bet · GJ01SoU3 · 1995-11-09 00:00:00 — Det finnsingen enskild faktor som har så stor betydelse för brottsligheten som alko-holen. Det är därför angeläget att en kampanj för nykterhet genomförs föratt minska alkoholkonsumtionen och därigenom antalet våldsbrott ochtrafiknykterhetsbrott. Kampanjen bör genomföras under de närmaste tre tillfem åren.I motion So281 av m.fl. (kds, c, fp, mp) begärs ett till-kännagivande om att insatserna för det förebyggande arbetet bör intensifie-ras på alla nivåer i samhället (yrkande 1). Ett viktigt led för att skapa bättruppväxtvillkor är enligt motionärerna den förebyggande verksamhet sombl.a. bedrivs inom och . , och skolan bör samverka med de enskilda organisationerna idenna viktiga uppgift.I motion Sk684 av () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om behovet av ökade informationsinsatser (yrkande2). Motionären anser att den framtida svenska alkoholpolitiken måsteinriktas på att att minimera alkoholens mörkertal, vilket bara kan ske ge-nom att alkoholskatterna sänks, som insatserna för att informeraom bruk och missbruk av alkohol förstärks. (Frågan om alkoholskatt be-handlas av SkU, yrkande 1. )I motion So484 av m.fl. (kds) begärs tillkännagivande omvad som anförts om punktnykterhet (yrkande 3). Enligt motionärerna krävsdet omfattande informationsinsatser om punktnykterhet under graviditet,bland barn och ungdomar i trafiken och på arbetsplatser.BakgrundDen hittillsvarande svenska alkoholpolitiken bygger på en avvägd kombi-nation av höga skatter, restriktioner, information, opinionsbildning ochbehandlingsinsatser. I budgetpropositionen 1994/95:100 bil. 6 anför rege-ringen att förutsättningarna för användning av prisinstrumentet som alko-holpolitiskt medel kommer att ändras. På grund av marknadsanpassningoch slopad gränskontroll kommer troligtvis alkoholpriset att påverkasnedåt. Information, opinionsbildning och andra alkoholförebyggandeinsatser får därför en ökad betydelse i ansträngningarna att förändra dryck-esvanorna i vårt land.För /95 anslogs för olika alkohol- ochdrogpolitiska åtgärder. Av dessa medel överlämnades 50 miljoner kronortill ansvara för och leda det alkohol- och drogfö-rebyggande arbetet. Under ledning av sammankalladesen nationell ledningsgrupp, vars uppgift var att utarbeta en långsiktighandlingsplan för att motverka negativa konsekvenser av att de traditionel-la alkoholpolitiska instrumenten framöver kanske inte blir lika verknings-fulla som . I ledningsgruppen har företrädare för en rad centralastatliga myndigheter ingått, liksom kommun- och landstingsförbundenm.fl. En handlingsplan överlämnades till regeringen , Nationellhandlingsplan för alkohol- och drogförebyggande insatser, FHSI1995:50. För innevarande budgetår, 1995/96, har beslutat attunder ett särskilt anslag på statsbudgeten anslå tillalkohol- och drogpolitiska åtgärder, varav regeringen beslutat om 60 mil-joner kronor för att förverkliga de i handlingsplanen angivna insatserna.Ett huvudtema i handlingsplanen är att det krävs en lokal kraftsamling -i kommunerna, i bostadområdena, på arbetsplatserna, i skolorna, i hemmen- för att möta de stora riskerna för ökade alkohol- och narkotikaproblem.Den nationella ledningsgruppens primära roll är att stödja och stimuleraden verksamhet som bedrivs lokalt. Ledningsgruppens insatser kommer attbli föremål för en samlad utvärdering, som skall genomföras under entreårsperiod. Enligt handlingsplanen planerar att fortsät-ta med vissa informationsinsatser. Målet är att öka kunskapen om gräns-värden för riskabel alkoholkonsumtion och om de särskilda risker somkvinnor löper vid hög alkoholkonsumtion och att främja en positiv håll-ning till s.k. alkoholfria zoner - särskilt under graviditeten, i arbetslivetoch i trafiken.Under innevarande år har också inlett en omfattandemedieinsats till förmån för måttfulla alkoholvanor.Systembolaget och genomför också en rad informationssats-ningar. Systembolaget skall i samarbete med föreningen och genomföra en brett