bet · GI01KrU26 · 1995-05-04 00:00:00 — Radio DataSystem (RDS) kan användas för att förbättra hörbarheten förhörselskadade, t.ex. genom att ge lyssnaren möjlighet att självställa in nivån mellan tal och musik.3. UR:s egenproducerade program för vuxna textas. UR har egnasidor i . För unga döva på mellan- och högstadiet görsserien . sändes vet jag, en serie med syfteatt träna och utveckla döva barns teckenspråk. För vuxna dövasänds , en serie isamhällskunskap. Vidare kan nämnas att kursböcker till UR:sspråkkurser för vuxna i regel finns tillgängliga som talbok ochpå punktskrift. Inom UR görs s.k. attitydprogram om handikappför både radio och TV. Programmen riktar sig till en allmänpublik men kanske främst till personer som lever i närheten avde handikappade.I detta sammanhang bör nämnas att regeringen -- somredovisats i det föregående -- i proposition 1994/95:170Digitala ljudradiosändningar föreslagit att både radioföretagmed public service-ansvar och andra intresserade programföretagskall kunna inleda digitala ljudradiosändningar hösten 1995.Enligt propositionen ger den digitala sändningstekniken, DAB,bättre ljudkvalitet och har större tålighet mot störningar änden nuvarande analoga sändningstekniken. Om det frekvensutrymmesom används för analoga sändningar i stället skulleanvändas för sändningar med DAB-teknik skulle ett betydligtstörre antal program med olika innehåll kunna sändas samtidigtän vad som är möjligt . De tekniskabegränsningarna skulle då få mindre betydelse för möjligheternaatt bedriva radiosändningar.Utskottet erinrar inledningsvis om programföretagenssjälvständighet och om att det ankommer på dessa att inom givnaekonomiska ramar göra de prioriteringar som krävs för attuppfylla målen med verksamheten. Public service-företagen avgörsåledes själva vad som skall sändas med beaktande av vad somstadgas i radiolagen och i avtalen med staten. Enligt avtalenmellan staten och de avgiftsfinansierade programföretagen skall-- som redovisats i det föregående -- särskild hänsyn tas tillfunktionshindrade.Enligt utskottets uppfattning är de frågor som motionärernatar upp av sådan betydelse att de självklart måste bli föremålför en grundlig beredning innan en ny avtalsperiod medprogramföretagen påbörjas. Den tekniska utvecklingen torde kommaatt innebära stora fördelar för funktionshindrade på både radio-och TV-området. Utskottet förutsätter därför attfunktionshindrades behov beaktas vid de försök med digitalljudradiosändning som föreslås starta . Utvecklingen avdigitala TV-sändningar ligger tidsmässigt något efter den somgäller radioområdet. Även på TV-området torde dock teknikenkunna innebära stora möjligheter för distribution av olikaprogramtyper.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionernaKr210 yrkande 1, Kr216, Kr231 yrkande 1, Kr232 yrkande 1 ochSo294 yrkande 14 inte bör föranleda någon åtgärd.I motion Ju809 (c) krävs åtgärder för att minskaunderhållningsvåldet i TV (yrkande 9). Motionärerna bakommotionen framhåller att det är angeläget att minska detunderhållningsvåld som sänds på tider då barn tittar på TV.Regeringen bör söka nå gemensamma överenskommelser härom med deolika programbolagen i Sverige.Enligt 13 § avtalet mellan staten och SVT skall SVT -- i frågaom innehållet i sändningarna -- ta hänsyn till televisionenssärskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen ochutformning samt tiden för sändning av programmen. Med uttrycket"ljudradions och televisionens särskilda genomslagskraft" avses-- som dåvarande utbildningsministern framhöll i proposition1990/91:149 om radio- och TV-frågor -- att medierna vänder sigtill hemmen och till en stor allmän publik, där alla åldrar ärföreträdda, samt att programmen kan påverka lyssnare och tittarestarkt. Det är därför -- anförde utbildningsministern --naturligt att