bet · GJ01LU4 · 1995-11-30 00:00:00 — Kommitténs ställningstagandebör inte föregripas. Motionerna bördärför inte föranleda något initiativfrån sida. Utskottetavstyrker således bifall till motion L1i denna del och till motion L207.Värdering av tillgångarRegeringen föreslår attanläggningstillgångar, dvs. tillgångarsom är avsedda att stadigvarande brukasoch innehas i rörelsen, skall delas ini immateriella, materiella ochfinansiella anläggningstillgångar.Som immateriell anläggningstillgångfår tas upp goodwill, utgifter förforsknings- och utvecklingsarbeten ochliknande arbeten samt utgifter förkoncessioner, patent, licenser,varumärken, hyresrätter och liknanderättigheter, om de är av väsentligtvärde för rörelsen under kommande år.När det gäller värderingen avtillgångarna innebär regeringensförslag att anläggningstillgångarnormalt skall tas upp tillanskaffningsvärdet. Om tillgången hartillverkats inom företaget, skall ianskaffningsvärdet räknas in såväldirekta tillverkningskostnader som enskälig andel av indirektatillverkningskostnader. Ianskaffningsvärdet skall i sådant falläven kunna räknas in ränta på kapitalsom har lånats för att finansieratillverkningen av tillgången. Ianskaffningsvärdet skall i vissa falläven få räknas in utgifter förvärdehöjande förbättring.När det gäller avskrivningar avanläggningstillgångar föreslårregeringen följande. Om enanläggningstillgång har begränsadekonomisk livslängd, skall den skrivasav systematiskt över denna livslängd.För goodwill och andra immateriellaanläggningstillgångar skall denekonomiska livslängden beräknas tillhögst , såvida det inte medrimlig grad av säkerhet går attfastställa en längre livslängd. Om ettbolag tillämpar en längreavskrivningstid, skall detta jämteskälen för det anges i en not.Avskrivningsbelopp skall redovisas iresultaträkningen.När det gäller nedskrivning avanläggningstillgångar innebärregeringens förslag att enanläggningstillgång som på balansdagenhar ett lägre värde än det värde somföljer av en tillämpning avårsredovisningslagens övriga reglerskall skrivas ned till detta lägrevärde, om värdeminskningen kan antasvara bestående. En finansiellanläggningstillgång får skrivas nedtill det lägre värde som den har påbalansdagen, även om det inte kan antasatt värdenedgången är bestående. Omskälen för nedskrivningen inte längreföreligger, skall gjorda nedskrivningaråterföras (reverseras). Nedskrivnings-och reverseringsbelopp skall redovisasi resultaträkningen.Regeringen föreslår beträffandeuppskrivning av anläggningstillgångaratt en materiell eller finansiellanläggningstillgång som har etttillförlitligt och bestående värdeväsentligen överstigande bokfört värdeskall få skrivas upp till detta värde.En förutsättning för uppskrivning skalldock vara att uppskrivningsbeloppetanvänds för ökning av aktiekapitaleteller för avsättning till enuppskrivningsfond. Det uppskrivnabeloppet och det belopp som har avsattstill uppskrivningsfond eller använtsför ökning av aktiekapitalet skall inteintäkts- eller kostnadsföras. Någrabestämmelser som ger möjlighet attkvitta uppskrivning mot nedskrivning avandra anläggningstillgångar tas inte ini den nya lagstiftningen.Uppskrivningsfonden skall när som helstkunna tas i anspråk för ökning avaktiekapitalet och för täckande avförlust som inte kan täckas av fritteget kapital. Vid avskrivning ochnedskrivning av tillgången samtavyttring och utrangering, skalluppskrivningsfonden minskas.Enligt regeringens förslag skallenligt huvudprincipen för värderingenav omsättningstillgångar, dvs. allaandra tillgångar änanläggningstillgångar, dessa tillgångarvärderas enligt den s.k. lägsta värdetsprincip. Denna innebär att tillgångenskall tas upp till det lägsta avanskaffningsvärdet och det verkligavärdet på balansdagen.Anskaffningsvärdet skall bestämmas påsamma sätt som skall gälla föranskaffningsvärdet avanläggningstillgångar. Det verkligavärdet skall bestämmas tillnettoförsäljningsvärdet eller, om detfinns särskilda skäl,återanskaffningsvärdet eller