upplagd kampanj riktad tillföräldrar med barn i högstadiet och i samarbete med en kam-panj med information om riskerna med alkohol och bilkörning.Alkoholfria miljöerI motion So223 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om stöd till alkoholfria miljöer (yrkande 7).Enligt motionärerna bör stat och kommun i samverkan med näringsliv ochorganisationer stödja förekomsten av alkoholfria miljöer. Särskilt stöd börges till skapandet av alkoholfria träffpunkter för ungdomar.I motion So268 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om alkohol och idrott samt om behovet av ensatsning på alkoholfria fritidsmiljöer i kommunerna (yrkandena 14 och15). Motionärerna vänder sig mot att alkohollagen medger generösareregler för alkoholservering på nöjes- och idrottsplatser och anser att sam-hället måste markera att alkohol och idrott inte hör ihop. Vidare ansermotionärerna att samhället skall satsa på alkoholfria nöjesställen av typenmusikkafé, aktivitetshus och liknande. Detta är enda sättet att möta detsydeuropeiska dryckesmönstret och förlänga ungdomars alkoholfria tid.I proposition 1994/95:89, Förslag till alkohollag, sägs att problem medspritförtäring på idrottsplatser, läktarvåld m.m. inte emanerar från restau-ranger vid idrottsanläggningar. Ordnings- och nykterhetsproblem vid t.ex.fotbollsmatcher har andra orsaker t.ex. att publiken konsumerar medhavdalkohol. Regeringen ansåg, i likhet med Alkoholpolitiska kommissionen,att den särskilda restriktiviteten beträffande tillståndsgivning till serve-ringsställen på nöjes- och idrottsplatser har ett mycket begränsat alkohol-politiskt värde. Någon motsvarighet till undantagsbestämmelsen i 39 §LHD om att tillstånd till servering av alkoholhaltiga drycker på nöjes- elleridrottsplats endast få meddelas om det föreligger särskilda skäl bordedärför inte införas i alkohollagen. Alkoholservering till idrottspublik påläktare kan självfallet inte tillåtas komma i fråga, utan det skall vara frågaom restaurang i avgränsad del av idrottsanläggningen. I propositionensades också att tillståndsmyndigheten vid tillståndsprövningen får ta ibeaktande de särskilda omständigheter som föreligger i det enskilda falletoch vid behov förena tillståndet med föreskrifter om hur serveringen skallbedrivas. Vid tillståndsprövningen och i tillsynsverksamheten bör kommu-nen särskilt uppmärksamma alkoholservering på idrottsplatser, så att dennainte inkräktar på en av samhällets grundläggande värderingar, nämligen attalkohol och idrott inte hör ihop, sades det vidare i propositionen. Utskottetansåg det vara mycket viktigt att kommunerna i samband med sin till-ståndsprövning noga uppmärksammar riskerna för eventuella alkoholpoli-tiska olägenheter. Utskottet hänvisade också till att det i propositionenangetts att det skall vara möjligt för en kommun att förhindra restaurang-etablering med servering av alkoholdrycker i särskilt känsliga områden,såsom i närheten av skolor, ungdomsgårdar, trafikleder, idrottsplatser elleri områden med känd missbrukarproblematik (bet. 1994/95:SoU9).I budgetpropositionen 1994/95:100 bil. 6, anförs att åtgärder för att mins-ka ungdomars alkoholkonsumtion måste prioriteras. Likaså måste detdrogförebyggande arbetet bland barn och ungdomar stärkas ute i kommu-nerna. Lokala alkoholpolitiska handlingsprogram bör utvecklas i kommu-nerna. Dessa bör enligt regeringens mening innehålla såväl allmänna somdirekt riktade insatser för att förhindra alkoholmissbruk bland ungdomar. Ipropositionen betonas också vikten av ökat samarbete mellan socialtjäns-ten, skolan, fritidsförvaltningen, föreningslivet, polisen och primärvården.I svar på fråga i om åtgärder för att hindra attbarn brukar alkohol har statsrådet bl.a. uppgett att, påinitiativ från regeringen, informationsmaterial har utarbetats mot ungdo-mars ökade alkohol- och drogmissbruk. Skriften vänder sig till politiker,tjänstemän m.fl. ute i kommunerna. Enligt statsrådet är det mycket viktigtatt ge barn och ungdomar uppväxtmiljöer