bet · GJ01UU8 · 1995-11-23 00:00:00 — Utskottet tillstyrker i detta betänkande regeringens förslag (prop.1995/96:33) om godkännande av en överenskommelse om ändring av1962 års nordiska samarbetsöverenskommelse, det s.k. Helsingforsavtalet.Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. I proposition 1995/96:33 föreslås att godkänner en överens-kommelse om ändring av nordiska samarbetsöverenskommelse,det s.k. . Genom ändringen införs bl.a. principen omlikabehandling för medborgare i de nordiska länderna i Helsingforsavtalet.Ändringen syftar också till effektivare arbetsformer inom . Propositionens huvudsakliga innehållHelsingforsavtalet är den grundläggande nordiska samarbetsöverenskom-melsen. I avtalet anges de övergripande målsättningarna för det nordiskasamarbetet samt formerna för det nordiska samarbetet inom Nordiska rådetoch Nordiska ministerrådet.Avtalet ingicks ursprungligen . Det har därefter ändrats sexgånger, (prop. 1992/93:247, bet. 1992/93:UU29, rskr.1992/93:339). Genom ändringarna i har det nordiskasamarbetet över tiden fördjupats.Helsingforsavtalet kompletteras av en rad andra nordiska samarbetsavtalinom olika områden samt av mer detaljerade bestämmelser i arbetsord-ningar m.m. för verksamheten inom resp. Nordiska minis-terrådet.1.1 Reformeringen av det nordiska samarbetetUtvecklingen i , särskilt den europeiska integrationsprocessen, varen utgångspunkt för den reformering av det nordiska samarbetet som sedanår 1991 bedrivits på initiativ av de nordiska statsministrarna. Som framgårav föreliggande proposition har syftet med reformarbetet varit att finnaformer för ett stärkt och vitaliserat nordiskt samarbete inom en europeiskram.Det politiska samarbetet har stärkts och utvecklats i europeiska och regi-onala samarbetsfrågor, bl.a. genom tätare möten på statsminister- ochutrikesministernivå. Verksamheten inom har kon-centrerats. Särskild tonvikt har lagts vid satsningar på kultur- och utbild-ningssamarbetet. Särskilt miljöfrågorna har getts hög prioritet.1993 års ändring av gjordes mot bakgrund av den avde nordiska statsministrarna initierade översynen. Med ändringen marke-rades bl.a. vikten av nordiskt samråd i europeiska och andra internationellafrågor, statsministrarnas ansvar för den övergripande samordningen ochNordiska rådets roll i budgetarbetet.Genom att och har blivit medlemmar i är nu trenordiska länder medlemmar i unionen. och har ett nära sam-arbete med unionen genom EES-avtalet.För att analysera det nordiska samarbetet i denna nya situation beslutadestatsministrarna och presidium att till-sätta en gemensam arbetsgrupp. Som framgår av föreliggande propositioningick de nordiska samarbetsministrarna och parlamentariker från Nordis-ka rådet i arbetsgruppen. Gruppen ("reformgruppen") presenterade i febru-ari 1995 i sin rapport samarbete i en ny tid förslag till inriktningav det framtida samarbetet.Reformgruppens mening är att nordiskt samarbete även i framtidenkommer att fylla en viktig funktion. Det officiella nordiska samarbetetmellan regeringar och parlament bör utvecklas och fördjupas.Enligt reformgruppen behöver dock samarbetet förnyas, moderniseras,rationaliseras och koncentreras. Arbetsformerna måste vitaliseras ochanpassas till den nya situation som råder efter folkomröstningarna ommedlemskap i i , och . Utvecklingen har visat attdet nordiska samarbetet inte är ett alternativ utan en del av ett bredareeuropeiskt samarbete. Det är därför av betydelse att sambanden mellan dennationella, den nordiska och den europeiska nivån stärks, för att säkerställaatt varje sakfråga hanteras i rätt sammanhang och för att undvika dubbel-arbete.Enligt reformgruppens rapport skall samarbetet koncentreras till följandetre huvudområden:- samarbete inom -- och /EU/EES-- och dess närområden.Samarbetet inom avser samhällsuppgifter som utvecklar dennordiska värdegemenskapen och där samnordiska lösningar ger fördelarför medborgarna framför nationella eller vidare internationella lösningar.Norden och /EU/EES avser samverkan i frågor där de nordiskaländerna har en värdegemenskap och sammanfallande intressen. Det nor-diska samarbetet skall utgöra en plattform för initiativ i frågor där ländernavill påverka den europeiska dagordningen. Det nordiska samarbetet skallockså kunna medverka till att göra uppföljningen av direktiv och andraEU/enhetlig.Norden och dess närområden avser utvecklingen i ochArktis som är