bet · GI01JoU13 · 1995-03-23 00:00:00 — 200miljoner kronor avser avbytartjänst under B 3 och 300 miljonerkronor avser miljöersättningar under B 11 (jfr Jo263 yrkande10).Utskottets övervägandenDe övergripande målen för den generella miljöpolitiken somriksdagen tidigare beslutat om är att skydda människors hälsa,bevara den biologiska mångfalden, hushålla med uttaget avnaturresurser så att de långsiktigt kan utnyttjas samt attskydda natur- och kulturlandskapet. Skyddet av hälsa, kultur-och naturvärden samt naturresurser ställer krav på hursamhällets materialflöden och markanvändning utformas(1990/91:JoU30, rskr. 343)Det övergripande målet för den svenska jordbrukspolitiken ären god hushållning med samhällets totala resurser.Sektorsansvaret för miljöfrågorna har lagts fast av riksdagen.Miljömålet för jordbrukssektorn är att slå vakt om ett rikt ochvarierat odlingslandskap, att bevara den biologiska mångfaldensamt att minimera jordbrukets miljöbelastning på grund avväxtnäringsläckage och användningen av bekämpningsmedel. Allanvändning av kadmium som kan medföra att metallen sprids inaturen bör, enligt , upphöra (1989/90:JoU25,rskr. 327).Som en följd av EU-medlemskapet skall införa ettmiljöprogram i enlighet med förordningen (EEG) nr 2078/92.Riksdagen har i allt väsentligt godtagitregeringens förslag om införandet av ett miljöprogram beståendeav tre delprogram. Ett delprogram skall vara att stödjabevarandet av vissa från natur- och kulturmiljösynpunkt särskiltvärdefulla odlingslandskap. I ett andra delprogram skall stödlämnas för att återställa och bevara miljön i miljökänsligaområden. I ett tredje delprogram skall stöd lämnas för ekologiskodling (1994/95:JoU7, rskr. 126).Utskottet har ovan (se s. 27), med reservation för vissaförändringar när det gäller miljöersättningarna inom jordbruket,föreslagit att godkänner inriktningen och omfattningenav de besparingar inom ansvarsområde förbudgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar. mening bör i det fortsattaförhandlingsarbetet bekräfta att den framförhandlade ramen fördet nationella programmet för miljöersättningar inom jordbruketligger fast. Detta motsvarar ett belopp om 1,4 miljarder kronorper år i nationell satsning. Ramen får sedan utnyttjas utifrånen samlad bedömning av samhällsekonomi och miljöbehov. EG:smiljöprogram för jordbruket syftar till att minska jordbruketsmiljöbelastning och till att bevara odlingslandskapet.Omfattningen och inriktningen av programmet förutsätts anpassastill medlemslandets specifika behov. De ersättningar som kanutgå enligt den framförhandlade tillämpningen av EG:smiljöprogram är bl.a. beroende av det statsfinansiella läget.Ett ställningstagande i denna del innebär å andra sidan inte pånågot sätt att avsagt sig möjligheterna till fortsattamiljösatsningar inom ramen för miljöprogrammet. Motsvarande börgälla beträffande inriktningen och de av utskottet förordadebudgetmässiga åtagandena rörande stödet till mindre gynnadeområden (LFA-stöd). Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna Jo201, Jo224 yrkandena 1 och 2, Jo235, Jo238yrkandena 1 och 3, Jo240 yrkande 1, Jo272 yrkande 3 och Jo276bör godkännas av samt ges regeringen till känna.Vad därefter beträffar anslagsberäkningen för budgetåret1995/96 föreslår utskottet att det av EU delfinansierademiljöstödet ökas i förhållande till regeringens förslag med ettnationellt tillskott på . Som utskottetredovisat ovan (s. 45) finansieras tillskottet delvis med ensänkning av det nationella stödet under anslaget för regionalastöd till jordbruket (B 9). Härutöver tillförs anslagetytterligare utöver regeringens förslag.Detta innebär en nationell insats på sammanlagt 750miljoner kronor (inkl. EG-finansiering).Neddragningen av det nationella stödet till skallkompenseras fullt ut. Kompensationen skall användas till valloch bete inom ramen för programmet för landskapsvårdandeåtgärder. Med hänsyn till att miljöstöd kommer att utbetalas vidtvå tillfällen /96 föreslår utskottetatt till Miljöersättningar inom jordbruket anvisar1 . Med det anförda anser utskottet att motionJo202 yrkande 7 i allt väsentligt kan anses tillgodosedd.Motionerna Jo210 yrkandena 5, 9, 12 och 14, Jo246 yrkande 4,Jo259 yrkande 8, Jo261 yrkande 7, Fi211 yrkande 21 och Fi216yrkande 19 delvis avstyrks i den mån de inte kan ansestillgodosedda.