där de är skyddade mot alkohol-relaterat våld och missbruk. Att skjuta upp alkoholdebuten är viktigt ochstatsrådet anser att det finns ett brett folkligt stöd för kravet på alkoholfrizoner för barn och ungdom.I detta sammanhang kan också nämnas att den kommunala fritidsverksam-heten som regel når ungdomar i åldrarna . Verksamheten ärdrogfri och många fritidsgårdar arbetar förebyggande mot alkoholkonsum-tion med upplysning och attitydpåverkan.UtbildningI motion So208 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om skolans ansvar (yrkande 4). Motionärernaanser att skolan måste uppmärksamma och hjälpa elever som riskerar attkomma efter och ge dem stöd och hjälp som skolan måste garan-tera alla elever ordentlig baskunskap innan de går vidare. För att detta skallvara möjligt är det enligt motionärerna centralt att undervisning om alko-holens skadeverkningar återfinns i skolans läroplan.I motion So223 av m.fl. (fp) hemställs om tillkännagi-vanden om vad som anförts om ANT-undervisningen i skolan och utveck-ling av särskilda handlingsprogram (yrkande 5) och om upp-gift att framställa material för ANT-undervisningen (yrkande 6). Motionä-rerna anser att lärare och elever skall aktiveras för att öka kunskaperna omalkohol, narkotika och tobak. ANT-undervisningen i skolan har kommit påundantag i en del skolor . bör stödja dennaundervisning med kommentarer och referensmaterial. bör följaupp att tar denna sin uppgift på allvar. Vidare bör varje skolautveckla handlingsprogram för elevarbete med hälsofrågor där självfalletANT-frågorna skall ha en framträdande roll. Lärare, ungdomsledare ochandra, som i sitt arbete kommer i kontakt med tonåringar, måste enligtmotionärerna i sin yrkesutbildning och fortbildning få gedigna kunskaperom alkohol och övriga beroendeframkallande medel.I motion So264 av m.fl. (c) hemställs om ett tillkännagi-vande om vad i motionen anförts om skolans roll för att motverka ochförebygga alkoholmissbruk bland ungdomar (yrkande 3). Motionärernaframhåller skolans viktiga roll när det gäller ANT-undervisning. Motionä-rerna menar att skolans större frihet att profilera undervisningen inte fårleda till att skolan nedprioriterar arbetet med att informera i dessa frågor. allmän uppföljning av hur det nya regelsystemet fungerar är en analysav skolans arbete på detta område en viktig del.I motion So268 av m.fl. (v) yrkas att hos re-geringen dels begär att får i uppdrag att effektivisera skolornasANT-verksamhet (yrkande 11), dels att Verket för högskoleservice får iuppdrag att föreslå en obligatorisk undervisning på universitetens sjuk-vårdslinjer om alkoholen kontra folkhälsan (yrkande 12). Enligt motionä-rerna förefaller arbetet med opinionsbildning och information ha stagnerat.Detta gäller även skolornas ANT-undervisning. Motionärerna anser attSkolverket måste intensfiera skolornas ANT-verksamhet. Vidare ansermotionärerna att alkoholinformation borde vara en obligatorisk del i denhögre utbildningen för hälso- och sjukvårdspersonal.I motion So281 av m.fl. (kds, c, fp, mp) hemställs om etttillkännagivande om vad i motionen anförts om att grundutbildning av allayrkeskategorier som har med barn att göra bör ge grundläggande kunska-per såväl om alkohol och missbruk som om barn (yrkande 2). Motionärer-na anser att stora brister när det gäller alkohol och alkoholmissbruk finns igrundutbildningen för kategorier som har med barn och föräldrar att göra,såsom barnmorskor, sjuksköterskor, läkare, förskollärare, lärare och fri-tidspersonal. Personalutveckling och förmåga att samverka mellan olikayrkesgrupper är en annan viktig faktor för att förbättra utsatta barns situa-tion.I motion Ju809 av m.fl. (c) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om informationom alkohol och narkotika (yrkande 32). Motionärerna anser att skolantidigt måste informera om alkoholens och narkotikans skadeverkningar.Bakgrund och tidigare behandlingSkolverket bedriver ett långsiktigt arbete för att genom skolans verksamhetpåverka