bet · GJ01NU8 · 1995-12-05 00:00:00 — Ändringar i kapitaltäckningsreglerna m.m. 1995/96NU8ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1995/96:62 om ändringar ikapitaltäckningsreglerna m.m.,dels proposition 1995/96:10 om års- ochkoncernredovisning, såvitt avser lagförslag 14,dels proposition 1995/96:74 om ökadbankkonkurrens, såvitt avser lagförslag 22,dels en motion som väckts med anledning avproposition 1995/96:62. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om vissaändringar i den s.k. kapitaltäckningslagen.Förändringarna innebär bl.a. att det förkreditinstitut och värdepappersbolag införsmöjlighet att tillämpa egna riskvärderingsmodeller- i stället för de nuvarande standardiserademetoderna - för att fastställa kapitalkrav föratt täcka upp vissa marknadsrisker. Förslaget ären övergångslösning i avvaktan på kommandeförändringar i EG:s kapitalkravsdirektiv. Andraförslag avser ändringar av bestämmelser omberäkning av kapitalbasen, undantag frånkapitaltäckningsreglerna för marknadsrisker ochfrån begränsningsreglerna om stora exponeringar,m.m.Vidare har utskottet inget att erinra motförslagen i propositionen angående vissa ändringari de s.k. flaggningsbestämmelserna i lagen omhandel med finansiella instrument.En motion som väckts med anledning avpropositionen avstyrks.Proposition 1995/96:62I proposition 1995/96:62 föreslås att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolag,2. lag om ändring i lagen (1991:980) om handelmed finansiella instrument.Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, återges ibilaga 1.Proposition 1995/96:10I proposition 1995/96:10 föreslås, såvitt här är ifråga, att antar regeringens förslagtill14. lag om ändring i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolag.Lagförslaget, som återges på s. 118 i haröverlämnats till näringsutskottet av lagutskottet.Huvuddelen av förslagen i denna propositionbehandlas av lagutskottet i betänkande1995/96:LU4.Proposition 1995/96:74I proposition 1995/96:74 föreslås, såvitt här är ifråga, att antar regeringens förslagtill22. lag om ändring i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolag.Lagförslaget återges på s. 82 i propositionen.Huvuddelen av förslagen i denna propositionbehandlar näringsutskottet i betänkande1995/96:NU9. Den motion som väckts med anledning av proposition1995/96:62 är1995/96:N8 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen1. avslår proposition 1995/96:62 i den del denmedger kreditinstitut att använda andra metoder ände som anges i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar [förkreditinstitut och värdepappersbolag], för attdagligen beräkna kapitalkravet för positionsriskeroch valutakursrisker (avsnitt 4 i propositionen),2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en tydligare redovisning avrisker och merkostnader för tillsynen som ärförknippade med förslaget,3. hos regeringen begär förslag till avgifter förden löpande tillsynen hos ienlighet med vad som anförts i motionen. beslutade (prop.1994/95:50, bet. NU12) om en ny lag (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolag (den s.k.kapitaltäckningslagen). Lagen är uppbyggd kringfyra EG-direktiv angående finansiella tjänster sompå detta sätt införlivades med den svenskalagstiftningen. Till den nya lagen överflyttadesde bestämmelser om kapitaltäckning förkreditrisker som var utspridda på flera lagar.Lagens införande etappindelades. De bestämmelsersom byggde på direktiven om stora exponeringar ochgruppbaserad tillsyn trädde i kraft den 1 januari1995, medan reglerna om kapitaltäckning förmarknadsrisker införs den 1 januari 1996.Bestämmelserna om kapitaltäckning förmarknadsrisker innebär en utvidgning av kraven påkapitaltäckning, som tidigare omfattat endastkreditrisker. Med marknadsrisker avses bl.a.positionsrisker, valutakursrisker samt motparts-och avvecklingsrisker. I lagen föreskrivs vilkametoder som skall användas