annatvärde förenligt med god redovisningssedoch kravet på rättvisande bild.Undervärdering av omsättningstillgångartillåts inte. Till följd därav tasnågra bestämmelser om lagerreserv intein i den nya lagstiftningen.När det gäller värderingen avvarulager innebär regeringens förslagatt anskaffningsvärdet för varulager avlikartade tillgångar får beräknasenligt den s.k. först-in-först-ut-metoden (FIFO-metoden), med hjälp avvägda genomsnittspriser eller enligtannan jämförbar metod. Den s.k. sist-in-först-ut-metoden (LIFO-metoden) ochliknande metoder får däremot intetillämpas. Om det bokförda värdet avvarulagret väsentligt avviker frånmarknadsvärdet, skall skillnadsbeloppetanges i en not. En särskild regelinförs om att vissa tillgångar, varskvantitet, värde och sammansättninginte varierar väsentligt och varssammantagna värde är av underordnadbetydelse, får tas upp till en bestämdmängd och ett fast värde.Utskottet har ingen erinran motpropositionens förslag i den nuredovisade delen.Avtal om avgångsvederlagI svensk rätt finns inte något krav påatt löner och andra ersättningar tillledande befattningshavare skallspecificeras i balans- ellerresultaträkningen. Om ett avtal omavgångsvederlag och liknande förmån äratt anse som en förpliktelse förbolaget - vilket vanligen torde varafallet - skall det tas upp somansvarsförbindelse eller skuld.Lagstiftningen kräver emellertid inteatt balans- eller resultaträkningeninnehåller uppgifter om vem eller vilkadetta skuldbelopp avser.Enligt 11 kap. 9 § aktiebolagslagenskall i förvaltningsberättelsen angesdet sammanlagda beloppet avräkenskapsårets löner och ersättningardels till styrelsen och verkställandedirektören, dels till övriga anställda.Tantiem och därmed jämställd ersättningtill styrelsen och verkställandedirektör skall anges särskilt. Någonuppgift om vad som belöper på var ochen av de enskilda befattningshavarnabehöver dock inte lämnas. 8 § första stycket fjärde punktenaktiebolagslagen skall, om lån hargivits eller säkerhet lämnats tillbolaget närstående personer med stöd avtillstånd enligt aktiebolagslagen,uppgift lämnas i balansräkningen omlånets storlek, arten av ställdasäkerheter och beloppet av de lån förvilka säkerhet ställts. Uppgift skalläven lämnas om vilken anknytning tillbolaget den har till vilken lån lämnaseller för vilken säkerhet ställts.Motionsyrkanden med krav på skärptaregler avseende redovisningen avbolagens ledande befattningshavaresförmåner och krav på särskildredovisning av avgångsvederlag hartidigare behandlats av utskottet,senast (se bet.1993/94:LU32). Utskottet utgick frånatt spörsmålet om företags redovisningav avtal om avgångsvederlag m.m. skullekomma att behandlas av regeringen inomramen för beredningen avRedovisningskommitténs förslag.Det fjärde direktivet föreskriver attnoterna skall ange storleken avräkenskapsårets ersättningar tillledamöterna i förvaltnings-, lednings-och tillsynsorganen på grund av derasarbetsuppgifter samt varje avtaladeller på annat sätt uppkommenförpliktelse som avser pensioner tilltidigare ledamöter i dessa organ.Summan för varje kategori skall anges.Därutöver skall noterna ange storlekenav de förskott och krediter som harbeviljats ledamöterna i förvaltnings-,lednings- och tillsynsorganen meduppgifter om räntesatser, huvudsakligavillkor och eventuellt återbetaldabelopp, liksom åtaganden som haringåtts för ledamöternas räkning i formav garantier av något slag. Uppgifternaskall avse summan för varje sådankategori av befattningshavare.I propositionen erinras om att detunder senare år har ifrågasatts om intekrav borde ställas på att företagenlämnar en mer detaljerad information omledande befattningshavaresanställningsförmåner och förekommandeavtal om avgångsvederlag ochmotsvarande. Intresset sägs främst hagällt de noterade aktiebolagen, menenligt regeringen kan det finnas ettintresse av att avtal omavgångsvederlag och andra förmåner gesen viss öppen redovisning även i bolagsom inte är marknadsnoterade.Förekomsten av sådana