de ansvariga för sändningarna iakttar varsamhetmed program som har sådan karaktär att man kan förstå att delarav publiken kommer att uppröras eller skrämmas (prop. s. 142).Granskningsnämnden (tidigare ), som har i uppdragatt i efterhand övervaka att avtalet följs, har på senare tidvid ett tillfälle funnit anledning att fälla SVT för brott mot13 § (beslut 74/95). Nämnden beaktar vid sin prövning av ärendensärskilt tidpunkten för sändningen samt om förvarning omprogrammets karaktär har lämnats eller ej. Särskild försiktighetbör iakttas med sådana inslag på tider då barn kan förväntas tadel av programmen.Våldsskildringsrådet har bl.a. i uppdrag att samordna statligamyndigheters åtgärder mot skadliga verkningar avvåldsskildringar i rörliga bilder. Rådet följer utbudet avvåldsskildringar i de rörliga bildmedierna och de förändringarsom där kan iakttas. I sin skriftserie har rådet låtit publicerarapporten i TV-nyheter av docenten vid , kommunikation ochmedier vid . Enligt visassuccessivt alltmer våld i TV-nyheterna. Våldets konsekvenser harbörjat visas i närbilder. Vidare görs vissa inslag som s.k.action-filmer. Redaktionerna gör egna rekonstruktioner avvåldshändelser när bilder saknas.Under hösten 1994 remitterade Våldsskildringsrådet nämndaskrift till TV-företagen i landet och bad om synpunkter på den.Rådet bad om synpunkter på frågan om det övergripandeansvaret för programverksamheten, vilka uttryck det tagit sigmed tanke på det totala utbudet av våldsskildringar i kanalernaoch effekten därav.I sitt svar till påpekar SVT attGranskningsnämndens praxis -- som redovisats i det föregående --utgör en av grundvalarna för SVT:s hållning till våldsinslag.Vidare framhålls det självklara i att SVT som ett publicservice-företag har ett särskilt ansvar för sin publik. SVTsträvar efter att upprätthålla en intern policy som utformatsgenom återkommande diskussioner på redaktioner, inomkanalledningarna och vid särskilda seminarier för producenteroch progamansvariga chefer. Inom EBU, den europeiskaradiounionen, har gemensamma riktlinjer antagits för hurmedlemsföretagen bör förhålla sig till våldsskildringar iTV-programmen.Utskottet som behandlade en motion med likartatsyfte som den nu aktuella anförde bl.a. följande.Självfallet är det angeläget att ansvariga för sändningarnaiakttar varsamhet med program som kan skrämma eller eljest haskadlig inverkan på publiken. är det viktigt atterinra om att det kan finnas fog för att våldsinslag visas,främst i program av nyhets- och samhällskaraktär. Utskottetutgår från att programföretagen vinnlägger sig om att -- då detgäller att sända program med våldsinslag -- beakta vilkenbetydelse sändningstiden har för publikens ålderssammansättningoch till nödvändigheten av att i vissa fall informera om attsådana inslag ingår i programmet.Utskottet, som alltjämt intar samma ståndpunkt, utgår från attfrågan om mediets genomslagskraft kommer att beaktas ianslutning till beredningen inför en ny avtalsperiod. Utskottetär -- med hänsyn till programbolagets självständighet och deregler som styr verksamheten -- inte berett att tillstyrkamotion Ju809 yrkande 9.Utskottet vill tillägga att regeringen avser att inom kortpublicera en skrift över de samlade åtgärder som vidtagits avregering och myndigheter mot våldet i samhället. Vidare kommeren om våldet i medierna att äga rum i Lundhösten 1995.I motion Kr264 (kds) föreslås att folkrörelserna skall gesmöjlighet att bedriva idéburen programverksamhet i radio- ochTV-sändningar. Med hjälp av SVT bör folkrörelserna gesmöjlighet att själva utforma sändningar till en sortsallemans-TV (yrkande 11).Under 1970- och 1980-talet förekom en programform, benämndallemansradio, inom (ett avprogramföretagen inom den dåvarande ).Enskilda personer fick med hjälp av personal vid resp.lokalradiostation