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att1 anvisas under det nya anslaget B 12,motsvarande EG:s finansiering. Därmed avstyrks motionerna Jo210yrkande 15 och Jo259 yrkande 9.Ett stort antal motioner behandlar olika villkor ochförutsättningar för miljöprogrammets genomförande. Somredovisats ovan har godkänt ett förslag tillmiljöprogram med tre delprogram. Därvid framhöll utskottet bl.a.att miljöprogrammet borde innehålla ett generellt arealstöd tillvall och betesmarker inom stödområdena 1--4 samt i södraSveriges s.k. LFA-områden. Utskottet begärde även ett förslagfrån regeringen beträffande stöd till resurshushållandekonventionellt jordbruk (1994/95:JoU7, rskr. Utskottetkonstaterar att regeringen nu fullföljer tidigarebeslut. Utskottet anser att ett generellt arealstöd till valloch betesmark, differentierat efter områdenasodlingsbetingelser, bör kunna lämnas under det förstadelprogrammet inom ramen för här anvisade resurser. Ett sådantstöd bör enligt utskottets mening vara förenat med krav pådjurinnehav. Enligt vad utskottet erfarit förbereder regeringendessutom ett förslag om resurshushållande konventionelltjordbruk i enlighet med vad utskottet tidigare förordat(1994/95:JoU7). Vissa medel bör således kunna användas tillmiljöförbättrande åtgärder inom det s.k. konventionellajordbruket. För återställande och bevarande av odlingsmiljöer ikänsliga områden skall ett särskilt delprogram utformas. Sverigehar ett program för bevarande av vissa frånnatur- och kulturmiljösynpunkt särskilt värdefullaodlingslandskap och naturområden. Detta program bör enligtutskottets mening kunna utvecklas i enlighet med EG:smiljöprogram. Som framgår av tidigare riksdagsbeslut bördelprogrammet för miljökänsliga områden även gälla t.ex.återställande av våtmarker, gärdesgårdar och dikesrenar. Inomramen för programmet inryms också stöd för bevarande avutrotningshotade husdjursraser. När det gäller den ekologiskaodlingen återkommer utskottet nedan. För att miljöprogrammetskall kunna genomföras fordras att utbudet av utbildningsprogramoch information ökas väsentligt. Det gäller framför allt ökadesatsningar på utbildning rörande ekologiskt jordbruk, biologiskmångfald samt landskapets övriga natur- och kulturvärden. Nyasatsningar kommer även att behövas bl.a. för utbildning röranderesurshushållande konventionellt jordbruk. Vidare behöverinformationsmaterial för jordbrukare om det svenskamiljöersättningsprogrammet utarbetas. Utskottet utgår ifrån attinsatser på dessa områden ryms inom ramen för de olikadelprogrammen. Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört ommiljöersättningar inom jordbruket kan syftet med motionernaJo202 yrkande 6, Jo210 yrkandena 10, 11, 13 och 21 delvis,Jo232, Jo233, Jo234 yrkande 1, Jo238 yrkande 5, Jo240 yrkande 4,Jo261 yrkande 8, Jo262 yrkande 2, Jo263 yrkande 4, Jo270 yrkande1, Jo273 yrkande 1, Jo609 yrkande 16 och Jo628 yrkande 25 i alltväsentligt anses tillgodosett. Motionsyrkandena bör således inteföranleda någon vidare åtgärd.Med anledning av de i motion Jo265 framförda synpunkternabeträffande värdefulla kulturväxter vill utskottet framhålla atten svensk landsstudie skall genomföras som bl.a. redovisar vilkakulturväxter som finns i landet och vilka åtgärder som behövsför att säkra en bred genetisk variation hos dem, deras vildasläktingar och andra växter av potentiellt värde (dir. 1994:77).Utskottet är inte berett att härutöver föreslå något särskiltuttalande från sida