avtal kannämligen innebära vissa särskildarisker för bolagen, inte minst om deavtalade vederlagen är stora och gällerendast en eller ett fåtal personer. Enöppen redovisning har enligt regeringenbetydelse också för det allmännaförtroendet för bolagens verksamhet.Regeringen framhåller dock att det motdessa krav på en öppnare redovisning avolika befattningshavaresanställningsvillkor står integritets-och sekretesshänsyn, och ävenkonkurrensskäl.I propositionen hänvisas tillrekommendationen Information angåendeledande befattningshavares förmåner,som utfärdades av . Genom rekommendationen,som anses ha fått ett gott mottagandebland börsföretagen, har dessasskyldighet att lämna information omledande befattningshavares löner, andraersättningar och avgångsvederlagutvidgats betydligt. Det finns enligtpropositionen inget somtyder på att graden av den föreskrivnainformationsskyldigheten skulle varaotillräcklig eller att de berördaföretagen inte kommer att rätta sigefter rekommendationen.Eftersom det i enlighet med dettidigare sagda finns ett intresse avatt även bolag som inte ärinregistrerade på börsen lämnarupplysningar om förekommande avtal omavgångsvederlag och liknande förmånerföreslår regeringen att bolagen enligtden nya lagstiftningen skall varaskyldiga att i årsredovisningen lämnauppgift om vad som har utgått i löneroch andra ersättningar till vissabefattningshavare i bolaget. Enligtförslaget skall uppgiftsskyldighetenomfatta lön och annan ersättning tilldels styrelseledamöter ochverkställande direktör i aktiebolag,dels sådana befattningshavare ihandelsbolag som intar en ställningmotsvarande styrelseledamot ellerverkställande direktör. Uppgiftsskyldigheten skall avse även sådan lön ochersättning som har lämnats tilltidigare verkställande direktör ellerstyrelseledamot.Regeringen föreslår vidare enkomplettering av gällande reglerbeträffande redovisningen av lån ochansvarsförbindelser. Enligt förslagetskall den nya lagstiftningen ställakrav på dels uppgift omansvarsförbindelser som har ingåttstill förmån för verkställandedirektören eller en ledamot istyrelsen, dels vissa ytterligareuppgifter om lämnade lån, säkerheteroch ansvarsförbindelser. Slutligenföreslås krav på redovisning förbeloppen av förpliktelser och kostnadersom avser pensioner och liknandeförmåner till styrelseledamöter ochverkställande direktör, liksom tilltidigare styrelseledamöter ochverkställande direktör (ellermotsvarande).Bolagens redovisning avavgångsvederlag m.m. tas upp i tvåmotioner års allmännamotionstid. I L201 av () anförs att det mot bakgrund av desenaste årens utveckling finnsutomordentligt starka skäl att införaen redovisningsskyldighet av s.k.fallskärmsavtal i bolagens redovisning.En offentlig redovisning aversättningarna måste enligt motionärenavse hela företagsledningen ochstyrelsen, och redovisningen böromfatta såväl räkenskapsårets löner ochersättningar som större avsättningarför sjukförsäkrings-, pensions- ochandra sociala avgifter. Motionärenyrkar att hos regeringenbegär förslag om en utökadredovisningsskyldighet beträffandeföretagsledningarnasanställningsförmåner i enlighet med detsagda.I motion L204 av ()anförs att frågan om lagstiftning återbör aktualiseras i syfte att införabindande regler för alla företagsredovisning av chefernas totalaanställningsvillkor. Motionären begärett tillkännagivande av denna innebörd.Enligt utskottets mening finns detgoda skäl för regeringens bedömning ombehovet av en utvidgadupplysningsskyldighet beträffande avtalom avgångsvederlag m.m. Det är i ochför sig mycket tillfredsställande attbörsbolagen på frivillighetens vägsynes ha anpassat sig till den öppnareredovisning som rekommendationen frånNäringslivets föreskriver.Som regeringen betonar är emellertidnya regler om en vidgadupplysningsplikt av störst betydelsenär det gäller de icke marknadsnoteradebolagen. En mer öppen redovisning idessa bolag är angelägen, inte minstnär det gäller förtroendet för bolagensverksamhet. Enligt utskottettillfredsställer