bet · GI01BoU17 · 1995-04-20 00:00:00 — Finansiering av lantmäteri- och fastighetsdataverksamhetenm.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i proposition1994/95:166 om principerna för finansieringen av lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten samt om bolagisering av denfastighetsekonomiska verksamheten. Förslaget tillstyrks även vadavser anslag till verksamheten. Motstående motionsyrkandenavstyrks.Under allmänna motionstiden väckta motionsförslag avseendesamordningen av geografiska data m.m. avstyrks av utskottet.Förslaget i budgetpropositionen om anslag till tillstyrks.FJORTONDE HUVUDTITELN Regeringen har i proposition 1994/95:100 bilaga 15()dels föreslagit att i avvaktan på en särskildproposition i ämnet1. till Förvaltningskostnader för förfastighetsdata för /96 beräknar ett ramanslag på138 ,2. till Uppdragsverksamhet vid förfastighetsdata för /96 beräknar ett anslag på1 ,3. till Lantmäteriet för /96 beräknar ettanslag på ,4. till Förvaltningskostnader för lantmäteriet för budgetåret1995/96 beräknar ett ramanslag på ,5. till Bidrag enligt lantmäteritaxan för /96beräknar ett förslagsanslag på ,dels föreslagit att riksdagentill för /96 anvisar ettramanslag på 7 651 000 kr.Regeringen har därefter i proposition 1994/95:166 föreslagitatt riksdagen1. bemyndigar regeringen att genomföra ombildning av delar avlantmäteriorganisationens verksamhet med fastighetsekonomi tillaktiebolag enligt de riktlinjer som regeringen förordar och attsälja aktier i det nya bolaget (avsnitt 6.3),2. godkänner de finansieringsprinciper för lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten som regeringen förordar (avsnitt 7),3. till Förvaltningskostnader för m.m. /96 anvisar ett ramanslag på ,4. till Uppdragsverksamhet vid m.m. /96 anvisar ett anslag på ,5. till Bidrag enligt lantmäteritaxan för /96anvisar ett förslagsanslag på ,6. bemyndigar regeringen att medge enanslagskredit på av ramanslaget C 1. I betänkandet behandlasdels de med anledning av proposition 1994/95:166 väcktamotionerna1994/95:Bo8 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principerna för finansiering av lantmäteri-och fastighetsdataverksamheten.1994/95:Bo9 av och (fp, m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att äveni fortsättningen skall vara en självständig organisation,fristående från det statliga lantmäteriet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tidpunkt för bolagisering avlantmäteriets förlagsverksamhet och kartografiskauppdragsverksamhet bör fastställas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att all verksamhet med fastighetsbildningoch registrering i såväl statlig som regi skallfinansieras med avgifter.dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1994/95:Bo238 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en samordningsmyndighet för geografiskdata,2. att hos regeringen begär en översyn avbefintliga lagar och förordningar angående prissättning avgeografisk data,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppbyggnad av databaser för jord, berg ochgrundvatten.1994/95:Bo540 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att initiativ för att förbättrakunskapsunderlaget i samhällsplaneringen även fortsättningsvisföljs upp.Inför utskottet har företrädare för Svenska Kommunförbundetlämnat synpunkter i frågan.Skrivelser i ärendet har inkommit från Svenska Bankföreningenoch Svenska Kommunförbundet.Vissa uppgifter om lantmäteri- och fastighetsdataverksamhetenDen nuvarande organisationenDet statliga lantmäteriet omfattar , enöverlantmätarmyndighet i varje län, de statligafastighetsbildningsmyndigheterna och en statligfastighetsregistermyndighet i varje län.Statens lantmäteriverk är central förvaltningsmyndighet förfrågor om fastighetsbildning, fastighetsbestämning,fastighetsvärdering, fastighetssamverkan,fastighetsregistrering, mätningsverksamhet och allmänkartläggning. har också samordnandeuppgifter beträffande ortnamnsfrågor, geografiska databaser ochinom totalförsvaret.