för att beräknakapitalkravet för sådana risker. Innebörden av denya bestämmelserna är bl.a. att kreditinstitut ochvärdepappersbolag skall ha en kapitalbas somtäcker båda formerna av risker. Genom den nyalagen blir reglerna om kapitaltäckning för såvälkreditrisker som marknadsrisker enhetliga förkreditinstitut och värdepapperbolag.I proposition 1995/96:62 föreslås nu vissaförändringar i lagen. Tyngdpunkten i regeringensförslag gäller tillåtelse att använda andraberäkningsmetoder för att fastställa kapitalkravför vissa marknadsrisker än de i lagen angivna.Förslaget i denna del är föranlett av bl.a. ettunder remitterat förslag från den s.k.Baselkommittén att tillåta kreditinstitut attanvända egna riskvärderingsmodeller vidberäkningen av kapitaltäckningskravet. I övrigt ärförslagen till ändringar i lagen föranledda bl.a.av att uppmärksammat regeringenpå att vissa bestämmelser till fullo inteharmoniserar med tidigare nämnda EG-direktiv ochatt vissa förtydliganden bör göras.Baselkommittén för banktillsyn är ettsamarbetsorgan på bankområdet för centralbankeroch andra tillsynsmyndigheter från de s.k. G10-länderna (, , ,, , , , ,, , och ).EG:s kapitalkravsdirektiv anvisar vissastandardiserade metoder som instituten skallanvända sig av för att beräkna risken i definansiella positionerna. Dessa metoder bildarockså utgångspunkten för tillsynsmyndigheternaskontroll. Standardiseringen innebär att nivåernapå kapitalkravet och beräkningen är enhetliga förinstituten, vilket gör det lättare att bedöma ochjämföra kapitaltäckningen hos de finansiellainstituten.I propositionen påpekas att de standardiserademetoderna emellertid är behäftade med vissasvagheter. Tillräcklig hänsyn tas t.ex. inte tillsamvariationer mellan olika slag av instrument sominnebär att positionsriskerna under vissaförutsättningar blir lägre för en väldiversifierad portfölj, dvs. att aktie- ochränterisker kan balansera varandra. I destandardiserade beräkningsmetoderna ingår vidarevissa faktorer som är förhållandevis statiska,eftersom de inte kontinuerligt återspeglarplötsliga prisförändringar på ränte-, aktie- ochvalutamarknaderna. I propositionen sägs också attmetoderna inte ger några incitament för institutenatt utveckla mer sofistikerade modeller som bättreavspeglar de faktiska marknadsriskerna i deraspositioner.Medlemsländerna som är representerade iBaselkommittén - varav åtta är medlemmar i - ärangelägna om att ha konsistenta regelverk, ochsannolikheten är stor för attkapitalkravsdirektivet blir förändrat i enlighetmed kommitténs förslag. I propositionenunderstryks också att en överenskommelse iBaselkommittén alltid får stor genomslagskraft iEU-arbetet. En anpassning av bestämmelserna ikapitalkravsdirektivet till kommitténs förslagtill regler om tillämpning av egna modeller kandock inte genomföras redan till den 1 januari1996, då direktivet skall vara införlivat medmedlemsländernas nationella lagstiftning. I har diskussioner därförförts om att skapa en övergångslösning som skullegöra det möjligt att använda egna modeller innandirektivet har ändrats. har ianslutning till denna diskussion i ett uttalandeförklarat att det bör lämnas till medlemsländernastillsynsmyndigheter att efter prövning tillåtainstitut att använda egna modeller vidriskvärderingen av intagna positioner. Enförutsättning är dock att ett instituts kapitalbasalltid motsvarar eller överstiger kapitalkravenberäknade efter den standardiserade metod somutpekas i bilagor till kapitalkravsdirektivet.Av konkurrensskäl är det viktigt, menarregeringen, att också kan erbjudas möjligheten attutveckla egna riskvärderingsmodeller. Ipropositionen gör regeringen bedömningen att fleraav de övriga EU-länderna kommer att tillämpa denföreslagna övergångslösningen. Mot denna bakgrundföreslår regeringen att kapitaltäckningslagen -som en övergångslösning - kompletteras med enbestämmelse som tillåter svenska kreditinstitutoch