regeringens lagförslagi detta avseende de krav som börställas på en öppen redovisning avförmåner mot bakgrund av de integritets-, sekretess- och konkurrenshänsyn somgör sig gällande i sammanhanget. Syftetmed motionerna L201 och L204 fårdärigenom anses vara tillgodosett.Till följd av det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag i nubehandlad del och avstyrker bifall tillmotionerna L201 och L204.När det gäller kravet på uppgifter ompensioner och liknande förmåner tillnuvarande och tidigarestyrelseledamöter och verkställandedirektör innebär regeringens förslagatt redovisningen skall avse, förutomdet sammanlagda kapitaliserade värdetav föreliggande pensionsförpliktelser,de sammanlagda kostnader som uppkommitunder räkenskapsåret. Upplysningskravetberör således både resultat- ochbalansräkningarna.Redovisningskommittén föreslog attdessa uppgifter enbart skulle avsekostnader och förpliktelser till dendel de överstiger de förmåner somskulle ha gällt enligt allmänpensionsplan. Detsamma föreslogs ilagrådsremissen. Som skäl förpropositionens förslag i denna delanförs att kommitténs förslag tillbegränsning i redovisningsskyldighetenskulle leda till betydande praktiskaproblem vid redovisningen.I motion L3 av m.fl. (m)vänder sig motionärerna mot attregeringen frångått kommitténs förslagnär det gäller frågan om vilka beloppuppgiftsskyldigheten skall avse. Deerinrar om att kommittén, till följd avden förordade utformningen avbestämmelsen, ifrågasatt behovet av ensärredovisning i de fall då t.ex. enverkställande direktör har sammapensionsförmåner som andra anställda påsamma lönenivå. För att undvikalaborerandet med två olikasifferuppgifter, vilket blir följden avregeringens förslag, bör enligtmotionärerna uppgiftsskyldighetenutformas i enlighet med kommitténsförslag (yrkande 2). Uppgifterna skulledärigenom på ett tydligare sättåskådliggöra den faktiska kostnaden förett företags pensionsförpliktelser.Utskottet kan konstatera attskiljaktigheterna i kommitténsrespektive regeringens förslag i den nubehandlade delen ger uttryck för tvåolika synsätt och att det kananses vara en lämplighetsfråga vilketav de båda alternativen som bör väljas.Enligt utskottets mening talarövervägande skäl för propositionensförslag, eftersom kommitténs förslaginnebär en nettoredovisning somavviker från det gängse sättet attredovisa kostnader. Detta kan enligtutskottets mening leda tillmissförstånd. Till följd av det sagdaavstyrker utskottet bifall till motionL3 yrkande 2.TilläggsupplysningarEnligt fjärde direktivet skalltillämpade värderingsmetoder ochanvända beräkningsmetoder för av- ochnedskrivningar anges i not. Direktivetställer vidare bl.a. vissa krav påsärskilda upplysningar omanläggningstillgångar ochuppskrivningar. Upplysningar måsteockså lämnas om i vilken utsträckningberäkningen av årsresultatet harpåverkats av skattemässigaöverväganden.När det gäller allmännatilläggsupplysningar om värderingeninnebär propositionens förslagföljande.I årsredovisningen skall lämnasupplysningar om principerna förvärderingen av tillgångar, avsättningaroch skulder. I fråga om tillgångar,avsättningar och skulder i utländskvaluta skall det anges enligt vilkaprinciper beloppen har räknats om tillsvenska kronor. Uppgift skall ävenlämnas om grunderna för avskrivning avanläggningstillgångarnas olika poster.Vidare skall upplysningar lämnas bl.a.om anläggningstillgångarnasanskaffningsvärde, om åretsavskrivningar, nedskrivningar ochuppskrivningar, om ackumuleradeavskrivningar, nedskrivningar ochuppskrivningar, om korrigeringar avtidigare års avskrivningar,nedskrivningar och uppskrivningar ochom de tillgångar som bolaget haranskaffat eller avhänt sig underräkenskapsåret. Vidare skallupplysningar lämnas omuppskrivningsfondens storlek och dessförändringar under räkenskapsåret. Omen tillgång är föremål för avskrivningeller nedskrivning uteslutande avskatteskäl, skall det lämnas upplysningom detta tillsammans med uppgift omavskrivningens eller