med anledning av motionen.Utskottet avstyrker därmed motion Jo265 yrkandena 1 och 2.Den huvudsakliga målsättningen för det ekologiska jordbruketär att utforma resurseffektiva kretsloppsbaseradeproduktionssystem som ger liten miljöpåverkan och producerarlivsmedel med hög kvalitet. En helhetssyn på miljö- ochresursfrågorna förutsätter enligt utskottets mening ettkretsloppstänkande, där råvaruuttagen görs i balans med dennaturliga återbildningen och där nya resurser skapas utan attgöra skada. Ett annat mål bör vara att bevara och utveckla ettkulturlandskap som präglas av biologisk mångfald. Vidare börhusdjuren ges livsbetingelser som tillgodoser deras naturligabehov. har som mål antagit att av åkerarealen börvara ekologiskt odlad . Detta förutsätter att denekologiskt odlade arealen ökar med i genomsnitt ca 50 000 ha perår fram (1993/94:JoU22, rskr. har idecember 1994 i allt väsentligt ställt sig bakom regeringensförslag till delprogram för ekologiskt jordbruk. Bl.a. framhöllutskottet att ett permanent stöd som innefattar bådekompensation för inkomstbortfall och incitament bör lämnas tilljordbrukare som förbinder sig att odlaekologiskt. Enligt mening borde ekologiskt jordbrukkunna undantas från krav på träda för utbetalning av arealbidragenligt . Regeringen anmodades därför att driva fråganom att få till stånd en särregel för det ekologiska jordbruketsom innebär att en anslutning till trädesprogrammet skall varafrivillig. Det fick ankomma på regeringen att besluta om denärmare reglerna för ersättningen (1994/95:JoU7, rskr. Medundantag för omställningskravet, som utskottet behandlar nedan,är det enligt utskottets mening lämpligt att avvakta resultatetoch redovisningen av regeringens fortsatta arbete meddelprogrammet för ekologiskt jordbruk. Utskottet finner därföringen anledning att nu ta upp de olika detaljfrågor om villkorenför och utformningen av stödet till ekologiskt jordbruk somframförs i motionerna Jo202 yrkande 11 delvis, Jo210 yrkandena1--4, 7 och 8, Jo213 (c) delvis, Jo228 (s), Jo246 yrkande 3delvis samt Jo251 yrkandena 1 delvis, 2 och 4--7. Berördayrkanden bör därmed lämnas utan någon vidare åtgärd.Med samma motivering avstyrks även motionerna Jo204 och Jo244.Som utskottet anfört ovan har regeringen att utarbeta ett merdetaljerat förslag till miljöprogram som även innefattardelprogrammet för ekologisk odling. Utskottet delar dock denbedömning som görs i flera motioner när det gäller kravet atthela arealen måste ställas om till ekologisk odling för att stödskall utgå. Erfarenheten visar att de som ställer om arealer förekologisk odling oftast inte är beredda att ställa om helagården utan i stället prövar sig fram med en mindreandel. Regeringens förslag kan enligt utskottets mening försenautvecklingen av den ekologiska odlingen i . Utskottetföreslår därför att även en delvis omställd areal, med i övrigtlika villkor, skall kunna komma i åtnjutande av stöd. anfört med anledning av motionerna Jo202 yrkande 11delvis, Jo210 yrkande 6, Jo213 delvis, Jo238 yrkande 19, Jo246yrkande 3 delvis och Jo251 yrkande 1 delvis bör ges regeringentill känna.13. Arealersättning och djurbidrag m.m. (B 13)PropositionenFrån det nya anslaget föreslås att direktbidrag utbetalas iform av areal-, trädes- och djurbidrag. Bidragen bör redovisasunder tre särskilda anslagsposter. Bidragen finansieras heltfrån EG-budgeten.Arealbidrag lämnas för odling av spannmål, oljeväxter,baljväxter och oljelin. Vidare finns arealbaserade stöd förbl.a. spånadslin, odling av vicker m.m. En grundläggandeförutsättning för stödet är att av åkermarken tas urlivsmedels- och foderproduktion. har dock beslutatsatt kravet skall vara . Även för denna mark erhållsarealbidrag. Arealbidraget skall kompensera jordbrukare för desänkta spannmålspriserna som CAP-reformen innebär. Bidraget ärbegränsat till en maximalareal som kallas basareal. Basarealenutgörs av medeltalet