värdepappersbolag att under angivna villkortillämpa egna riskvärderingsmodeller.I motion 1995/96:N8 (mp) riktas invändningar motatt regeringen inte redovisar de risker som ärförknippade med att låta kreditinstituten användaegna metoder för att beräkna positions- ochvalutakursrisker. Motionärerna menar att det ipropositionen borde ha visats på vilka möjligheterFinansinspektionen har att värdera desofistikerade metoder som de aktuella institutenkommer att använda sig av och att regeringen påett tydligare sätt borde ha analyserat riskernamed att ändra bestämmelserna. Spåren från densenaste bankkrisen förskräcker, heter det imotionen. Propositionen bör därför avslås i dennadel i avvaktan på att de nya reglerna enligtBaselkommittén införlivas i det aktuella EG-direktivet, anför motionärerna.Utskottet har svårt att se de risker medförslaget som framförs i motionen. Snarare gälleratt de riskvärderingsmodeller som efterFinansinspektionens prövning skall få användas avkreditinstituten och värdepappersbolagen har vissafördelar ur riskhanteringssynpunkt jämfört med destandardiserade metoderna. Modeller som institutenansöker om att få tillämpa skall uppfyllasärskilda kvantitativa och kvalitativa kriterier.Inspektionen har vidsträckta befogenheterhärvidlag att inhämta information från de utöva tillsyn och kontroll överriskvärderingsmodellerna. Den teknik som tillämpasi dessa modeller innebär att kapitalkravet för depositionsrisker som ingår i institutenshandelslager beräknas i sin helhet, i stället föratt beräknas separat för varje enskilt slag avinstrument. När beräkningen sker gemensamt föralla instrumenttyper ges utrymme för en utjämningav riskerna. Handeln med finansiella instrumentblir därmed, förutom att den bygger på entydligare riskbild, också mer kostnadseffektiv.Utskottet vill ansluta sig till den uppfattningsom regeringen framför i propositionen, om att degrundläggande krav som ställs för att få Finans-inspektionens medgivande i det särskilda falletskall finnas dokumenterade i form av föreskrifter.En sådan skriftlig vägledning innebär dels engaranti för att alla sökande behandlas lika, delsatt erfarenheter från tillsynsverksamhetensystematiskt kan följas upp mot inspektionensföreskrifter och att vunna erfarenheterfortlöpande tas till vara i de krav som ställsgentemot de sökande. Inspektionen kommer ocksåinom ramen för det ordinarie EU-samarbetet attkunna dra nytta av de erfarenheter som erhålls avtillämpningen av övergångsreglerna.Med det anförda avstyrker utskottet motionen ihär berörda delar.I motion 1995/96:N8 (mp) anförs vidare attregeringen bör lämna förslag om hurFinansinspektionens kostnader för uppföljning ochtillsyn skall kunna täckas genom avgifter från deberörda instituten. Motionärerna menar att detinte är godtagbart att staten drabbas av ökadetillsynskostnader till följd av att institutentillåts använda egna beräkningsmodeller. Depåpekar också att dessa kostnader inte ärpreciserade i propositionen. Därför bör inte baratillståndsprövningen utan också den löpandetillsynen vara avgiftsfinansierad, anförs det imotionen.Finansinspektionen är helt avgiftsfinansierad,varav tillsynsavgifterna svarar för den störstadelen av intäkterna. Av kapitaltäckningslagen (7kap. 14 §) framgår att institut som står underFinansinspektionens tillsyn skall finansierainspektionens verksamhet med årliga avgifterenligt de närmare föreskrifter som regeringenmeddelar. I den förordning (1994:2024) somregeringen utfärdat med anledning avkapitaltäckningslagen preciseras att avgifternasstorlek är bestämda av de avgiftsklasser som angesi avgiftsförordningen (1992:191). En översyn pågårav avgifter, vilken beräknasvara avslutad våren 1996.I propositionen nämns att Finansinspektionenskall genomgå fördjupad prövning . På grundval av dennautvärdering skall regeringen ta ställning tillambitionsnivå och resursbehov för den finansiellatillsynen. Utskottet har erfarit