nedskrivningensstorlek.Tilläggsupplysningarna skall, om inteannat föreskrivs, tas in i noterna.Hänvisningar till noterna skall görasvid de poster i balansräkningen ellerresultaträkningen till vilkaupplysningarna hänför sig.Tilläggsupplysningarna kan även lämnasi balans- eller resultaträkningen underförutsättning att detta inte står istrid med kravet på överskådlighet.Medlemsstaterna får enligt direktivetmedge undantag när det gäller vissamindre företags skyldighet att lämnatilläggsupplysningar. Flera avundantagen gäller sådana upplysningarsom enligt gällande rätt måste lämnasav samtliga aktiebolag. I sådanaavseenden finns det enligt regeringeninte någon anledning att medgeundantag. Enligt regeringens förslagskall mindre bolag undantas frånskyldigheten att lämna sådanatilläggsupplysningar som inte erfordrasenligt gällande rätt. Förslaget innebäratt lättnadsregeln omfattar bolag medhögst tio anställda och med enbalansomslutning om högst 24 miljonerkronor.Utskottet kan konstatera att denföreslagna lättnadsregeln kommer attomfatta en majoritet av bolagen. Det ärenligt utskottets meningtillfredsställande att möjligheternatill lättnader för de mindre bolagentas till vara i den utsträckning detkan ske utan avkall på svenskredovisningsstandard. Utskottet kanvidare konstatera att regeringen intehar varit beredd att nu föreslåytterligare undantag från de särskildaupplysningskraven men anser att detfinns anledning att återkomma tillfrågan sedan haravlämnat sitt slutbetänkande.Koncern- och intresseföretagEn koncern består av en grupp om tvåeller flera företag, varav ett utgörmoderbolag och de övriga dotterföretag.Det typiska för koncernen är attmoderbolaget har ett bestämmandeinflytande över dotterföretagen, oftastgenom att moderbolaget förfogar över enbetydande andel av rösterna i dessa.Eftersom det inte är möjligt att få enklar bild av koncernens ställning ochresultat enbart genom att ta del av deolika koncernföretagensårsredovisningar ställer lagstiftningenupp krav på en särskildkoncernredovisning. Definitionen avkoncernbegreppet har betydelse framförallt för redovisningsreglerna. Ettmoderbolag måste upprätta enkoncernbalansräkning som skallinnehålla bl.a. en balansräkning och enresultaträkning avseende helakoncernen. Att ett aktiebolag utgörmoderbolag i en koncern innebär att ensärskild begränsning gäller om rättentill vinstutdelning. Ett sådant bolagfår nämligen inte dela ut mer än vadsom är utdelningsbar vinst enligtkoncernbalansräkningen.Koncernförhållandet medför ocksåbegränsningar i dotterföretagsmöjligheter att förvärva eller som pantta emot aktier i moderbolaget ochkoncernreglerna påverkar bl.a.tillämpningsområdet för det s.k.låneförbudet.EG-rätten innehåller inte någon allmänbolagsrättslig koncerndefinition. Detsjunde direktivet anger dock ett antalsituationer då ett företag skall varaskyldigt att upprätta en s.k.sammanställd redovisning och ettsammanställt årsbokslut. Dessabestämmelser kan därför sägas innebäraen indirekt formulerad definition.De regler om koncernredovisning som finns i aktiebolagslagenöverensstämmer inte med detkoncernbegrepp som direktivets reglerbygger på. En anpassning måste därförske. En sådan anpassning kräver i ochför sig inte att den allmännaassociationsrättsligakoncerndefinitionen ändras. I Sverigeråder emellertid överensstämmelsemellan det koncernbegrepp som användsför redovisningsändamål och det somanvänds inom associationsrätten iövrigt. Enligt regeringens mening talarbåde rättssystematiska och praktiskaskäl för att denna överensstämmelsebehålls, och i propositionen föreslåsdärför att ett nytt koncernbegrepp ienlighet med EG:s redovisningsreglerskall gälla både i den nyaredovisningslagstiftningen och på denallmänna aktiebolagsrättens område.Enligt förslaget skall en koncernanses föreligga dels när ett bolaginnehar mer än hälften av rösterna församtliga aktier eller andelar i enannan juridisk person, dels när ettbolag äger aktier eller andelar i enannan juridisk person och på grund avavtal med andra