elevers attityder och förhållningssätt till alkohol och andra droger.I läroplanen för arbete anges som rektors ansvar att äm-nesövergripande kunskapsområden, som t.ex. alkohol, narkotika, tobakoch andra droger () integreras i skolans undervisning i alla ämnen.Samtidigt markeras att vissa ämnen har ett speciellt ansvar för att stimuleraelevernas lärande om hälsa. följer skolans undervisning i drog-frågor genom utvärdering och utveckling av kursplaner. Vidare ger stöd till skolans arbete genom att tillhandahålla referensmaterial ochge ekonomiskt stöd till lokala utvecklingsprojekt.Motioner om ANT-undervisning och därmed sammanhängande frågor harbehandlats av vid ett flertal tidigare tillfällen. I betänkandet1993/94:UbU1 ansåg utbildningsutskottet att en saklig och allsidig infor-mation om måste bedrivas i skolan och att insatserna mot börgöras enligt en särskild handlingsplan, vilken med fördel kan ingå i kom-munens skolplan eller i de enskilda skolornas arbetsplaner. Utskottet hän-visade vidare till att regeringen angett som exempel på sådana ämne-sövergripande frågor som bör stödja med kommentar- ochreferensmaterial. Utskottet ansåg att motionerna var tillgodosedda ochdärmed borde avslås. I betänkandet1993/94:UbU16 uttalade utskottet, med anledning av en motion om ut-bildningen i ANT-kunskap för lärare, att det utgick från att alla berördahögskolor inser hur viktigt det är att blivande lärare äger tillräckliga kun-skaper om och att utbildningsplanerna utformas härefter. Vidareanförde utskottet att det ankommer på regeringen eller myndighet underregeringen att bestämma hur utvärdering av skolans verksamhet bör ske.Motionen avstyrktes. följde utskottet.I betänkandet 1993/94:UbU17 hänvisade utskottet till att frågor om ANTär ett av utvecklingsområden. kommer att samarbe-ta med andra myndigheter och organisationer som arbetar förebyggandeoch stödjande med dessa frågor. Vidare erinrade utskottet om att de nyaläroplanerna för grund- och gymnasieskolan föreskriver att rektor bäransvaret för att eleverna får kunskap om riskerna med tobak, alkohol ochandra droger. Utskottet förutsatte att alla berörda inser vikten av ANT-undervisning i grund- och gymnasieskolan och att undervisningen utfor-mas i enlighet därmed och att särskilda medel, om sådana erfordras, ställstill förfogande. Med det sagda avstyrkte utskottet ett flertal motioner omANT-undervisningen.Riksdagen följde utskottet.Övriga förebyggande åtgärderI motion So208 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivandeom åtgärder för att stärka familjen (yrkande 3). Motionärerna anser attfamiljen måste stärkas så att föräldrar kan ge sina barn kärlek, omtanke,stöd och ledning. Det är också viktigt att bryta tankemönstret om att någonannan tar över ansvaret i och med att skatten är betald. Alla måste kännaansvar och hjälpa, stötta och säga ifrån när människor är på väg in i ettmissbruk. Här spelar det civila samhället, vars viktigaste delar utgörs avfamilj, vänner, arbetskamrater, en viktig roll som inte kan övertas av detoffentliga.I motion So223 av m.fl. (fp) yrkas att ger re-geringen till känna vad i motionen anförts om primär- och sekundärpre-ventiva insatser mot alkoholmissbruk (yrkande 19). Tyngdpunkten inommissbrukarvården måste mer än läggas på förebyggande insatser,anser motionärerna. Hit hör det primärpreventiva arbetet med informationoch opinionsbildning och sekundärpreventiva insatser för att uppmärk-samma personer tidigare i utvecklingen mot missbruk. Detta kan skefrämst inom primärvården, företagshälsovården, psykiatrin och socialtjäns-ten.I motion So246 av och () be-gärs tillkännagivanden av vad i motionen anförts om tidig upptäckt av doltmissbruk, om åtgärder mot utslagning i arbetslivet på grund av missbruksamt om ett forskningsråd inriktat på dolt missbruk i arbetslivet(yrkandena 1, 2 och 4). Motionärerna anser att det är angeläget att läkaresjuksköterskor på vårdcentraler i företagshälsovården, på mödravårdscen-traler osv. tidigt och