att principernaför finansieringen av inspektionens verksamhetskall ligga fast. Detta betyder att kostnaden fören högre ambitionsnivå i tillsynsarbetet kommeratt bäras av de finansiella institut ochvärdepappersbolag som står underFinansinspektionens tillsyn.Mot bakgrund av den lämnade redovisningen görutskottet den bedömningen att staten inte kommeratt drabbas av några ökade kostnader till följd avdet merarbete som prövning och tillsyn av nyariskvärderingsmodeller för med sig. Med detanförda avstyrks också det nu aktuella yrkandet imotionen.I propositionen föreslås även vissa ändringar ikapitaltäckningslagens bestämmelser om beräkningav kapitalbasen, undantag frånkapitaltäckningsreglerna för marknadsrisker ochfrån begränsningsreglerna om stora exponeringar,finansiella företagsgrupper samt övervaknings- ochkontrollsystem. Samtliga ändringar ikapitaltäckningslagen föreslås träda i kraft den1 januari 1996.Ändringar i kapitaltäckningslagen från nämndadatum - huvudsakligen som en konsekvens av andraförslag - har också föreslagits i proposition1995/96:10 om års- och koncernredovisning och iproposition 1995/96:74 om ökad bankkonkurrens. Detförstnämnda förslaget har överlämnats tillnäringsutskottet av lagutskottet, som ibetänkande 1995/96:LU4 har tillstyrkt regeringensförslag till ändringar iredovisningslagstiftningen i nämnda proposition.Huvuddelen av förslagen i proposition 1995/96:74har näringsutskottet tidigare denna dag tillstyrkti betänkande 1995/96:NU9. De olika förslagen till ändringar ikapitaltäckningslagen behandlas avsamordningsskäl i föreliggande betänkande.Utskottet tillstyrker de olika förslagen tilländringar i kapitaltäckningslagen och framläggerett samordnat förslag i bilaga 2.Regeringen föreslår vidare i proposition 1995/96:62 vissaändringar i bestämmelserna om offentliggörande avaktieinnehav (de s.k. flaggningsbestämmelserna) ilagen (1991:980) om handel med finansiellainstrument. Bland annat skall ett företag somingår i en företagsgrupp inte längre behöva anmälaett förvärv eller en överlåtelse av aktier ommoderföretaget gör anmälan. Ändringarna innebäratt anpassningen till görs tydligare.Även här föreslås förändringarna träda i kraft den1 januari 1996.Utskottet har inget att erinra mot de föreslagnaförändringarna i nämnda lag. beträffanderiskvärderingsmodelleratt med bifall till proposition 1995/96:62moment 1 i denna del och med avslag på motion1995/96:N8 yrkandena 1 och 2 antar avutskottet i bilaga 2 framlagt förslag till lagom ändring i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolag såvittavser 4 kap. 9 §,2. beträffande tillsynsavgifteratt avslår motion 1995/96:N8 yrkande 3,3. beträffande övriga ändringar ikapitaltäckningslagenatt med bifall till proposition1995/96:74 moment 22 och med anledning avproposition 1995/96:10 moment 14 ochproposition 1995/96:62 moment 1 i denna delantar av utskottet i bilaga 2 framlagt förslagtill lag om ändring i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolag i den måndet inte omfattas av utskottets hemställan idet föregående,4. beträffande ändringar iflaggningsbestämmelsernaatt antar det i proposition 1995/96:62 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen(1991:980) om handel med finansiellainstrument.Stockholm den 5 december 1995På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (),(), (),(), (), BoBernhardsson (s), (), ChrisHeister (m), (), (), (), (), GöranHägglund (kds), (), (),() och ().Regeringens lagförslag1. Förslag till lag om ändring i lagen(1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolag2. Förslag till lag om ändring i lagen(1991:980) om handel med finansiellainstrumentföretaget tiAv utskottet framlagt förslag tillLag om ändring i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolagHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:2004)om kapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolagdels att i 1 kap. 1 § ordet "föreningsbank" skallbytas ut mot ordet "medlemsbank",dels att 1 kap. 2 §, 2 kap. 4, 6 och 7 §§, 3 kap.1 §, 5 kap. 4 §, 6 kap. 5, 7 och 8 §§ samt 7 kap.8 och 10 §§ skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas två nyaparagrafer, 1 kap. 3 § och 4 kap. 9 §, samtnärmast före 4 kap. 9 § en ny rubrik av följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse1 kap.2 §----------------------------------------------------- , ettSpalt medHöger Spalt På >>Om ett finansiell verksamhetinstitut, ett eller ett holdingföretagholdingföretag med med blandad verksamhet ärfinansiell verksamhet moderföretag och en annaneller ett holdingföretag juridisk person ärmed blandad verksamhet dotterföretag, omäger så många aktier institutet eller holding-eller andelar i en svensk företageteller utländsk juridisk 1. innehar mer än hälftenperson att det har mer än av rösterna för samtligahälften av rösterna för aktier eller andelar isamtliga aktier eller den juridiska personen,andelar, är institutet 2. äger aktier ellereller holdingföretaget andelar i den juridiskamoderföretag och den personen och på grund avandra juridiska personen avtal med andra delägaredotterföretag. Om ett i denna förfogar över merdotterföretag eller flera än hälften av rösternadotterföretag tillsammans för samtliga aktier ellereller ett moderföretag andelar,och ett eller flera 3. äger aktier ellerdotterföretag tillsammans andelar i den juridiskaäger så många aktier personen och har rätt atteller andelar i en juri- utse eller avsätta mer ändisk person som hälften av ledamöterna isagts, är även sistnämnda dess styrelse eller mot-juridiska person dotter- svarande ledningsorgan,företag till ellermoderföretaget. 4. äger aktier ellerHar ett institut, ett andelar i den juridiskaholdingföretag med personen och har rätt attfinansiell verksamhet ensamt utöva etteller ett holdingföretag bestämmande inflytandemed blandad verksamhet i över denna på grund avannat fall på grund av avtal med den juridiskaaktie- eller andel- personen eller på grundsinnehav eller avtal av föreskrift i dessensamt ett bestämmande bolagsordning,inflytande över en bolagsavtal eller därmedjuridisk person och en jämförbara stadgar.betydande andel i resul- Vidare är en juridisktatet av dess verksamhet, person dotterföretag tillär institutet eller moderföretaget, om ettholdingföretaget annat dotterföretag tillmoderföretag och den moderföretaget ellerjuridiska personen moderföretagetdotterföretag. tillsammans med ett ellerflera andra dotterföretageller flera andradotterföretag tillsammans1. innehar mer än hälftenav rösterna för samtligaaktier eller andelar iden juridiska personen,2. äger aktier ellerandelar i den juridiskapersonen och på grund avavtal med andra delägarei denna förfogar över merän hälften av rösternaför samtliga aktier ellerandelar, eller3. äger aktier ellerandelar i den juridiskapersonen och har rätt attutse eller avsätta mer änhälften av ledamöterna idess styrelse ellermotsvarandeledningsorgan.Om ett dotterföretag ägeraktier eller andelar i enjuridisk person och pågrund av avtal med denjuridiska personen ellerpå grund av föreskrift idess bolagsordning,bolagsavtal eller därmedjämförliga stadgar harrätt att ensamt utöva ettbestämmande inflytandeöver den juridiska per-sonen, är även dennadotterföretag till moder-företaget.-----------------------------------------------------Moderföretag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern.Med koncernföretag avses i denna lag företag inomsamma koncern.3 §--------------------------------------------------- Vänster I de fall som avses i 2Spalt På >> § första stycket 1-3 ochHöger Spalt På >> andra stycket samt 1 §10 skall sådanarättigheter somtillkommer någon somhandlar i eget namn menför en annan fysiskeller juridisk personsräkning anses tillkommaden personen.Vid bestämmandet avantalet röster i ettdotterföretag ellerägarintresse beaktasinte de aktier ellerandelar i dotter-företaget som innehas avföretaget självt ellerav dess dotterföretag.Detsamma gäller aktiereller andelar sominnehas av den som hand-lar i eget namn men fördotterföretagets ellerägarintressets ellerdess dotterföretagsräkning.