bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — Ipropositionen konstateras att det motdenna bakgrund vore naturligt attansvaret för dessa frågor ligger hosregeringen.I tre partimotioner Fi15 (m) yrkande 6,Fi16 (fp) yrkande 3 och Fi18 (kds)yrkande 4 begärs att regeringen skalllägga fram lagförslag om att stärkaRiksbankens oberoende.I motion Fi15 (m) anför motionärernaatt regeringen bör lägga fram enproposition angående ökat oberoende förRiksbanken i enlighet medRiksbanksutredningens förslag.Motionärerna hänvisar till Riksbankensskrivelse till finansutskottet och anseratt även om ett genomförande måste dröjatill val till den del detförutsätter grundlagsändring börregeringen skyndsamt framläggaerforderliga förslag.I motion Fi16 (fp) begärs också förslagom ändrad lagstiftning för att stärkaRiksbankens självständighet, ochmotionärerna hänvisar till Riksbankensskrivelse. Det gäller bl.a.riksbankschefens ställning och förbudatt begära eller motta instruktioner förfullmäktige. Vidare hänvisas till attregeringen anser att frågor omvalutaregim bör flyttas frånriksbanksfullmäktige till regeringen.Motionärerna anför att detöverensstämmer med beslutsprocessen iflertalet andra länder och har ingeninvändning mot det.I motion Fi18 (kds) anser motionärernaockså att regeringen bör lägga framförslag i syfte att stärka Riksbankensställning. De anser också att Riksbankenskall ges en från staten mer friståendeställning och att det är motiverat attlägga över beslutanderätten frånRiksbanken till regeringen förvalutapolitiken, valet avväxelkursregim, valutasamarbete medandra länder och fastställande avcentralkurser inom ERM.Under behandlingen av proposition 25 harkonstitutionsutskottet beslutatvverlämna till finansutskottet tremotioner rörande ställningsom väcktes under allmänna motionstiden1995.I motion 1994/95:K204 av . (m) yrkas att begär attregeringen med utgångspunkt iRiksbanksutredningens betänkandeskyndsamt lägger fram förslag i syfteatt stärka oberoende. Imotion 1994/95:K219 av ochLars () yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag i syfte attstärka oberoende. m.fl. (m) framhåller bl.a. attRiksbanksutredningens förslag var såutformade att ett kommande europeisktsamarbete på det monetära området inteonödigtvis skulle behöva försvåras ellerfördröjas. Frågan om Riksbankensoberoende handlar enligt motionärernainte bara om effektivitet i kampen motinflationen utan rör också genom attSverige nu är medlem i EU vår förmågaatt uppfylla ett avtalsenligt åtagande.För del blir det under allaomständigheter nödvändigt att ändra dengrundlagsbestämmelse som föreskriverriksbankschefens obegränsadeavsättlighet. Det är enligt motionärernaofrånkomligt att regeringen föreläggerriksdagen förslag om stärkande avRiksbankens oberoende under innevarandemandatperiod. Önskvärdheten av attmarkera bred politisk uppslutning kringmålet att bekämpa inflationen och därmedsänka räntenivån motiverar att dettaförslag läggs fram så snart som möjligt.De synpunkter som och () framför i sin motion ärliknande.I motion 1994/95:Fi207 av BirgittaHambraeus (c) yrkas att riksdagenbeslutar att skall förbliunder demokratisk kontroll somriksdagens bank (yrkande 3).Som framgår av propositionen uttaladeregeringen i konvergensprogrammet attden senare skulle återkomma med förslagbeträffande de förändringar avRiksbankens ställning som följer avSveriges åtagande enligt fördraget underetapp två av EMU, bl.a. beträffanderiksbankschefens ställning. Enligtstadgan för ECBS skallcentralbankschefen inte kunna avsättasannat än då han inte kan fullgöra sintjänst eller uppenbart missköter sittuppdrag. Utskottet har tidigare ställtsig positivt till att en sådan ändringföreläggs undermandatperioden. Vad gäller de övrigafrågorna som motionärerna ochfullmäktige i tar upp villutskottet anföra följande.Fullmäktige utgår i sin skrivelse frånatt kommer att delta i dentredje fasen av EMU. Det är ocksåutgångspunkten