Överlantmätarmyndigheten har som uppgift att inom länet ledaden verksamhet som skall skötas av de statligafastighetsbildningsmyndigheterna, utöva tillsyn övermätningsverksamheten samt verka för samordning av grundläggandemätning och kartläggning. Överlantmätarmyndighetentillhandahåller också lantmäteritjänster inom länsstyrelsen.Fastighetsbildningsmyndigheten svarar förfastighetsbildningsförrättningar m.m. Lantmäteridistriktet ärfastighetsbildningsmyndighetens verksamhetsområde. Landet ärindelat i 69 lantmäteridistrikt. För särskildafastighetsbildningsuppgifter finns ytterligare 12 statligafastighetsbildningsmyndigheter, s.k. specialenheter, vilkaarbetar främst med frågor med anknytning till jord- ochskogsbruk och infrastruktur.Fastighetsregistermyndigheten registrerar förändringar ifastighetsförhållandena. Det finns en statligfastighetsregistermyndighet i varje län.Utanför den nu beskrivna statliga lantmäteriorganisationen,men underordnad denna i tillsynshänseende, finns 41 kommunalafastighetsbildningsmyndigheter och 29 kommunalafastighetsregistermyndigheter.Genom den pågående fastighetsdatareformen införs ett nyttADB-baserat fastighetsdatasystem för handläggning avfastighetsregistrering och inskrivning. förfastighetsdata har huvudansvaret för genomförandet avfastighetsdatareformen. Reformarbetet bedrivs på central nivå isamverkan med främst och Statens lantmäteriverk.På regional nivå sker samverkan med inskrivningsmyndigheter ochfastighetsregistermyndigheter. Därutöver medverkar bl.a. ettantal kommuner med registrering av adresser och skall, förutom att genomförareformen, också svara för driften av fastighetsdatasystemet.Under innevarande år kommer fastighetsdatasystemet attkompletteras med identiteter som är unika för alla byggnader ilandet av betydelse och en koordinatbestämning av dessa.Systemet får därmed successivt också karaktären av ettbasregister över byggnader där kommunerna medverkar iuppbyggnaden och àjourhållningen. ett pantbrevsregister enligtlagen (1994:448) om pantbrevsregister.Riksdagens beslut om omorganisation m.m.På förslag av regeringen (prop. 1993/94:214) fattade riksdagenvåren 1994 beslut om en ny organisation för lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten m.m. (bet. 1993/94:BoU19). Beslutetinnebär i korthet följande.En ny central myndighet -- -- bildas och delar av nuvarande . På lokal nivå förs dagens överlantmätar-,statliga fastighetsbildnings- och fastighetsregistermyndighetersamman till en lantmäterimyndighet i varje län. Handläggningenav bl.a. fastighetsbildning och fastighetsregistrering inom detstatliga lantmäteriet kommer därmed att samordnas inom den nyamyndigheten. Uppgifter om planer, bestämmelser och andraförhållanden i fastighetsregistret skall i princip registrerasav den beslutande myndigheten.Den nya myndigheten kommer att bedriva både myndighets- ochuppdragsverksamhet. Dessa olika uppgifter skall dock hållas välisär. Uppdrag som kan skada förtroendet för myndighetsutövningeneller som av andra skäl bör bolagiseras skiljs från det statligalantmäteriet. Det gäller den fastighetsekonomiskauppdragsverksamheten, den kartografiska uppdragsverksamhetensamt den fristående förlagsverksamheten.Omorganisationen var ursprungligen tänkt att genomförasfr.o.m. Denna tidpunkt har dock flyttats framtill den 1 januari 1996.För att förbereda genomförandet av den nya organisationentillkallade regeringen en särskild utredare.Utredningen har lämnat förslag i de delar som avser anslag,vissa övriga ekonomiska frågor som kräver beslut m.m.samt bolagsbildning. I övriga delar skall förslag lämnas senastden 1 maj 1995.I januari 1995 tillkallade regeringen dessutom en särskildutredare för att bereda frågan om huvudmannaskapet förfastighetsbildningen. Även detta uppdrag skall redovisas senastden . OrganisationsfrågorDen centrala myndighetsorganisationenSom framgår av framställningen