av stor politisk vikt för de nordiska länderna. Ett utbyggtsamarbete med de baltiska staterna och nordvästra är ett viktigtbidrag till stabilitet och demokrati i regionen.Som framgår av propositionen framhölls det i reformgruppens rapportatt satsningen på kultur- och undervisningssamarbetet bör fortsätta. Sam-tidigt bör en politisk värdering genomföras av institutioner inom område och en granskning göras av projektverksamheten.1.2 Införandet av en nordisk likabehandlingsprincipDe nordiska statsministrarna begärde en utredning om problemsom kan uppstå för nordiska medborgare när de arbetar, studerar eller påannat sätt uppehåller sig i ett annat nordiskt land. Utredaren, f.d. statsrådetNils G. Åsling, föreslog i rapporten behandling i (Tema Nord1995:549) införandet av en nordisk likabehandlingsregel i Helsingforsavta-let. Som framgår av propositionen har förslaget därefter behandlats ytterli-gare, bl.a. genom remissförfarande, och utmynnat i ett förslag från minis-terrådet om en ny artikel 2 i . Förslaget innebär en prin-cip om likabehandling som skall beaktas vid utformningen av lagar ochandra föreskrifter i de nordiska länderna. Principen riktar sig därför tillalla offentliga normgivande organ, dvs. riksdagar, regeringar och andramyndigheter i . Den nya formuleringen av artikel 2 innebär ett merlångtgående, klart folkrättsligt åtagande att likabehandla medborgare frånandra nordiska länder. I propositionen anförs att det därför saknas anled-ning att behålla den gällande artikel 2 i avtalet.Innebörden och konsekvenserna av förslaget om införandet av en nor-disk likabehandlingsprincip redovisas mera utförligt i propositonen.1.3 Förändringar i organisation och arbetssättMot bakgrund av bl.a. reformgruppens förslag avser attgenomföra en förändring i sin interna organisation, något som ocksåkommer att påverka arbetssättet inom rådet.Som framgår av propositionen är syftet att anpassa organisationen till deförändrade förutsättningarna i omvärlden och därmed skapa möjlighet föratt på ett effektivare sätt kunna hantera nya politiska frågor. För detta krävsförenklade mötesformer och en mer ändamålsenlig intern organisation. Ipropositionen redovisas närmare innebörden av de organisatoriska föränd-ringar som genomförs i bl.a. presidium och i ut-skottsorganisationen.De ändringar som föreslås i syftar till att tillgodose deorganisatoriska förändringar som önskar genomföra. En delav de hittillsvarande bestämmelserna i kommer hädan-efter att i stället regleras i arbetsordning. Därmed blirinnehållet i mer övergripande med avseende på Nordis-ka rådets organisation och därmed nås, anförs det i propositionen, en bättreöverensstämmelse med regleringen av Noriska ministerrådets verksamhet idetta avseende.1.4 Ändringarna i HelsingforsavtaletRegeringen beslutade att skulle underteck-na överenskommelsen om ändring av . Efter behandling fastställde (samarbetsministrarna) ändringarnas lydelse ienlighet med rekommendation. Därefter undertecknadesamarbetsministrarna överenskommelsen om ändring av Helsingforsavta-let. I propositionen redovisas vilka artiklar av avtalet, utöver ovan nämndaartikel 2, som berörs av ändringarna.Överenskommelsen har upprättats på de fem nordiska språken och tex-terna har lika giltighet. Den svenska texten till överenskommelsen återgessom bilaga till betänkandet.Överenskommelsen träder i kraft efter den dag då samtligaavtalsslutande parter godkänt den. Avsikten är att överenskommelsen efterde nordiska ländernas godkännande skall träda i kraft den 1 januari 1996.2. Utskottets övervägandenUtskottet tillmäter det nordiska samarbetet stor vikt. Enligt utskottets upp-fattning är de förslagna ändringarna i angelägna för attanpassa samarbetet efter de nya förutsättningar som skapats genom Sveri-ges och inträde i EU och för att fördjupa och effektivisera detfortsatta samarbetet mellan de nordiska länderna.Utskottet noterar att vid dess 47:e session i den13 - beslutat om de ändringar i arbetsordningen som förutskickas i propositionen. Vidare noterar utskottetbl.a. rekommendation (24/1995) till Nordiska ministerrå-det att tillse att reformprocessen ges möjlighet att fullföljas på ett lycko-samt sätt. I rekommendationen anförs att rapporten medförslag till ökad bruksfinansiering och övriga förslag till förändringarockså bör bilda underlag för diskussionen.Utskottet tillstyrker att godkänner regeringens förslag om änd-ring av