i förslagen i motionernafrån , ochKristdemokraterna. Det är utskottetsuppfattning att den svenska ekonomin kanutvecklas i den positiva riktning somredovisas i konvergensplanen. Sverigeskulle enligt denna uppfyllakonvergenskraven, med undantag förskuldkvoten och därmed sannoliktkvalificera sig för ett deltagande iEMU. deklarerade imedlemskapsförhandlingarna att ettslutligt svenskt ställningstagandeavseende övergången till den tredjeetappen av EMU kommer att göras i ljusetav den fortsatta utvecklingen och ienlighet med fördraget. Såvittregeringen nu bedömer kan riksdagenbehöva ta ställning till ett svensktdeltagande i den tredje etappen av EMUunder våren 1997.Regeringen har förklarat sin avsikt attförbereda de förändringar ilagstiftningen som är motiverade av denya förutsättningarna för penning- ochvalutapolitiken. De förändringar ilagstiftningen som skall övervägas ärsådana som i stor utsträckning berörregeringsformen. Utskottet utgår frånatt regeringen på det sätt som ärbrukligt vid sådana förändringareftersträvar en bred och stabilparlamentarisk grund. Något ytterligareställningstagande från sidatill skrivelse och yrkandenai motionerna synes därför intemotiverat. Med hänsyn härtill föreslårutskottet att motionerna 1994/95:K204(m), 1994/95:K219 (fp), 1995/96:Fi15 (m)yrkande 6, 1995/96:Fi16 (fp) yrkande 3och 1995/96:Fi18 (kds) yrkande 4 avslåsav riksdagen.Beträffande yrkande 3 i motion1994/95:Fi207 (c) att skallbesluta att skall förbliunder demokratisk kontroll somriksdagens bank, vill utskottet endasthänvisa till grundlagens bestämmelseroch att det inte är aktuellt med någonförändring av huvudmannaskapet förRiksbanken. Motion 1994/95:Fi207 yrkande3 avslås av utskottet.Beslut om deltagande i motion Fi17 yrkande 2krävs att frågan om eventuell ERM-anslutning av kronan måste beslutas avriksdagen.Finansutskottet vill med anledning häravanföra följande. kommer senareatt ta ställning till deltagande i ERM.Beslut om anknytning och fastställandeav centralkurs inom bör ske på ettsådant sätt att möjligheter tillspekulationer i största möjligautsträckning begränsas. Det lämpar sigför del därför inte för denbeslutsordning som tillämparoch som förordas i Vänsterpartietspartimotion. Motion Fi17 (v) yrkande 2avstyrks därmed av utskottet.SkattepolitikenInriktningen av skattepolitikenI propositionen framhålls attskattepolitiken är ett av de områden somregeringen inriktar sig på för attstärka tillväxten och sysselsättningen.Skattepolitiken har under det senasteåret präglats av behovet av att sanerastatsfinanserna. Det har, anförregeringen, varit nödvändigt att höjaskatteuttaget både för att minska demycket stora budgetunderskott somuppstod och föratt få en rimlig fördelningsprofil ibudgetsaneringen. har detvarit nödvändigt att begränsaskattehöjningarna så långt som möjligtför att inte i onödan försvaga deninhemska efterfrågan och försämraekonomins funktionssätt.Regeringen betonar att utrymmet förfler skattehöjningar nu är ytterstbegränsat och att det inte kan bli talom vare sig ökade utgifter ellerofinansierade skattesänkningar.I motion Fi15 av m.fl. (m)anförs att målet för den ekonomiskapolitiken i bred bemärkelse bör vara attskapa förutsättningar för hög tillväxt,en god realinkomstutveckling ochtillräckligt många nya arbeten för atteliminera massarbetslösheten.Budgetsaneringen måste enligt motionenbaseras på utgiftsminskningar och intepå skattehöjningar. I motionen föreslåsbl.a. sänkning av skatten påkapitalinkomster till (yrkande 10),sänkning till den tidigare nivån påavkastningsskatten påpensionsförsäkringar (yrkande 11),slopande av förmögenhetsskatten (yrkande14), sänkning av fastighetsskatten påsmåhus och hyreshus till (yrkande16) och slopande av den allmännalöneavgiften på (yrkande 20). Ifråga om den statliga inkomstskattenkräver motionärerna en sänkning till (yrkande 17) och ett återinförande avfullt inflationsskydd i skatteskalan(yrkande 18). Därutöver föreslås enskattereduktion på föromsorgstjänster och vissa andra tjänsteri hemmen (yrkande 23) och även enskattereduktion eller avdrag förreparation och underhåll av bostäder(yrkande 25). I motionen föreslås ocksåatt hos regeringen begärförslag om finansiering avskattesänkningar med utgångspunkt iModerata samlingspartietsbudgetalternativ för innevarandebudgetår (yrkande 24).I motion Fi16 av m.fl.