ovan innebär beslutvåren att tillsammans medmerparten av skall bilda ett nytt verk --Lantmäteriverket.I motion Bo9 (m, fp) riktas invändningar mot den beslutadesammanslagningen av de båda verken. Enligt motionens yrkande 1bör även i fortsättningen varaen självständig organisation, fristående från det statligalantmäteriet. Sammanslagningen ifrågasätts bl.a. mot bakgrund avatt verksamheten vid inteanalyserats på ett tillfredsställande sätt. I motionen hänvisasockså till att flera stora användare av fastighetsdatasystemetmotsätter sig en sammanslagning.Utskottet har på grundval av vad som i motion Bo9 (m, fp)anförts inte funnit anledning ändra sitt tidigareställningstagande att bilda det nya Lantmäteriverket.Sammanslagningen bör sålunda genomföras i enlighet med deriktlinjer som bostadsutskottet och ställt sig bakom.Motionens yrkande 1 avstyrks.Bolagisering av delar av verksamhetenEn utgångspunkt för beslut om en ny organisationför lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten var att uppdragsom kan skada förtroendet för myndighetsutövningen skulleskiljas från det statliga lantmäteriet. Det gäller denfastighetsekonomiska uppdragsverksamheten, den kartografiskauppdragsverksamheten samt den fristående förlagsverksamheten.Dessa verksamhetsgrenar skall enligt riksdagsbeslutet därförbolagiseras.Regeringens förslag i proposition 166 innebär att riksdagensbeslut om en bolagisering av den fastighetsekonomiskauppdragsverksamheten nu skall fullföljas. Huvudskälen för enbolagisering anges vara att nuvarande förhållanden kan varaförtroendeskadliga för myndighetsverksamheten och attverksamheten har en sådan karaktär att den är lämpad förutveckling i bolagsform.Enligt förslaget bör regeringen bemyndigas att genomföra enbolagisering av den fastighetsekonomiska verksamheten samt attöverföra delar av lantmäteriorganisationens verksamhet medtillgångar och skulder till det nybildade bolaget. Bemyndigandetföreslås dessutom omfatta en rätt för staten att i en näraframtid sälja aktier i det nya bolaget. En förutsättning angesdock vara att försäljningen kommer att ske under förutsättningarsom är fördelaktiga för staten. Enligt förslaget gynnas denaffärsmässiga utvecklingen om verksamheten kan inledas redan den1 juli 1995.Förslaget om en bolagisering av den fastighetsekonomiskaverksamheten, som inte har mött invändningar i motioner,tillstyrks.När det gäller de övriga delar av verksamheten som enligtriksdagens beslut skall bolagiseras -- den kartografiskauppdragsverksamheten och den fristående förlagsverksamheten --föreläggs inte något förslag genom den nu aktuellapropositionen. Däremot anförs att någon bolagisering inte nu börske. Frågan om en bolagisering av dessa verksamheter bör enligtpropositionen anstå till dess att den nya sammanslagnamyndigheten stabiliserat sina verksamhetsformer och övergångentill digitala databaser kommit längre.Ett ställningstagande som innebär att bolagiseringen avförlagsverksamheten och den kartografiska verksamheten skjutsupp kan enligt motion Bo9 (m, fp) starktifrågasättas -- detta mot bakgrund av gällandekonkurrenslagstiftning. Med hänvisning härtill föreslås imotionens yrkande 2 att en tidpunkt skall fastställas förbolagiseringen av dessa verksamhetsgrenar.När det gäller tidpunkten för den fortsatta bolagiseringenvill utskottet anföra följande.Utskottet vill framhålla att beslutet om att bolagiseraförlagsverksamheten och den kartografiska verksamheten liggerfast. har inte heller förelagts något förslag om attdetta beslut skall ändras. Det frågan gäller är när dennabolagisering lämpligen bör ske. Utskottet har för sin del integrund för annan bedömning än att den bör kunna anstå till dessatt den nya sammanslagna myndigheten stabiliserat sinaverksamhetsformer och övergången till digitala databaser kommitlängre. Det kan naturligtvis vara vanskligt att nu bedöma närdessa förhållanden är för handen. Även motionärerna i motion Bo9(m, fp) synes dela denna