för faktisk odling av spannmål, oljeväxter,baljväxter och areal som ingick i offentligt trädesprogram underperioden --1991. Den svenska basarealen, uppgår till ca 1,8miljoner ha. Omställningsarealen ingår i basarealen, men för attfå EU:s stöd kan arealen inte stå kvar i det inhemska systemet.Genom en indelning av landet i produktionsregioner med olikaavkastningsnivåer kan areal- och trädesersättningarna lämnas medolika belopp i de olika regionerna. Enligt regeringen skall förSveriges del tre ersättningsnivåer tillämpas.Kostnaderna för areal- och trädesersättningarna är till vissdel beroende på hur basarealen utnyttjas. På årsbasis beräknastills vidare arealersättningarna uppgå till 2 700 miljonerkronor och trädesersättningarna till . kommer ersättningarna att lämnas för tvåväxtsäsonger förutom slutbetalningen av stödet till oljeväxter.Den totala kostnaden kan därmed uppgå till 7 100 miljonerkronor.Djurbidrag lämnas för am- och dikor, handjur av nöt, tackoroch getter. Den totala kostnaden för djurbidrag har beräknatstill . Under 18-månadersperiodenkommer ersättningarna att lämnas . Den totalakostnaden kan därmed uppgå till 1 440 miljoner kronor.Enligt regeringen bör totalt för budgetperioden /96anvisas 8 under anslaget B 13.MotionernaEnligt motionerna Jo223 (m) yrkande 1 och Jo238 (m) yrkandena7 och 25 delvis bör arealbidraget differentieras med hänsyn tillmarkens avkastning. Antalet områden bör vara i enlighet medförslaget i proposition 1994/95:19. Även i motionerna Jo246 (fp)yrkande 6, Jo262 (c) yrkande 1 och Jo263 (kds) yrkande 8framhålls att fler än tre områden bör inrättas för att ettvarierande skördeutfall skall kunna beaktas.I motion Jo230 (m) framhålls att dispens från gällandeEU-regler bör medges för odling av spannmål (svartvete) föreldningsändamål. Arealersättning bör enligt motion Jo263 (kds)yrkande 7 utgå till all ekologiskt odlad areal inklusive vall.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under anslaget B 13 och tillstyrker därförregeringens förslag i denna del.Med anledning av de i motionerna Jo223 yrkande 1, Jo238yrkandena 7 och 25 delvis, Jo246 yrkande 6, Jo262 yrkande 1 ochJo263 yrkande 8 framförda synpunkterna beträffande antaletersättningsnivåer för arealersättning vill utskottet framhållaföljande. De arealersättningar som helt finansieras av EU avseratt ersätta det lägre spannmålspris som är en följd av tidigarebeslutade reformer av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP).Riksdagen har tidigare beslutat att arealersättningen skalldifferentieras med utgångspunkt från tre ersättningsnivåer.Utskottet har emellertid efter ytterligare överväganden kommittill slutsatsen att det tidigare ställningstagandet inte germöjlighet till tillräcklig differentiering av arealersättningeni förhållande till markens avkastning. En viss utökning avantalet ersättningsnivåer bör kunna ge en mer rättvisande bildav den verkliga produktionen inom de olika avkastningsområdena,som en utjämning mellan regionerna kan bibehållas.Utskottet föreslår därför att antalet ersättningsnivåer utökastill fem. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo223yrkande 1, Jo238 yrkandena 7 och 25 delvis, Jo246 yrkande 6,Jo262 yrkande 1 och Jo263 yrkande 8 bör som sin meningge regeringen till känna.Utskottet är inte berett att föreslå någon förändring avarealstödet med syfte att, utöver vad som tidigare föreslagits idetta betänkande, främja det ekologiska jordbruket. Därmedavstyrks motion Jo263 yrkande 7.Frågan om dispens från EU-reglerna om arealstöd i samband medodling av spannmål för eldningsändamål prövas avJordbruksverket. Utskottet är därför inte berett att föreslånågot uttalande från sida med anledning av motionJo230. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter (B14)PropositionenUnder anslaget finansieras kostnaderna för intervention (dvs.offentlig lagring m.m.) och exportbidrag i enlighet med EG:sregler. Anslaget bör redovisas under två särskildaanslagsposter. Anslaget finansieras helt från EG-budgeten.Kostnader för intervention täcks i efterskott av EG:sjordbruksfonds garantisektion. bör föras upp med900 . för exportbidrag bör förasupp med . Enligt regeringen bör totalt förbudgetperioden /96 anvisas 1 underanslaget B 14.MotionernaI motionerna Jo207 (m), Jo214 (c), Jo216 (m) yrkande 1, Jo222(m), Jo223 (m) yrkande 2, Jo238 (m) yrkande 8, Jo245 (s)yrkandena 1 och 2, Jo246 (fp) yrkande 7, Jo261 (v) yrkande 11,Jo262 (c) yrkande 5, Jo263 (kds) yrkande 9, Jo268 (s), Jo269 (s)delvis, Jo270 (fp) yrkande 2 och Jo272 (c) yrkande 4 framhållsbl.a. att antalet interventionsorter bör utökas. Enligt motionJo262 (c) yrkande 6 bör exportbidrag vid export av havreinföras. Bidrag bör utgå för hela den mängd havre som inte kanavsättas inom EU.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under anslaget B 14 och tillstyrker därförregeringens förslag.När det gäller antalet interventionsorter vill utskottetframhålla följande. Kostnaderna för intervention (dvs.offentliga uppköp och lagring m.m.) finansieras helt frånEG-budgeten. Antalet interventionsorter bör således kunna väljasmed utgångspunkt från att fraktkostnader och garantipris blir sålika som möjligt inom EU. Härigenom ökar förutsättningarna förjordbruket att kunna konkurrera på lika villkor. Utskottetföreslår därför att det inrättas 33 interventionsorter fördeladeöver landet. Vad utskottet anfört med anledning av motionernaJo207, Jo214, Jo216 yrkande 1, Jo222, Jo223 yrkande 2, Jo238yrkande 8, Jo245 yrkandena 1 och 2, Jo246 yrkande 7, Jo261yrkande 11, Jo262 yrkande 5, Jo263 yrkande 9, Jo268, Jo269delvis, Jo270 yrkande 2 och Jo272 yrkande 4 bör somsin mening ge regeringen till känna.Enligt vad utskottet erfarit har EU beslutat införa ettanbudssystem för fastställande av exportbidrag vid export avhavre. Med det anförda föreslår utskottet att motion Jo262yrkande 6 lämnas utan någon vidare åtgärd.15. Köp och försäljning av mjölkkvoter (B 15)PropositionenDet nya anslaget föreslås användas för köpoch försäljning av mjölkkvoter till ett administrativt sattpris. För att en mjölkproducent skall ha rätt att sälja mjölkmåste producenten inneha en mjölkkvot i enlighet medförordningen (EEG) nr 804/68. Enligt förordningen är det möjligtatt under vissa förutsättningar överlåta sin mjölkkvot.Enligt regeringen bör för budgetperioden /96 anvisas ettförslagsanslag på under anslaget B 15.MotionernaEnligt motion Jo220 (s) bör besättningar med svensk kulligboskap undantas från kvottilldelningen. I motion Jo238 (m)yrkande 25 delvis framhålls att en fri handel med mjölkkvoterbör eftersträvas för att begränsa problemen medkapitaliseringseffekter. Administrativa åtgärder leder tillnegativa effekter på fastighetsmarknaden och blir dyrare förstaten. En särskild kvottilldelning för ekomjölkproducenter börenligt motion Jo243 (m) införas. I motion Jo248 (s) föreslås attfördelningen av mjölkkvoter ges en sådan utformning attmjölkproduktionen i norra stimuleras. I motion Jo252 (s)framhålls att mjölkproduktionen ofta utgör bas för betesdriften.För att främja landskapsvården på bl.a. bör särskildamjölkkvoter fördelas till områden med stor biologisk mångfald.Enligt motion Jo258 (s, c) har Tjustbygdens lantbrukaregenomfört sin leukosbekämpning (1990) än övrigalantbrukare i . Därmed producerade de mindre mjölk åren1991 och 1993. Detta bör beaktas vid kvotfördelningen.I motionerna Jo229 (v) och Jo242 (s) framhålls bl.a. att denarrendator som väljer att upphöra med mjölkproduktionen bör fåsin rättmätiga del av ersättningen för den mjölkkvotvederbörande förvaltat.Utskottets övervägandenRegeringens förslag om medelsanvisning under anslaget B 15tillstyrks.Som framhålls i propositionen skall mjölkkvoterna hanterasinom ramen för ett system med administrativt fastställda priser.Utskottet har tidigare