(fp) kritiseras propositionen för dessbrist på företagar- och tillväxtvänligekonomisk politik. Nyckeln till flerjobb är fler företagare och därför börså många som möjligt stimuleras attstarta eget. Ett hinder mot en gynnsamutveckling är sådana skatter sombelastar företagandet och enskildamänniskors inkomster från arbete,studier och sparande. Dagens instabilaskattepolitik leder enligt motionärernasuppfattning till en sådan osäkerhet omde framtida skattereglerna attföretagande och investeringar påverkasnegativt. En annan invändning mot dagensskattepolitik gäller skatternas totalaomfattning som enligt motionärernasmening inte bör överskrida nivån . Imotionen yrkar de därför bl.a. påavskaffande av den tillfälliga höjningenav marginalskatten, den s.k. värnskatten(yrkande 11). De yrkar också påupphävande av beslutet om lägre moms påmat (yrkande 14). Förslag framförs ocksåom ett antal skattesänkningar som berörföretagande.I motion Fi17 av m.fl.(v) refereras regeringens konstaterandeatt utrymmet för ytterligareskattehöjningar är begränsat.Vänsterpartiet delar denna principsynmen menar ändå att det statsfinansiellaläget gör det motiverat att någotytterligare skärpa skatteuttaget(yrkande 5 delvis).Enligt motion Fi18 av m.fl.(kds) ligger roten till dagensarbetslöshet och ekonomiska problem iatt har haft enför svag ekonomisk tillväxt. Som ett ledi att stimulera efterfrågan på tjänsteroch särskilt tjänster till hushållen,och därigenom främja sysselsättningen,föreslår motionärerna bl.a. en sänkningav tjänstemomsen (yrkande 19) och lägrebeskattning av hushållstjänster (yrkande20). I motionen föreslås också att ensärskild skattsedel för ungdomar somutför tjänster åt hushållen införs(yrkande 21).Skatteutskottet framhåller i sittyttrande (1995/96:SkU3y) tillfinansutskottet att det senaste åretsändringar inom beskattningen harbidragit till att sanerastatsfinanserna. anföratt det nu inte kan vara aktuellt attvidta några lättnader i uttaget avstatlig inkomstskatt genom att upphävaden s.k. värnskatten eller att försvagabudgeten med ofinansieradeskattesänkningar för dem som harförmögenhet eller kapitalinkomster. Inteheller vill skatteutskottet medverkatill att nu höja momsen på mat till dengenerella momsnivån.Beträffande frågan omskattebelastningen på tjänster av olikaslag erinrar skatteutskottet om att enskattedifferentiering på detta områdeskulle vålla svåra gränsdragnings- ochkontrollproblem och avvika frånprinciperna om en enhetlig beskattning.Om en sänkning av skatterna för olikatjänster skall kunna nå påvisbaraeffekter från sysselsättningssynpunktkrävs mycket kraftiga sänkningar avskatterna på dessa områden medmotsvarande skattebortfall som följd.Skatteutskottet avvisar ofinansieradeskattesänkningar och vidhåller sintidigare inställning att resultatet avSkatteväxlingsutredningens arbete böravvaktas. vill dock inteutesluta att frågan om sänkning avskatten inom tjänstesektorn kan behövaprövas i framtiden.När det gäller frågan omskattereduktion eller avdrag förreparation och underhåll av bostäderframhåller skatteutskottet att ettomfattande stöd till sådan verksamhetutgått . Former föroch omfattning av statens stöd tillbl.a. underhåll och reparation avbostäder ingår i det utredningsuppdragregeringen givit den bostadspolitiskautredningen. Utredningsarbetet skallenligt direktiven vara avslutat iseptember 1996. Resultatet avutredningens överväganden och denfortsatta beredningen av utredningensförslag bör avvaktas av riksdagen.Skatteutskottet