bedömning. Motionen innefattar sålundainte något förslag om en exakt tidpunkt för den fortsattabolagiseringen, utan bara förslag om att en tidpunkt skallfastställas.Utskottet är inte berett ställa sig bakom förslaget i motionBo9 (m, fp) yrkande 2 om fastställande av en tidpunkt för denfortsatta bolagiseringen. Motionsyrkandet avstyrks.Principerna för finansieringen av fastighets- ochlandskapsinformationDe myndighetsuppgifter som förs samman i den nyalantmäteriorganisationen är i huvudsakanslagsfinansierade. Fastighetsbildningen finansieras dock medavgifter enligt en särskild taxa -- lantmäteritaxan. Dessutomförekommer vissa intäkter från försäljning m.m. inommyndighetsverksamheten. Den renodlade uppdragsverksamhetenfinansieras däremot helt med uppdragsintäkter.När det gäller den statliga verksamheten på fastighetsområdethar fattat beslut om att statens kostnader skalltäckas av de expeditionsavgifter som tas ut vidinskrivningsmyndigheterna. De kostnader som avgiften är avseddatt täcka är anslagen till ,fastighetsregistermyndigheterna och inskrivningsmyndigheternasamt vissa kostnader hos ochDomstolsverket. Expeditionsavgifterna har dock inte som avsettstäckt statens kostnader. Regeringen aviserar därför sin avsiktatt senare i vår återkomma med förslag till hur statenskostnader skall kunna finansieras fullt ut. I avvaktan härpåföreslås godkänna de av regeringen redovisadeprinciperna för finansieringen av lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten.Utgångspunkten för finansieringen av de statligamyndigheternas verksamhet inom fastighetsområdet bör enligtförslaget i proposition 166 fortfarande vara att kostnadernaskall betalas av dem som drar nytta av verksamheten. Det angesinnebära att finansieringen i ökad utsträckning bör ske genomatt användarna betalar direkt till myndigheten för utfördaprodukter och tjänster.Inom de tre verksamhetsområdena fastighetsbildning,fastighetsinformation och landskapsinformation innebär förslageti korthet följande.Fastighetsbildning: Kostnaderna skall liksom betalasav berörda sakägare. Vidare skall den nya lantmäteritaxanbaseras på tidsersättning med möjlighet att begära fast avgift idet enskilda ärendet.Fastighetsinformation: Användarna av fastighetsdatasystemetskall fortsättningsvis bidra till finansieringen av systemetsdrift och utveckling.Landskapsinformation: Avgifterna vid uttag av digitalt lagradinformation sänks för att främja en ökad användning. Däremothöjs avgifterna för de tryckta kartorna.I motion Bo8 (s) anförs att den i propositionen förordadefinansieringsprincipen som sådan är riktig. Enligt motionenbeaktas dock inte att kommunerna till stor del svarar förkostnaderna m.m. för uppbyggnaden av ADB-baserade system förlandskapsinformation inom kommunernas tätortsområden.Motionärerna anser det vidare vara otillfredsställande att intealla kostnader för fastighetsbildningen ingår i underlaget förlantmäteritaxan. Som exempel härpå anges kommunernas kostnaderför stomnät och kartläggning samt för fastighetsregistrering.Vad i motionen i denna del anförts föreslås som sinmening ge regeringen till känna.Enligt motion Bo9 (m, fp) är regeringens förslag avseendefinansieringen av verksamheten ofullständigt. Ett skäl härföranges vara att kommunerna även fortsättningsvis förutsättsfinansiera den kommunala fastighetsregistreringen medskattemedel. Med hänvisning härtill förordas att all verksamhetmed fastighetsbildning och fastighetsregistrering, såväl statligsom , skall finansieras med avgifter -- yrkande 3.Som en del i en strävan att få till stånd en ökad samordningpå området föreslås i motion Bo238 (s) yrkande 2 att principernaför prissättningen av geografiska data skall ses över. Enligtmotionen skall priset alltid sättas så att det blirfördelaktigare att använda redan befintliga data än att samla inuppgifterna på nytt. Vidare anges att avgifterna skall vara sålåga att alla som har behov av geografiska data också skall hamöjlighet