systematiskt frågar sina patienter om deras alkohol-konsumtion och ger högkonsumenter rådgivning. Vidare anser motionä-rerna att en alkohol- och narkotikautredning regelmässigt bör göras införett beslut om förtidspensionering. Samarbete på regional nivå mellan ar-betsliv och myndigheter måste piskas fram. Hälso- och sjukvård, social-tjänst, försäkringskassa och arbetsliv bör gemensamt verka för utbild-ningsinsatser, informationsverksamhet, kunskaps- och erfarenhetssprid-ning samt samordning av rehabiliterande insatser. Företag och samhällebör dela på kostnaderna. Ett forskningråd bör inrättas inriktat på dolt miss-bruk i arbetslivet.I motion So264 av m.fl. (c) hemställs om ett tillkännagi-vande om vad i motionen anförts om primärvårdens ansvar för tidig upp-täckt av personer som riskerar att hamna i missbruk (yrkande 4). Motionä-rerna anser att primärvårdens och sjukvårdens roll starkt måste understry-kas när det gäller tidig upptäckt av personer som riskerar att hamna i miss-bruk. Ofta kan den enskilde få insikt om att alkoholkonsumtionen är förhög, medicinskt farlig och bör ändras genom enkla och billiga metoder isjukvården. För att detta skall få genomslag krävs fortbildning och förstå-else för att ta upp alkoholkonsumtionen som en del i diagnosställandet.I motion So484 av m.fl. (kds) begärs ett tillkännagivandetill regeringen om vad som anförts om genomförandet av Alkoholkom-missionens förslag till strategi för en förbättring av missbrukarbarnenssituation (yrkande 2). förslag innebär bl.a. attstödet till anhöriga måste bli bättre, att grundutbildningen måste förstärkasoch att olika personalgrupper måste samverka på ett effektivare sätt när detgäller barn till missbrukare. Kommunerna bör även åläggas att arbeta framprogram för att stödja missbrukare och deras barn. Det är enligt motionä-rerna av yttersta vikt att dessa förslag förverkligas och att regeringen sna-rast återkommer till riksdagen.I samma motion begärs tillkännagivande om vad som anförts om hand-lingsprogram mot alkoholproblem (yrkande 4). Motionärerna anser atthälso- och sjukvården har de bästa förutsättningarna för att på ett tidigtstadium nå högriskgrupper. Ett nationellt handlingsprogram bör upprättastill vägledning för landstingen att själva utarbeta handlingsprogram för attförebygga, upptäcka och åtgärda alkoholproblem.I motion So601 (fp) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om behov avåtgärder för att hjälpa barn till missbrukare. Motionärerna betonar viktenav ökade utbildningsinsatser för de personalgrupper som kommer i kontaktmed familjer med missbruksproblem och att uppsökande och förebyggan-de arbete stimuleras.I motion A807 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om åtgärder vad gäller alkoholmissbruk(yrkande 35). Större uppmärksamhet måste riktas mot kvinnor som riskeraratt hamna i ett missbruk. Motionärerna efterlyser forskning om kvinnorsmissbruk, som saknas i stor utsträckning, samt fler platser på be-handlingshem avsedda för kvinnor. Ofta finns också familjemedlemmarsom behöver vara med i behandlingsarbetet.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade senast i betänkandet 1994/95:SoU26 ett antal motio-ner rörande kvinnor och alkoholmissbruk. I betänkandet (s. 19-20) finnsen redogörelse över olika åtgärder inom detta område. Utskottet konstate-rade att missbrukande kvinnors situation ägnats större upp-märksamhet. Ytterligare insatser behövdes dock enligt utskottet för attförebygga missbruk hos kvinnor och anpassa behandlingsinsatserna till dekvinnliga missbrukarnas särskilda behov. Vidare anfördes att Alkoholpoli-tiska kommissionen i ett särskilt betänkande har uppmärksammat dessamissbrukare och lämnat förslag till olika insatser för att bygga upp nöd-vändig kompetens och förstärka insatserna för dessa kvinnor och attkommissionens betänkanden i dessa delar bereddes i Socialdepartementet.Utskottet hänvisade också till att enligt uppgiftavser att öka antalet vårdplatser för enbart kvinnor. Utskottet