har,sammanfattningsvis, inte funnit någonanledning till erinran mot propositioneni nu nämnda delar och avstyrker aktuellamotionsyrkanden.Företrädare för Moderatasamlingspartiet, Folkpartietliberalerna, ochKristdemokraterna har anmält avvikandemeningar till skatteutskottets yttrande.Bostadsutskottet tar i sitt yttrande(BoU3y) till finansutskottet upp två avde yrkanden som behandlas i dettaavsnitt. Det gäller för det förstayrkande 25 i motion Fi15 (m) om avdrageller skattereduktion för reparationeroch underhåll av bostäder. hänvisarbostadsutskottet till denbostadspolitiska utredningen ochavstyrker motionen.För det andra behandlarbostadsutskottet nivån påfastighetsskatten på bostäder. Enligtmotion Fi15 (m) yrkande 16 börfastighetsskatten sänkas till förår 1996. erinrar ombakgrunden till beslutet om attfastighetsskatten skall vara avtaxeringsvärdet fr.o.m. beskattningsåret1996. beslutade omvissa höjningar under år 1994-1996 av des.k. garanterade räntenivåerna i detstatliga systemet för räntesubventionervid ny- och ombyggnad av bostadshus. År1994 beslutade att höjningarnainte skulle genomföras vad avser åren1995 och 1996. Den besparing som därmeduteblev beslutades i stället inhämtasgenom en höjning av fastighetsskatten.Bostadsutskottet konstaterar attbeslutet att höja nivån påfastighetsskatten således fattades isyfte att ge utrymme för ekonomiskalättnader för vissa delar avbostadsbeståndet. Denna omfördelninginom bostadsbeståndet var nödvändig föratt mildra de omfattande ekonomiskapåfrestningar som drabbat framför alltde bostäder som producerades kring år1990. Uteblivna åtgärder skulleytterligare ha förvärrat situationen fördessa bostäder och sannolikt medfört ettökande antal obeståndsfall. Sett urbostadspolitisk synvinkel var således enhöjd fastighetsskatt att föredra framförett genomförande av höjningen avräntenivån. anför vidhåller denna uppfattning ochavstyrker således motionsyrkandet.Moderata samlingspartiets företrädarehar anmält avvikande mening ibostadsutskottet.Finansutskottet vill för sin del anföraföljande. Skattepolitiken är en centraldel av den ekonomiska politiken och harbidragit till att ge saneringen avstatsfinanserna en rimligfördelningsprofil. genomförsockså en fördelningspolitiskskatteväxling, där momsen på mat sänksinom ramen för ett i stort settoförändrat totalt skatteuttag.Sänkningen av matmomsen har vidtagitsför att värna om särskilt utsattagrupper som barnfamiljer, pensionäreroch låginkomsttagare som i allmänhetanvänder en relativt stor del av sinhushållsbudget till matinköp. Utskottetvill däremot bestämt avvisa enskattepolitik som försvagar budgeten medofinansierade skattesänkningar för demsom har förmögenhet eller storakapitalinkomster.Beträffande nivån på fastighetsskattenhänvisar utskottet tillbostadsutskottets yttrande.Finansutskottet har inte heller någrainvändningar mot skatteutskottetsyttrande. Utskottet ställer sig med detanförda bakom den skattepolitik somredovisas i propositionen.Med hänvisning till skatteutskottetsoch bostadsutskottets yttranden samt vadutskottet anfört avstyrks motionernaFi15 (m) yrkandena 10, 11, 14, 16, 18,20 och 23-25, Fi16 (fp) yrkandena 11 och14, Fi17 (v) yrkande 5 (delvis) samtFi18 (kds) yrkandena 19-21.Kommunal inkomstbeskattningI motion Fi15 av m.fl. (m)tas den kommunala inkomstbeskattningenupp. Det sker i anslutning till endiskussion om behovet av att återställamarginalskattereformen. I motionenframhålls att kommunalskatterna redan iår genomsnittligt sett har stigit.Därtill förbereds i många kommunerytterligare skattehöjningar inför år1996. Detta skärper såvälmarginalskatten som den genomsnittligaskatten på arbete och försämrarförutsättningarna för tillväxt och nyajobb. Därför bör en effektiv spärr motkommunala skattehöjningar införas. Detbör ske i avvaktan på att en totalöversyn av de kommunala uppgifterna ochderas finansiering har genomförts.Motsvarande krav reses även i motionFi10 av m.fl. (m) som