den nordiska samarbetsöverenskommelsen. Utskottet hemställeratt med bifall till regeringens förslag godkänner över-enskommelsen om ändring av nordis-ka samarbetsöverenskommelse mellan , , , Nor-ge och Sverige.Stockholm den 23 november 1995På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), AxelAndersson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ElisebehtMarkström (s).BilagaÖVERENSKOMMELSEom ändring av samarbetsöverenskommelsen mellan , ,, och SverigeDanmarks, , , och regeringar,som genom överenskommelser , ,, , och den 18 mars1993 ändrat samarbetsöverenskommelsen av mellan denordiska länderna, ochsom önskar ytterligare förnya och utveckla det nordiska samarbetet i ljusetav de nordiska ländernas utvidgade deltagande i europeiskt samarbete,har kommit överens om följande:Samarbetsöverenskommelsens artiklar 2, 48, 51, 52, 53, 54 och 55 ändrasoch får följande ordalydelse:Artikel 2Vid utformningen av lagar och andra rättsregler i de nordiska ländernaskall medborgare i de övriga nordiska länderna behandlas lika med landetsegna medborgare. Det gäller inom samarbetsöverenskommelsens tillämp-ningsområde.Undantag från första stycket kan dock göras, om krav på medborgarskap ärgrundlagsfäst, nödvändigt på grund av andra internationella åtagandeneller det i övrigt av särskilda skäl bedöms nödvändigt.Artikel 48Danmarks rikes delegation består av de av valda medlemmarnaoch de av regeringen utsedda representanterna samt av ochGrönlands i andra stycket nämnda delegationer. delegation bestårav de av valda medlemmarna och de av regeringen utseddarepresentanterna samt av i andra stycket nämnda delegation. Förettvart av de övriga länderna består delegationen av de av folkrepresenta-tionen valda medlemmarna och de av regeringen utsedda representanterna.Färöarnas delegation består av de av lagtinget valda medlemmarna och deav landsstyret utsedda representanterna. delegation består av deav valda medlemmarna och de av landsstyret utsedda represen-tanterna. delegation består av de av lagtinget valda medlemmarnaoch de av landskapsstyrelsen utsedda representanterna.Med "delegation" förstås i artikel 58, andra stycket, landets delegation.Artikel 51Plenarförsamlingen utgöres av alla medlemmar av rådet.Plenarförsamlingen håller ordinarie session minst en gång . Extrasession eller temasession hålles när presidiet så beslutar eller när minst tvåregeringar eller minst tjugofem valda medlemmar begär det.Rådets befogenheter utövas av plenarförsamlingen, om icke annat är sär-skilt föreskrivet.Plenarförsamlingens förhandlingar är offentliga, om plenarförsamlingenicke beslutar annat.Artikel 52Plenarförsamlingen utser för ett kalenderår vid årlig ordinarie session ettpresidium bestående av en president och det antal andra medlemmar somanges i arbetsordningen för Nordiska rådet.Olika politiska meningsriktningar skall vara företrädda i presidiet. Varjeland skall vara representerat i presidiet.Medlem av presidiet skall vara vald medlem av rådet.Presidiet handhar rådets löpande angelägenheter och företräder i övrigtrådet i den utsträckning som framgår av denna överenskommelse ochrådets arbetsordning.Presidentskapet i rådet roterar mellan de nordiska länderna på det sätt somframgår av arbetsordningen för Nordiska rådet.Artikel 53Plenarförsamlingen bestämmer utskottens antal och verksamhetsområden.Utskotten har till uppgift att förbereda sakernas behandling i rådet .Artikel 54Rådet bistås i sin verksamhet av ett presidiesekretariat.Artikel 55Regeringarna, landsstyre, landsstyre, , ministerrådet, rådets presidium och utskotten samt medlemhar rätt att väcka förslag i rådet.IIÖverenskommelsen träder i kraft efter den dag då samtligaparter meddelat det finska utrikesministeriet att överenskommelsen god-känts.Det finska utrikesministeriet meddelar de övriga parterna om mottagandetav dessa meddelanden och om tidpunkten för överenskommelsens ikraft-trädande.IIIOriginalexemplaret till denna överenskommelse deponeras hos det finskautrikesministeriet, som tillställer de övriga parterna bestyrkta kopior därav.Till bekräftelse härav har de vederbörligen befullmäktigade ombudenundertecknat denna överenskommelse.Som skedde i i ett exemplar på dans-ka, finska, isländska, norska och svenska språken, vilka samtliga texteräger lika giltighet.InnehållsförteckningBilaga.........................................................................Gotab, 199591995/96:UU8