självständigt utforma radioprogram.Med närradio avses en radiosändning med begränsad räckviddav ljudradioprogram till allmänheten. Närradion, somintroducerades , är framför allt de lokala ideellaföreningarnas radio och är tänkt som språkrör för dessa.Sedan den 1 april 1993 tillåts s.k. privat lokalradio,dvs. privata reklamfinansierade ljudradiosändningar. Hittillshar ett 80-tal lokalradiotillstånd fördelats efter auktion.Bakom några av lokalradiostationerna återfinns idrottsklubbar,konsumentföreningar och ett studieförbund.Från mitten av 1980-talet tillåts radio- och TV-sändningarvia kabel. Kabelnätsägare vars kabelnät når fler än 100bostäder har enligt lagen (1991:2027) om kabelsändningar tillallmänheten skyldighet att kostnadsfritt tillhandahålla en kanalför egensändningar av televisionsprogram från lokalakabelsändarföretag. Ett lokalt kabelsändarföretag skall enligtsamma lag vara en sådan svensk juridisk person som har bildatsför att bedriva lokala kabelsändningar och som kan antas låtaolika intressen och meningsriktningar komma till tals i sinverksamhet. Ett lokalt kabelsändarföretag skall i sinsändningsverksamhet sträva efter vidaste möjliga yttrandefrihetoch informationsfrihet. Bland de lokala kabelsändarföretagenmärks lokal-TV-företag av skiftande sammansättning, t.ex.föreningar/organisationer, institutioner, företag, tidningar ochkommuner/landsting.Avtalen mellan staten och de tre public service-företagenstadgar att företagen skall bedriva sin verksamhet självständigti förhållande till staten, olika intresseorganisationer ochandra maktgrupper i samhället.Utskottet konstaterar att utvecklingen på medieområdet harunderlättat möjligheterna för bl.a. folkrörelserna att göra sighörda i radio och TV genom närradion, den privata lokalradionoch kabel-TV. Den snabba tekniska utvecklingen på radio- ochTV-området med bl.a. digitaliseringen kommer -- som berörts idet föregående -- att leda till att sändningsmöjligheternakommer att vara ännu fler inom överskådlig framtid.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionKr264 yrkande 11.Särskilda frågorI detta avsnitt behandlar utskottet motioner som behandlarfrågor om satellitsändning av SVT:s program och om TV-avgiftensom fordringstyp.I motion Kr243 (fp) föreslås att SVT skall ges ekonomiskamöjligheter att redan under innevarande år förhyrasatellitkapacitet i syfte att erbjuda bättre service till desvenska hushåll som har dåliga mottagningsförhållanden.Även utlandssvenskar skulle kunna ta del av SVT:s kanalerefter det att vissa upphovsrättsliga frågor lösts. Om den ipropositionen föreslagna besparingen på public service-företageninte görs bör utrymme finnas i rundradiofonden för att redaninnevarande år förhyra satellitkapacitet, anför motionären.SVT skall enligt avtalet med staten sända TV-program i tvårikstäckande kanaler. Med rikstäckning avses att avden fast bosatta befolkningen i landet kan nås av sändningarna(5 §).Sändarnäten för radio och TV är uppbyggda av 54 storastationer. Eftersom terrängen i landet delvis är kuperad harstorstationerna kompletterats med över 600 små stationer, s.k.slavstationer, som tar emot och återutsänder programmen lokalt.Det är möjligt att ersätta det nuvarande marknätet medsatellitsändningar. För detta krävs emellertid att samtligahushåll har egna parabolantenner eller är anslutna tillkabelnät som är försedda med parabolantenner. En annanmöjlighet är att SVT -- liksom -- kan utnyttja enkombination av satellitöverföring och markbunden överföring.Frågan om den geografiska täckningen berörs i , variframhålls att slavsändarna drar höga kostnader och tar i anspråkfrekvensutrymme som skulle kunna användas för nya radio- ellerTV-sändningar. Ett billigare och mer frekvenssnålt alternativtill slavsändare -- i varje fall för televisionen -- skullekunna vara att hushåll