väcktsmed anledning av proposition 1995/96:64Ett nytt utjämningssystem för kommuneroch landsting m.m. Där läggs också ettkonkret förslag till utformning av ensådan spärr. Motionärerna konstateraratt det i nuvarande samhällsekonomiskaläge är särskilt angeläget attkommunalskatterna inte höjs. Tvärtomfinns det skäl att uppmuntra tillskattesänkningar när omprövningar ochproduktivitetshöjningar skapar utrymmeför sådana.För att motverka kommunalaskattehöjningar bör enligt motionärernaen spärr byggas in i lagen omutbetalning av kommunalskattemedel förår 1996. Den bör utformas så attkommuner och landsting som beslutar omhöjd utdebitering i praktiken endast fårbehålla en mindre del av deskatteintäkter som höjningen leder till.Det bör ske genom en ändradneutraliseringsavgift i sådana fall.Finansutskottet står bakom regeringensuttalanden i 1995 årskompletteringsproposition om attutrymmet för kommunala skattehöjningarär starkt begränsat och att den allmännakommunala skattenivån inte kan höjasutan negativa återverkningar påsamhällsekonomin. I anslutning till sinbehandling av den kommunala ekonomin ivåras hävdade utskottet att ekonomiskaobalanser i kommuner och landstingfrämst måste åtgärdas med hjälp avutgiftsminskningar och effektiviseringar(1994/95:FiU19, rskr. 416, 417).Utskottet står fast vid dennaståndpunkt men är medvetet omatt ett antal kommuner beslutat om ökadutdebitering för . Det måsteenligt utskottet främst ses som ettuttryck för svårigheterna att såväl slåvakt om de kommunala kärnverksamheternasom anpassa sigtill stora och på nivåsvårpåverkbara utgiftsökningar, t.ex.effekterna av arbetslösheten.Utskottet kan inte ställa sig bakom deförslag till åtgärder mot kommunalaskattehöjningar som försfram i de moderata motionerna. Utskottetavstyrker därför motionerna Fi10 (m)yrkande 6 och Fi15 (m) yrkande 19.FöretagsbeskattningRegeringen konstaterar i propositionenatt de svenska företagsskatterna ärkonkurrenskraftiga vid en internationelljämförelse. medförde denomläggning som beslutades ett ökatskatteuttag på företagen. Regeringen hardärför tidigare uttalat attskatteuttaget skall sänkas. En ram påtvå miljarder kronor har avsatts fördetta ändamål. De regler som denborgerliga regeringen införde 1994 meden generell lättnad i beskattningen avutdelningar och reavinster medfördehögst osäkra effekter påinvesteringarna, som deinnebar betydande skattelättnader förprivatpersoner med stora aktieinnehav.Lättnader på bolagsnivå är principielltsett att föredra, som de kanförenas med ett tillfredsställandefördelningsmässigt utfall, skriverregeringen.Ett riskkapitalavdrag innebärande enbeloppsbegränsad skattereduktion viddeltagande i nyemissioner i onoteradeaktiebolag under inkomståren 1996 och1997 bör enligt regeringen införas.Vidare bör den tidigare avskaffadekvittningsrätten återinföras. Detinnebär att företagare med nystartadaktiv verksamhet ges möjlighet attkvitta underskott i verksamheten mottjänsteinkomster. Dessa frågor behandlasi proposition 1995/96:109. På längresikt vill regeringen pröva en omläggningav beskattningen som innebär attföretagen vid betalningen av bolagsskattfår tillgodoräkna sig de skatter sombetalats på utdelningar och reavinsterav ägare som är skattskyldiga i Sverige.Alltjämt bör dock gälla att ettfinansieringsbehov utöver två miljarderkronor skall tillgodoses genom andraändringar inom ramen förföretagsbeskattningen. Om generellalättnader inte är möjliga att genomförabör selektiva lättnader prövas. Avsiktenär att de nya reglerna skall gällafr.o.m. Ettutredningsarbete med denna inriktningaviseras.I motion Fi15 av m.fl. (m)betonas att skatteklimatet måste bli mernäringsvänligt. Enligt motionärernasmening missgynnar skattesystemet iSverige företagande och kapitalbildning.I motionen yrkas nu först och främstslopad dubbelbeskattning på utdelad ochkvarhållen vinst i aktiebolag, eftersomdenna dubbelbeskattning leder tillinlåsningseffekter