utgick frånatt regeringen och berörda myndigheter följer utvecklingen inom dettaområde och tar de initiativ som kan behövas. Med det sagda avstyrkteutskottet de aktuella motionerna.Beträffande barn vars föräldrar är missbrukare eller lider av psykisk sjuk-dom har i regleringsbrevet för /94 fått iuppdrag att följa och dokumentera hur missbruk och psykisk sjukdom hosföräldrar påverkar barnets utveckling samt initiera utvecklingsarbete påområdet. Vidare har regeringens uppdrag attgenomföra åtgärdsprogram för att höja kompetensen inom socialtjänstensindivid- och familjeomsorg när det gäller arbetet med barn som far illa ochderas familjer. Projektet, som kallas Barn i fokus, kommer att avslutasunder hösten 1995.Socialtjänstkommittén har i sitt huvudbetänkande Ny socialtjänstlag(SOU 1994:139) anfört att ökade insatser krävs från sidanär det gäller barn till missbrukare och att bör ha en lagfästskyldighet att bedriva uppsökande verksamhet bland barn och ungdomarsom riskerar att utvecklas ogynnsamt. Kommitténs betänkande bereds förnärvarande i ger, enligt uppgift, frågor som gäller barnens situa-tion i missbrukarfamiljer hög prioritet. Genom konferenser, utbildningsma-terial och informationsskrifter har institutet, delvis i samverkan med Soci-alstyrelsen, arbetat för att öka medvetenheten om dessa barns situation ochkunskapen om metoder för att hjälpa dem. Institutet har också hållit ennationell satellitkonferens på samma tema.Under december månad 1994 fördelade ca 20 miljonerkronor som stöd till kommuner, landsting och organisationer för utveck-lingsprojekt. Särskild prioritet gavs åt projekt som låg i linje med rege-ringsuppdragets inriktning (breda samverkansprojekt, projekt riktade tillungdom, verksamheter i utsatta bostadsområden, skolprojekt m.m). Undervåren 1995 har ytterligare fördelats till organisationerinom alkohol- och narkotikaområdet för sådana utbildnings-, informations-och andra insatser för att förstärka satsningen mot alkohol- och narkoti-kaskador.Ett viktigt inslag i landstingskommunernas förebyggande verksamhetutgörs av hälsoupplysning. Information i syfte att ge den enskilde ökadegen kunskap om bl.a. tobakens och alkoholens skadeverkningar och andraberoendeframkallande medel har en väsentlig funktion att fylla i den pre-ventiva hälso- och sjukvården (HSL 3 §). Flera landsting har tagit framhälsopolitiska program där minskat alkoholbruk tillhör de prioriteradeområdena. För att främja erfarenhetsutbyte mellan landstingen på alkohol-och drogområdet bildades Gruppen för Landstingens AlkoholSam-verkan, GLAS. I en enkätundersökning beträffande regionala grupperinom alkohol- och drogområdet redovisas att regionala grupper finns i deflesta län och att man har ett brett samarbete mellan olika aktörer.Beträffande primärvårdens insatser har under förrabudgetåret lämnat stöd till metodutveckling av drogpreventiva insatserinom primärvården. För innevarande budgetperiod planeras en intensifie-ring av dessa insatser. Enligt den nationella handlingsplanen planeras ettnationellt utbildningsprogram i samråd med , regionalakonferenser skall genomföras och en patientbroschyr utarbetas.Den nationella ledningsgruppen har också pekat på den potential somarbetslivet representerar i det alkohol- och drogförebyggande arbetet.Under det kommande budgetåret kommer bl.a. ochAlna-rådet inom ramen för ett särskilt samarbetsavtal att utprova och spri-da olika metoder för det förebyggande arbetet på arbetsplatserna. Ävenmodeller för samverkan mellan företagen, , socialtjäns-ten och hälso- och sjukvården kommer att utarbetas. Även en större konfe-rens kommer att hållas i samverkan mellan Folkhälsoinstitutetoch , , Arbetsplatser mot droger i Sunds-vall m.fl. Syftet är att sprida kunskaper och erfarenheter om användbarametoder inom det förebyggande arbetet på arbetsplatserna.Mot bakgrund av förändringarna inom svensk alkoholpolitik anser na-tionella ledningsgruppen också att starka skäl talar för en förstärkning avalkoholforskningen.