i glesbygd tog emot programmen frånsatellit, anförs det.Enligt utskottets uppfattning är det naturligt att de fördelaroch nackdelar som kan finnas med satellitsändning övervägs ianslutning till att ett nytt avtal med public service-företagenbereds. I anslutning härtill bör även hänsyn tas till ekonomiskafaktorer och till möjligheten att uppnå rikstäckning. Likaså börde problem av upphovsrättslig natur som nämns i motionenövervägas liksom möjligheten att ta emot SVT:s programutomlands, främst i . Enligt utskottets uppfattningerfordrar motionen inte någon åtgärd. Motionenavstyrks således.I motion Kr203 (fp) behandlas frågan om TV-avgiften somfordringstyp. Motionären ifrågasätter att TV-avgiftenjämställs med en skatt och att RIKAB:s fordran när det gällerobetalda TV-avgifter handläggs som allmänt mål vidkronofogdemyndigheten. I motionen föreslås att reglerna förindrivning av oguldna TV-avgifter skall ändras på en rad punkterså att TV-avgiften i indrivningssammanhang behandlas som övrigafordringar. Ett avgiftsärende bör således behandlas som enskiltmål och inte som allmänt mål.Utskottet har inhämtat att en skrivelse från av innehåll som i stort sett överensstämmermed det förslag som finns i motionen har inkommit tillregeringen. Den fråga som motionären tar upp är således föremålför regeringens överväganden. Enligt utskottets uppfattning börresultatet av regeringens beredning av frågan inte föregripas.Motionen avstyrks. beträffande en beredning inför en ny avtalsperiodatt med anledning av motionerna 1994/95:K403 yrkande4, 1994/95:K417 yrkande 2 och 1994/95:Kr267 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. beträffande utförsäljning av , P3 och P4att avslår motionerna 1994/95:K403 yrkande 3 och1994/95:N298 yrkande 9,res. 1 (m)3. beträffande besparingskrav på de avgiftsfinansieraderadio- och TV-företagen , och samt Radiosutlandsprogramverksamhetatt med avslag på motionerna 1994/95:K417 yrkande 3,1994/95:K418 yrkande 3 i denna del och 1994/95:Kr205 yrkande 16i denna del godkänner regeringens förslag,res. 2 (v, mp)res. 3 (c)res. 4 (fp)4. beträffande medelsberäkningen för kalenderåren 1995 och1996 för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhet sombedrivs av , ochSveriges samt Radiosutlandsprogramverksamhetatt med avslag på motionerna 1994/95:Kr205 yrkande16 i denna del, 1994/95:K417 yrkande 4 och 1994/95:K418 yrkande3 i denna del godkänner regeringens förslag,res. 5 (v, mp)res. 6 (c)res. 7 (fp)5. beträffande fördelningen av besparingarnaatt avslår motion 1994/95:Kr264 yrkande 12,6. beträffande ändring i lagen om koncessionsavgift påtelevisionens områdeatt med avslag på motionerna 1994/95:K417 yrkande 5och 1994/95:Kr244 antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens områdemed den ändringen att tidpunkten för ikraftträdandet bestämstill ,res. 8 (c)7. beträffande ändring i lagen om TV-avgiftatt med avslag på motionerna 1994/95:K417 yrkande 6och 1994/95:Kr265 yrkande 16 antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift,res. 9 (m)res. 10 (c)res. 11 (v)8. beträffande nyhetsredaktionerna vid Televisionatt avslår motion 1994/95:Kr205 yrkandena 17 och 18,9. beträffande distriktsproduktion ochsändningarna av distriktsproducerade program, m.m.att som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 12 (m, c, fp, v, kds)10. beträffande en satsning på novellfilmatt avslår motion 1994/95:Kr205 yrkandena 14 och 15,11. beträffande en ökning av produktionav dramatik och barnprogramatt avslår motion 1994/95:Kr205 yrkande 19,12. beträffande funktionshindrades tillgång till radio ochTVatt avslår motionerna 1994/95:So294 yrkande 14,1994/95:Kr210 yrkande 1, 1994/95:Kr216, 1994/95:Kr231 yrkande 1och 1994/95:Kr232 yrkande 1,13. beträffande åtgärder för att minska underhållningsvåldeti TVatt avslår motion 1994/95:Ju809 