som konserverar denetablerade företagsstrukturen ochförsvårar expansion inom nya,framtidsinriktade sektorer (yrkande 12).Vidare yrkas på lindrade spärregler förfåmansbolag och att det som inte kanbetecknas som arbetsinkomst skallbeskattas som kapitalinkomst (yrkande13). Motionärerna kräver vidare slopadfastighetsskatt på industrifastigheteroch kommersiella lokaler (yrkande 15)och föreslår slutligen införande av ettnågot annorlunda utformatriskkapitalavdrag för vissariskkapitalplaceringar . Avdraget skall ha ettskattemässigt värde på och får ejöverstiga ochskall avse förvärv av nyemitteradeaktier direkt eller via särskildamellanhandsinstitut i onoterade bolagsom är verksamma i (yrkande 40).För att förbättrariskkapitalförsörjningen föreslås även imotion Fi16 av m.fl.(fp) att den dubbla beskattningen avföretagens vinster avskaffas (yrkande12). Samma krav förs fram i motion Sk28(yrkande 1) av och (). I motion Fi16 krävs ocksåett avskaffande av fastighetsskatten påindustribyggnader (yrkande 13) ochföreslås att ett riskkapitalavdrag sominte är tidsbegränsat till ochsom också gäller för aktier som handlaspå nya marknadsplatser förinnovatörskapital införs (yrkande 15).Enligt motion Fi17 av . (v) är rätten tillkompetensutveckling en av dagens storafördelningspolitiska frågor. De föreslårdärför inrättandet av ettframtidsfondsystem med syfte att satsapå kompetensutveckling och utvecklandeav arbetsorganisation och varsfinansiering skall ske genom årligavinstavsättningar. I avvaktan på att ettvinstdelningsprogram tas fram föreslårmotionärerna att framtidsfondernafinansieras genom att bolagsskatten höjsfrån . De föreslår dessutomen extra värnskatt på för störrebolagsvinster (yrkande 5 delvis). Vadbeträffar regeringens förslag tillkvittning och riskkapitalavdragframhåller motionärerna risken förskatteplanering och avvisar därförregeringens tankar på återinförande avkvittningsrätten - dock attde möjligen kan tänka sig en merbegränsad tid, t.ex. - samtinförandet av ett riskkapitalavdrag(yrkande 7 delvis).I motion Fi18 av m.fl. (kds)förordas en som huvudprincip generellnäringspolitik som stärker de befintligaföretagens livskraft och främjartillkomsten av nya företag. Motionärernaredovisar en positiv inställning tillmöjligheten till skattereduktion förriskkapitalinvesteringar för den somköper nyemitterade aktier i onoteradebolag men anser att stimulanser för ökadriskkapitalförsörjning inte skall varaberoende av konjunktursvängningar utanges långsiktigt stabila villkor. Därförföreslås att avdragsmöjligheten skallvara permanent (yrkande 13). Vidareföreslår motionärerna att royalty påpatenterade uppfinningar skall varaskattefri (yrkande 14), ettomedelbart slopande avdubbelbeskattningen av riskkapital(yrkande 17) och ett återgående till detidigare momsinbetalningsreglerna(yrkande 18). I motion Sk27 av MichaelStjernström m.fl. (kds) krävs också attdubbelbeskattningen på riskvilligtkapital avskaffas (yrkande 8).Skatteutskottet framhåller i sittyttrande (SkU3y) att inriktningen ifråga om företagsbeskattningen bör varaatt åstadkomma ett regelsystem som kanförväntas förbli stabilt och ge fastaspelregler åt företagen. För att kommadithän måste reglerna vara ordentligtgenomtänkta och vinna ett brettpolitiskt stöd. Som regeringen anför bördärför planerna på förändringar inomföretagsbeskattningen behandlas inom ettgrundligt utredningsarbete medinriktning på att utforma en hållfastreform till 1998.För dagen bör emellertid företagen gesen annan typ av skattelättnad som ärlättare att genomföra, ochskatteutskottet ser positivt påregeringens förslag tillriskkapitalavdrag och återinfördkvittningsrätt.Skatteutskottet har inget att invändamot propositionen och avstyrkermotionerna.Avvikande meningar tillskatteutskottets yttrande har anmälts avföreträdare för Moderatasamlingspartiet, Folkpartietliberalerna, ochKristdemokraterna.Finansutskottet delar skatteutskottetsuppfattning.