delägare i dennaförfogar över mer än hälften avrösterna för samtliga aktier ellerandelar, dels när ett bolag äger aktiereller andelar i en annan juridiskperson och har rätt att utse elleravsätta mer än hälften av ledamöterna idess styrelse eller motsvarandeledningsorgan, dels ock när ett bolagäger aktier eller andelar i en annanjuridisk person och har rätt att utövaett bestämmande inflytande över dennapå grund av avtal med den juridiskapersonen eller på grund av föreskrift idess bolagsordning, bolagsavtal ellerdärmed jämförbara stadgar. I dessasituationer skall bolaget anses sommoderbolag och den andra juridiskapersonen som dotterföretag.Utskottet, som delar regeringensuppfattning att det svenskakoncernbegreppet även i fortsättningenbör vara enhetligt, har ingen erinranmot den utformning av begreppet somföreslås.I propositionen föreslås vidare attdet i den svenska lagstiftningen skallinföras ett nytt begrepp, intresseföretag . Med intresseföretagavses i det sjunde direktivet ettföretag, över vars driftsmässiga ochfinansiella styrning ett annat företagutövar ett betydande inflytande.Begreppet intresseföretag har idirektiven sin största betydelse förkoncernredovisningen. Om det företagsom utövar ett betydande inflytandeöver ett annat företag också har ettägarintresse i detta företag, skallinnehavet redovisas under en särskildrubrik i koncernredovisningen.Enligt den föreslagna definitionenskall ett intresseföretag ansesföreligga bl.a. om ett bolag ägeraktier eller andelar i en svensk ellerutländsk juridisk person som inte ärdotterföretag till bolaget och ombolaget utövar ett betydandeinflytande över den juridiska personensdriftsmässiga och finansiella styrningsamt ägandet utgör ett led i envaraktig förbindelse mellan bolaget ochden juridiska personen.Utskottet har ingen erinran motpropositionens förslag i denna del.Sambandet mellan redovisning ochbeskattningI motion L203 av och () tas upp en fråga som harsamband med kopplingen mellanredovisning och beskattning.Motionärerna begär ett tillkännagivandeom behovet av en utredning om reglernaför avskrivning av inventarier,redovisning och beskattning. De pekarpå att nuvarande skatteregler skapar enkonfliktsituation i förhållande tillredovisningsreglerna. En konsekvens avförsiktighetsprincipen inomredovisningsområdet är att tillgångarinte får tas upp till högre värde ändet verkliga. I skattehänseende däremotskall inventarier betraktas som enhelhet, och några extra avskrivningarav sådana tillgångar som på grund avden snabba tekniska utvecklingen påkort tid har blivit mer eller mindrevärdelösa tillåts inte. Enligtmotionärerna är det angeläget attreglerna anpassas till verkligheten.Redovisningskommittén bör därför genomtilläggsdirektiv få i uppdrag att seöver sambandet mellan avskrivning,redovisning och beskattning.Redovisningskommittén överlämnade imaj 1995 delbetänkandet (SOU 1995:43)Sambandet redovisning - beskattning.Kommitténs förslag går ut på attsambandet bör minskas. Bl.a. föreslåsatt systemet med bokslutsdispositioneroch obeskattade reserver skallavskaffas och vidare att sådanaavskrivningar och avsättningar som görsuteslutande av skatteskäl inte skallredovisas i balans- ochresultaträkningarna. I proposition1995/96:104 Skatteregler med anledningav nya årsredovisningslagar, m.m. anförregeringen - - attremissutfallet på kommitténs förslagvarit övervägande negativt även om ettantal remissinstanser är positiva tillatt bokslutsdispositioner ochobeskattade reserver avskaffas. Motbakgrund av remisskritiken är detenligt regeringen nödvändigt medytterligare överväganden innanställning kan tas till vad som skullevara en lämplig ordning. Regeringenlägger därför inte nu fram någotförslag i fråga om sambandet mellanredovisning och beskattning för företagi allmänhet. Förslaget begränsas därförtill de nya regler på skatteområdet somär en nödvändig konsekvens av de nyaårsredovisningslagarna förkreditinstitut och värdepappersbolagsamt försäkringsföretag, vilka avsesträda i kraft .