--------------------------------------------------- ti2 kap.4 §-----------------------------------------------------Ett institut får, efter Ett institut får, eftermedgivande av medgivande avFinansinspektionen, för , försådana marknadsrisker som sådana marknadsrisker somavses i 4 kap. 2-7 §§ och avses i 4 kap. 2-7 §§för valutakursrisker beräkna kapitalkravetenligt 4 kap. 8 § som enligt 2 §, om summan avhänför sig till det marknadsvärdet avhandelslager som avses i positionerna i handels-4 kap. 1 § beräkna lagret och fordringarkapitalkravet enligt 2 §, hänförliga till dessaom summan av mark-nadsvärdet avpositionerna i han-delslagret och oregleradefordringar hänförligatill dessa-----------------------------------------------------1. normalt inte överstiger av summan avinstitutets totala balansomslutning och totalaåtaganden utanför balansräkningen,2. normalt inte överstiger ett belopp sommotsvarar 15 miljoner ecu, samt3. inte överstiger avinstitutets totala balansomslutning och totalaåtaganden utanför balansräkningen och inte helleröverstiger ett belopp som motsvarar 20 miljonerecu.6 §----------------------------------------------------Kapitalbasen utgörs av Kapitalbasen utgörs avsumman av primärt och summan av primärt ochsupplementärt kapital supplementärt kapitalefter avräkning enligt 7 efter avräkning enligt 7§. Det primära kapitalet § och 5 kap. 4 § tredjeskall utgöra minst stycket 2. Det primärahälften av kapitalbasen. kapitalet skall utgöraminst hälften avkapitalbasen.----------------------------------------------------Med primärt kapital avses:Med primärt kapital avses:----------------------------------------------------A. I bankaktiebolag, A. I bankaktiebolag,kreditmarknadsbolag och kreditmarknadsbolag ochvärdepappersbolag eget värdepappersbolag egetkapital med undantag för kapital med undantag förkumulativa kumulativapreferensaktier, i preferensaktier, isparbanker reservfonder, sparbanker reservfonder,i föreningsbanker eget i medlemsbanker egetkapital med undantag för kapital med undantag förförlagsinsatser samt i förlagsinsatser samt iSvenska Svenskaskeppshypotekskassan skeppshypotekskassankassans reservfond. Från kassans reservfond. Fråneget kapital skall eget kapital skallundantas undantasuppskrivningsfonder. uppskrivningsfonder.----------------------------------------------------B. I banker, kreditmarknadsbolag ochvärdepappersbolag kapitalandelen avskatteutjämningsreserv och periodiseringsfond.C. I banker och kreditmarknadsbolag kapitalandelenav det belopp som svarar mot bankens ellerbolagets reserver till följd av avskrivning påegendom som upplåtits till nyttjande.Med supplementärt kapital avses värdet avförlagsandelslån, förlagslån och andraskuldförbindelser med en ursprunglig löptid påminst och med rätt till betalning förstefter institutets övriga borgenärer, dock samman-lagt högst till ett belopp som motsvarar hälftenav det primära kapitalet. Förlagsandelslån,förlagslån och andra skuldförbindelser vilkasåterstående löptid understiger får tas upptill ett belopp som motsvarar högst av detnominella värdet för varje helt år som återstårtill förfallodagen.Som primärt eller supplementärt kapital fårdessutom, efter medgivande av ,räknas andra kapitaltillskott och reserver än somsägs i andra och tredje styckena.7 §-----------------------------------------------------Från det egna kapitaletskall institutet räkna avförluster uppkomna underFrån det primära löpande räkenskapsår.kapitalet skall Från det primärainstitutet räkna av kapitalet skallövervärden vid förvärv av institutet räkna avrörelse (inkråmsgood- övervärden vid förvärv avwill), som redovisas i rörelse (inkråmsgood-institutet.