yrkande 9,14. beträffande möjligheten att bedriva idéburenprogramverksamhet i radio- och TV-sändningaratt avslår motion 1994/95:Kr264 yrkande 11,15. beträffande förhyrning av satellitkapacitetatt avslår motion 1994/95:Kr243,16. beträffande TV-avgiften som fordringstypatt avslår motion 1994/95:Kr203.Utskottet hemställer att ärendet avgörs efter endast enbordläggning.Stockholm den 4 maj 1995På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), BeritOscarsson (s), (), (), StigBertilsson (m), (), (),(), (), (), (v), (), JanBackman (m), (), (), Nils-ErikSöderqvist (s) och (). Utförsäljning av , P3 och P4 (mom. 2), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet behandlade" och slutar med "motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör ge regeringen i uppdrag attgenomföra en privatisering av , P3, och P4 i enlighet medvad som anförs i motionerna K403 yrkande 3 och N298 yrkande 9.En sådan privatisering som där föreslås motverkar en förmediafriheten och mångfalden skadlig dominans och underlättarför en öppen konkurrens som den ger väsentligt bättreförutsättningar för kvaliteten inom den licensfinansieraderadion och televisionen.Det är naturligt att en privatisering genomförs i den nyamediamiljö som uppkommit genom etableringsfrihet, konkurrens ochmångfald. Det behöver då inte ankomma på publicservice-verksamheten att inom sig stå för den mångfald och breddsom finns genom andra kanaler. I stället blir det viktigare attkoncentrera sig på kvalitet och att ge publiken ett programutbudatt välja på som den annars inte får.Den av utskottet i det föregående förordade beredningen bör isitt arbete utgå från de krav som ställs på publicservice-verksamheten då kraven på kvalitet ställs före dominansöver publiken och då verksamheten koncentreras till färre menresursmässigt starkare kanaler.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande utförsäljning av , P3 och P4att med anledning av motionerna 1994/95:K403 yrkande3 och 1994/95:N298 yrkande 9 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Besparingskrav på de avgiftsfinansierade radio- ochTV-företagen , ochSveriges samt Radiosutlandsprogramverksamhet (mom. 3)(v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottets överväganden" och på s. 12 slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse:Verksamheten vid de tre programföretagen med mottagaravgifter och belastar således intestatsbudgeten. Enligt utskottets uppfattning är det därförfelaktigt att -- som regeringen gör -- i besparingshänseendelikställa public service-verksamheten med statlig verksamhet.Vidare anser utskottet att den föreslagna besparingen på ettorimligt sätt skulle försvåra och bakbinda programföretagensverksamhet. Etermedia är den kanske viktigaste kulturbäraren.Televisionen sprider nyheter, kultur och underhållning direkt ihemmen med såväl bild som ljud. För många utgör detta den endakontakten med ett kulturellt utbud. För andra är radion och TV:nden viktigaste länken till alla former av kultur. Utskottetanser därför att nedskärningar inte bör göras avmedelstilldelningen till de tre programföretagen ställningstagande innebär att med bifalltill motionerna Kr205 yrkande 16 (delvis), med anledning avmotion K417 yrkande 3 och med avslag på regeringens förslag ochmotion K418 yrkande 3 (delvis) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande besparingskrav på de avgiftsfinansieraderadio- och TV-företagen , och samt Radiosutlandsprogramverksamhetatt med bifall till motion 1994/95:Kr205 yrkande 16i denna del, med anledning av motion 1994/95:K417 yrkande 3 ochmed avslag på regeringens förslag och motion 1994/95:K418yrkande 3 i denna del ger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. Besparingskrav på de avgiftsfinansierade radio- ochTV-företagen , ochSveriges samt