förordat att producenter av s.k. ekomjölkinte bör åläggas några begränsningar i kvothänseende och attsärskild hänsyn bör tas till mjölkproducenterna i norra (1994/95:JoU2y). Utöver nu redovisade synpunkter finnerutskottet ingen anledning att i detta sammanhang förorda någotytterligare riksdagsuttalande beträffande fördelningen avmjölkkvoter. Därmed avstyrks motionerna Jo220, Jo238 yrkande 25delvis, Jo243, Jo248, Jo252 och Jo258.Fördelningen av värdet av mjölkkvoter mellan jordägare ocharrendator är en fråga som berör enskildas personliga ochekonomiska förhållanden inbördes. Föreskrifter härom meddelasgenom lag (RF 8:2). Enligt EG:s lagstiftning kan en nationfördela mjölkkvoter vid ett arrendes upphörande, om arrendatornavvecklar sin verksamhet på grund av någon omständighet somligger utanför arrendatorns kontroll. Detta gäller såvida inteparterna har avtalat något annat. Närmare föreskrifter om sådankvotfördelning har meddelats av (SJVFS 1995:20).Utskottet finner inte anledning att i detta sammanhang föreslåett tillkännagivande i enlighet med motionerna Jo229 och Jo242.Utskottet avstyrker därför berörda motioner.16. Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. (B16)Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget B 16.17. Fiske (C)PropositionenDen statliga verksamheten inom fiskets område utgörs ihuvudsak av regleringar med stöd av lagstiftning och att geekonomiskt stöd till fisket, vattenbruket, fiskevården ochforskningen. Vidare ingår internationella förhandlingar,fiskeriundersökningar, rådgivning och information.Det övergripande målet för fiskeripolitiken är att verka fören ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna, bl.a. så attden biologiska mångfalden bevaras. Vidare är målet att verka förtillgång på fisk av god kvalitet och utveckling avkonkurrenskraftiga företag inom fisket och vattenbruket.Fiskeriverket som är den ansvariga centralaförvaltningsmyndigheten för fisket har visat att måluppfyllelseni stort har varit god och att de verksamhetsmålsom regeringen har ställt upp har tillgodosetts i alltväsentligt.Riksdagen beslutade om en ny fiskelag (1993:787).Den trädde i kraft . I lagen görs bl.a. rättenatt bedriva ett yrkesmässigt fiske beroende av yrkesfiskelicens.Vidare ges möjlighet att fördela fisket genom att meddelaföreskrifter som begränsar redskapsanvändningen förfritidsfisket. Krav kan ställas på särskilt tillstånd föranvändning av fartyg för yrkesmässigt fiske. De föreskrifter somutfärdas av med stöd av fiskelagen ochfiskeförordningen (1993:1097) har förenklats och begränsatskraftigt.EU-avtalet medför att från fullt utdeltar i den gemensamma fiskeripolitiken. Den består av resurs-,marknads- och strukturpolitik. Resurspolitiken reglerarfördelningen av fiskresurser mellan medlemsländerna samt avtalmed tredje land. De viktigaste delarna i marknadspolitiken äröverskottsreglering och importreglering. Strukturpolitikensyftar bl.a. till anpassning och modernisering av fiskeflottansamt investeringar i fiskberedning och vattenbruk. Härutöverfinns det inom fiskeripolitiken regler om kontroll på fisketsområde. EG:s gemensamma fiskeripolitik beskrivs utförligare iproposition 1994/95:19 medlemskap i unionen,del 2.Regeringen har i proposition 1994/95:75 Vissalivsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i lämnat förslag i vissa lagstiftningsfrågor för attmöjliggöra tillämpningen av bl.a. inom dengemensamma fiskeripolitiken. har antagit förslagen(bet. 1994/95:JoU7, rskr. 126 och bet. 1994/95:UU5, rskr. 63).De tekniska förutsättningarna för ett yrkesfiskaravdragliknande det i utreds.Det svenska yrkesfiskets fångster uppgick till ca335 till ett värde av . Det ären värdeminskning jämfört med föregående år. Det svagabeståndet av torsk i och den fortsatt svaga marknadenför sill och strömming gör sammantaget att yrkesfisket förnärvarande befinner sig i en bekymmersam situation.