänna platser.I slutbetänkande Ett samhälle för alla (SOU1992:52) föreslås, såvitt avser PBL, bl.a. att skall ha möjlig-het att pröva miljöers tillgänglighet och att den skall kunna häva beslutsom strider mot kraven på tillgänglighet samt att krav på lokal- och ga-tumiljö lagfästs med särskilda tider för genomförandet. Utredningen före-slår också att begreppet funktionshinder skall användas för att därmedockså astmatiker och allergiker skall omfattas av de hänsynstaganden somskall göras. I motion K216 (v) yrkande 3 lämnas förslag om tillägg i plan-och bygglagen enligt förslag för att reglera funk-tionshindrades rätt till tillgänglighet.I motion So222 (fp) yrkande 3 föreslås med utgångspunkt i förslag att de amerikanska erfarenheterna tas tillvara föratt förbättra tillgängligheten och att till PBL fogas föreskrifter som angerhur man kan öka den generella tillgängligheten till byggnader m.m.Företrädare för Handikappförbundens Samarbetsorgan har inför utskot-tet muntligen och skriftligen lämnat synpunkter på tillgänglighetsfrågornasbehandling i såväl propositionen som motionerna.Med anledning av vad i propositionen och motionerna anförts och för-ordats vill utskottet anföra följande. Tillgänglighetsfrågorna rörande denfysiska miljön har framför allt varit föremål förstort samhälleligt intresse. Inte minst i har frågorna övervägtsoch beslut fattats som innebär att positionerna flyttats fram i syfte att för-bättra tillgängligheten i den fysiska miljön. Målsättningen bör naturligtvisäven framgent vara att bostäder och annan byggd miljö inkluderande of-fentliga lokaler samt allmänna platser liksom den gemensamma miljön iövrigt skall göras tillgängliga för alla. De funktionshindrades situationmåste således även framgent ägnas stor uppmärksamhet Aktiva insatserfrån bl.a. handikapporganisationerna och samhällets sida får härvid ansesbåde naturliga och nödvändiga. Ett förverkligande av de i propositionenbehandlade kommunala tillgänglighetsprogrammen och de program somskall grundlägga detaljplan kommer med all sannolikhet att medföra atterforderliga förbättringar kan påskyndas. Arbetet med att förbättra till-gängligheten måste ske i hela det system som reglerar plan- och byggpro-cessen.Boverket har, som framgått ovan, givits i uppdrag att utvärdera debyggregler samt det tillsyns- och kontrollsystem som trätt i kraft.Verket skall därvid undersöka om tillgänglighetskraven är ändamålsenligtutformade. Regeringen har valt att inte nu lägga fram några förslag innebä-rande ökade tillgänglighetskrav för personer med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga vid nybyggnad, tillbyggnad och ändring av byggnad. Ipropositionen anförs att bör redovisa sitt uppdrag så att ett merakomplett material för framtida beslut finns. Utskottet delar regeringensbedömning av denna fråga. Utskottet utgår därvid från att frågan om regel-förändringar kommer att bli föremål för överväganden grundade på denredovisning kommer att avge. Det förtjänar dock att uppmärk-sammas att ett iakttaget anpassningsbehov av ny- eller ombyggda bostäderinte behöver innebära att det är fel på de generella normerna. Det kan ivissa fall vara bättre både ur ett individuellt och ett ekonomiskt perspektivatt vissa förbättringsåtgärder skräddarsys genom individuellt utformadbostadsanpassning.Regeringen har även givit i uppdrag att lämna en konsekvens-beskrivning av Plan- och byggutredningens förslag vad gäller insatser föratt förbättra tillgängligheten i den gemensamma miljön.