Radiosutlandsprogramverksamhet (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottets överväganden" och på s. 12 slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör -- i enlighet med vad somuttrycks i yrkande 3 i motion K417 (c) -- grundläggandekonkurrens- och programpåverkande besparingar inte genomförasutan en samlad bedömning av konsekvenserna för publicservice-verksamheten. Eftersom konkurrensen med kommersielltfinansierade media har avgörande betydelse för allmänradion ochallmän-TV bör inga avgörande förändringar av de ekonomiskavillkoren genomföras utan att konsekvenserna för berörda företagoch mediemarknaden i stort redovisas. Det kan -- enligtutskottets uppfattning -- inte vara rimligt att medieföretag iallmänhetens tjänst skall ha osäkrare och mer oförutsägbaraarbetsförutsättningar än övriga medieföretag. En samladbedömning bör göras inom den av utskottet i det föregåendeförordade beredningen. Regeringen bör därefter återkomma tillriksdagen i frågan.Utskottets ställningstagande innebär att med bifalltill motion K417 yrkande 3, med anledning av motion Kr205yrkande 16 (delvis) och med avslag på regeringens förslag ochmotion K418 yrkande 3 (delvis) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande besparingskrav på de avgiftsfinansieraderadio- och TV-företagen , och samt Radiosutlandsprogramverksamhetatt med bifall till motion 1994/95:K417 yrkande 3,med anledning av motion 1994/95:Kr205 yrkande 16 i denna del ochmed avslag på regeringens förslag och motion 1994/95:K418yrkande 3 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Besparingskrav på de avgiftsfinansierade radio- ochTV-företagen , ochSveriges samt Radiosutlandsprogramverksamhet (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottets överväganden" och på s. 12 slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse:Utskottets överväganden har lett till slutsatsen att det inomprogramföretagen bör finnas utrymme för ytterligarerationalisering och effektivisering av verksamheten. Att så ärfallet vinner stöd av uppgifter som lämnats av publicservice-företagen. Enligt utskottets mening kan emellertid enbesparing av den storleksordning som regeringen föreslagitresultera i en sådan åderlåtning av programföretagens resurseratt det medför såväl en minskning av omfattningen av ochvariationsrikedomen i programutbudet som en försämring avprogrammens kvalitet. Utskottet har därför stannat för attföreslå en besparing som för ochför är endast hälften så stor som den avregeringen föreslagna. För de två resterande kalenderåren,1997 och 1998, accepterar utskottet regeringens sparkrav.Utskottet vill dock tillägga att frågan om besparingskraven förde två sistnämnda kalenderåren kan komma att aktualiseras pånytt om programföretagen skulle få svårigheter att hävdakvalitetskraven.Det anförda innebär att utskottet med bifall till motion K418yrkande 3 (delvis), med anledning av regeringens förslag och medavslag på motionerna K417 yrkande 3 och Kr205 yrkande 16(delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande besparingskrav på de avgiftsfinansieraderadio- och TV-företagen , och samt Radiosutlandsprogramverksamhetatt med bifall till motion 1994/95:K418 yrkande 3 idenna del, med anledning av regeringens förslag och med avslagpå motionerna 1994/95:K417 yrkande 3 och 1994/95:Kr205 yrkande16 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Medelsberäkningen för kalenderåren 1995 och 1996 för denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhet som bedrivs avSveriges , och samt Radiosutlandsprogramverksamhet (mom. 4)(v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "I linje" och slutar med "del avstyrks" bort haföljande lydelse:I linje med utskottets ställningstagande i det föregående(res. 2) bör således inte någon besparing tas ut för tiden den 1juli 1995--.