att använda dem.När det gäller principerna för finansieringen av fastighets-och landskapsinformation vill utskottet anföra följande.Redan i dag är principen att statens kostnader förverksamheten på fastighetsområdet skall täckas av de avgiftersom tas ut av användarna. Något förslag till ändring i dettaavseende läggs inte heller fram i proposition 166. Enligtförslaget bör utgångspunkten fortfarande vara att kostnadernaskall betalas av dem som har nytta av verksamheten. Inte helleri de nu aktuella motionerna reses några invändningar mot dennaprincip. Däremot förs i motionerna fram förslag om vilkakostnader m.m. som skall grunda det framtida avgiftsuttaget.Till grund för regeringens ställningstagande i fråga om vilkakostnader m.m. som skall grunda avgiftsuttaget liggeruppfattningen att avgifterna inte får sättas så högt att deleder till minskad användning av tjänsterna eller informationen.Utskottet har för sin del inte underlag för annan bedömning änatt de av regeringen förordade principerna bör vara vägledandeför det framtida avgiftsuttaget inom lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten. Utskottet är sålunda inte berettförorda att avgiftsunderlaget breddas på det sätt som föreslås imotionerna Bo8 (s) och Bo9 (m, fp).När det gäller vad som i motion Bo238 (s) förordats omprissättningen av geografiska data vill utskottet erinra om attregeringens förslag innebär att avgifterna för digitalt lagradinformation kommer att sänkas. Det betyder att vad i motionenförordats i väsentliga delar torde komma att övervägas vid ettgenomförande av förslaget i propositionen. Ett tillkännagivandei enlighet med motion Bo238 (s) kan därmed inte anses fyllanågot reellt syfte.Utskottet tillstyrker med hänvisning till det nu anfördaregeringens förslag om principerna för finansieringen avfastighets- och landskapsinformation. Motionerna Bo8 (s), Bo9(m, fp) yrkande 3 samt Bo238 (s) yrkande 2 avstyrks.Samordning av geografiska data m.m.I två under allmänna motionstiden väckta motionerbehandlas frågor om samordningen av arbetet med geografiska datam.m.Tiden är enligt motion Bo238 (s) nu mogen för att ta ettnationellt grepp för att åstadkomma en samordning av data omvåra naturtillgångar. Inte minst viktigt anges detta vara medavseende på utvecklingen inom informationstekniken (IT). Degeografiska databaser som byggs upp bl.a. vid , geologiska undersökningar ochSjöfartsverket bör enligt motionen därför samordnas -- yrkande3. För att ge förutsättningar för en samordning med avseende påstandard, teknik, prissättning m.m. föreslås dessutom att ensärskild samordningsmyndighet för geografiska data skallinrättas -- yrkande 1.Enligt motion Bo540 (c) är ett samlat grepp nödvändigt när detgäller landskapsinformation, samordning av databaser ochutveckling av geografiska informationssystem. Med hänvisninghärtill föreslås att de uppdrag som aviserades i 1994 årsbudgetproposition avseende samordning m.m. av geografiskainformationssystem (GIS) för att förbättra kunskapsunderlaget isamhällsplaneringen skall fullföljas -- yrkande 4. De aktuellauppdragen avser bl.a. LMV:s roll som samordnare mellan olikamyndigheter som samlar in och använder geografiska data.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten och värdetav att en samordning av geografiska data m.m. kommer tillstånd. Som anförs i proposition 166 kommer det nyaLantmäteriverket också att ha centrala samordningsuppgifter ifråga om fastighets- och landskapsinformation -- dock utan atttilldelas funktioner som är överordnade andra myndigheter. Medavseende på den vikt frågorna har aviserar regeringen dessutomsin avsikt att ägna särskilduppmärksamhet åt de övergripande samordningsfrågorna. Häri ingårockså att ta de initiativ som erfordras för att få en samordningtill stånd.Som framgår av den kortfattade redovisningen ovan har frågorom samordning m.m. av geografiska data redan uppmärksammats avregeringen. Det får enligt utskottets mening mot bakgrund häravförutsättas att vad som i motionerna Bo238 (s) yrkandena 1 och 3samt Bo540 (c) yrkande 4 förordats kommer att tillgodoses utannågon ytterligare åtgärd. Motionerna avstyrks.AnslagAnslag till LantmäteriverketI budgetpropositionen har regeringen förelagt riksdagenpreliminära anslagsförslag avseende verksamheten vid och . Dessaförslag har sedermera ersatts av anslagsförslagen i proposition166 om finansiering m.m. av lantmäteri- ochfastighetsdataverksamhet. Förslagen i budgetpropositionen i nuaktuell del behandlas därför inte vidare i detta betänkande.Regeringen har i proposition 166 föreslagit att /96 till det nya lantmäteriverketsförvaltningskostnader skall anvisa ett ramanslag på 732 356 000kr. Enligt regeringsförslaget utgår anslagsberäkningen från ettallmänt besparingskrav på det statliga området som motiverar ennedräkning med ca . Dessutomhar beaktats de samordningsvinster m.m. som omorganisationenberäknas innebära samt de ökade avgiftsintäkter som de förordadefinansieringsprinciperna skall kunna medföra.Till verkets uppdragsverksamhet, som är avgiftsfinansierad,föreslås att ett formellt belopp om förs upp. Överanslaget redovisas de in- och utbetalningar som avser denavgiftsfinansierade delen av verksamheten.För vissa lantmäteriförrättningar kan avgiften sättas nedenligt särskilda bestämmelser i lantmäteritaxan. Till dennaverksamhet föreslås att ett förslagsanslag på 10 350 000 krskall anvisas.Vad i proposition 166 föreslagits beträffande anslag tilllantmäteri- och fastighetsdataverksamheten tillstyrks avutskottet.I proposition 166 begär regeringen dessutom riksdagensbemyndigande att medge en anslagskreditmotsvarande av verkets ramanslag under åren 1996 och 1997.Krediten är enligt förslaget avsedd att göra det möjligt attgenomföra den beslutade omorganisationen av lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten och bibehålla en nödvändiginvesteringsnivå.Regeringens förslag tillstyrks även i vad avser det begärdabemyndigandet om en anslagskredit.Anslag till Statens va-nämndVad i budgetpropositionen föreslagits beträffande anslagtill tillstyrks av utskottet. beträffande det nya Lantmäteriverketatt avslår motion 1994/95:Bo9 yrkande 1,2. beträffande en bolagisering av den fastighetsekonomiskaverksamhetenatt med bifall till proposition 1994/95:166bemyndigar regeringen att genomföra ombildning av delar avlantmäteriorganisationens verksamhet med fastighetsekonomi tillaktiebolag enligt de riktlinjer som i propositionen förordatsoch att sälja aktier i det nya bolaget,3. beträffande tidpunkten för den fortsattabolagiseringenatt avslår motion 1994/95:Bo9 yrkande 2,4. beträffande principerna för finansieringen avfastighets- och landskapsinformationatt med bifall till proposition 1994/95:166 och medavslag på motionerna 1994/95:Bo8, 1994/95:Bo9 yrkande 3 samt1994/95:Bo238 yrkande 2 godkänner de finansieringsprinciper förlantmäteri- och fastighetsdataverksamheten som i propositionenförordats,5. beträffande samordning av geografiska data m.m.att avslår motionerna 1994/95:Bo238 yrkandena 1 och3 samt 1994/95:Bo540 yrkande 4,6. beträffande anslag till lantmäteri- ochfastighetsdataverksamhetenatt med bifall till proposition 1994/95:166 /96 anvisara) till Förvaltningskostnader för m.m. ettramanslag på ,b) till Uppdragsverksamhet vid m.m. ettanslag på ,c) till Bidrag enligt lantmäteritaxan ett förslagsanslag på10 ,7. beträffande anslagskreditatt med bifall till proposition 1994/95:166bemyndigar regeringen att medge enanslagskredit på av ramanslaget C 1. Förvaltningskostnaderför m.m.,8. beträffande anslag till Statens va-nämndatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga15 för /96 till anvisar ettramanslag på 7 651 000 kr.Stockholm den 20 april 1995På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonI beslutet har deltagit: (), RuneEvensson (s), (), (), StenAndersson (m), (), (),(), (), (), OweHellberg (v), (), Per (), (), (), () samt SiwPersson (fp).