bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Utskottet föreslår störrebudgetförstärkningar för att minska risken att budgetsaneringen misslyckas.Budgetsaneringens innehåll måste enligt utskottets mening anpassas till vadsom är långsiktigt strukturellt riktigt. Det innebär att saneringspolitikenmåste samspela med -- inte motverka -- strukturpolitiken. Insatserna för attfrämja en kraftig ökning av sysselsättningen måste ha en helt annan utformningän den regeringen föreslår. Utskottet vill prioritera skattesänkningar påarbete och företagande -- däribland slopad värnskatt, sänkt arbetsgivaravgift,avskaffad dubbelbeskattning, återinförd kvittningsrätt och införande av ettriskkapitalavdrag -- som har en kraftigt stimulerande effekt på jobben i denprivata sektorn.För /96 ger utskottets förslag ett ca 16 miljarder kronorstarkare saldo än regeringens. Utskottet föreslår minskade utgifter inomtransfereringssystemen på ca samt bibehållande av 80 %ersättningsnivå i de stora trygghetssystemen vilket ökar utgifterna med ca 4miljarder kronor. Netto minskar således utgifterna för transfereringar med ca6miljarder kronor. Andra utgiftsminskningar sparar ytterligare ca 10 miljarderkronor, netto.Utskottet föreslår skattesänkningar på ca , huvudsakligenför företagande och jobb. Utskottet avvisar förslaget om sänkt matmoms ochföreslår också några ytterligare inkomstökningar, sammantaget ca 11 miljarderkronor. Netto innebär detta att skatterna sänks med nära 15 miljarder kronor.Dessutom föreslår utskottet försäljningar av statliga företag, framför alltföratt det är en strukturellt riktig förändring men också för att kunna minskastatens skuldsättning.För 1998 väntas utskottets förslag leda till att statens lånebehov minskarmed ca . Transfereringarna sänks med 14 miljarder kronornetto och övriga utgifter reduceras med ca netto. Totaltsänks således utgifterna med nära . Skatterna reduceras meddrygt . Försäljning av företag bör inbringa åtminstone 10miljarder kronor. Med hänsyn till ränteeffekten av tidigare års minskadelånebehov innebär därför våra förslag en förbättring med ca 25 miljarderkronorjämfört med regeringens förslag.Både utgiftskvot och skattekvot blir lägre med våra förslag. Utgifterna blirnära lägre i en statisk beräkning och skatterna ca 8miljarder kronor lägre. Därtill kan tillväxt och sysselsättning väntas blihögre varför utgifterna respektive skatterna räknat som andelar av BNPsjunker.Därmed minskar konjunkturkänsligheten i statens finanser och utvecklingen blirmer robust med ökad motståndskraft mot konjunkturförsvagningar.En besparing bör göras genom att den sjukpenninggrundande inkomsten beräknaspå nytt sätt. Likaså föreslås besparingar inom arbetsmarknadspolitiken.Det framstår som väsentligt mer angeläget att slå vakt om utjämningen mellanbarnfamiljer och barnlösa än att behålla en hög nivå på räntebidragssystemet,allra helst som räntebidrag inte har några positiva fördelningseffekter.Utskottet föreslår därför en besparing i räntebidragssystemet och en visshöjning av bostadsbidraget, som är relativt träffsäkert frånfördelningssynpunkt.I regeringens budgetalternativ har ett alltför litet utrymme givits åt deglömda och svaga grupperna i och utomlands. Detta bör enligtutskottetsmening åtgärdas bl.a. genom återinfört inflationsskydd i handikappstödet,utvidgad närståendepenning och en högre biståndsnivå.Även i övrigt ansluter sig utskottet till det budgetalternativ somFolkpartiet liberalerna lagt fram.Utskottet tillstyrker med det anförda den inriktning av budgetpolitiken somförordas i motion Fi32 (fp) yrkande 2. Denna inriktning har vissa likheter medvad som föreslås i motionerna Fi31 (m) yrkande 2 och Fi35 (kds) yrkande 2, menden avviker påtagligt från den inriktning som förordas i motionerna Fi33 (v)yrkande 2 och Fi34 (mp) yrkandena 4--6, 10 och 44. Dessa motioner liksompropositionens förslag avstyrks därför av utskottet. Motion Fi40 (m) yrkandena12 och 14 får anses tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 90 bort ha följande lydelse:90. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på regeringens förslag i proposition 1994/95:150bilaga 1 yrkande 2 samt motionerna 1994/95:Fi31 yrkande 2, 1994/95:Fi33yrkande2, 1994/95:Fi34 yrkandena 4--6, 10 och 44, 1994/95:Fi35 yrkande 2 samt1994/95:Fi40 yrkandena 12 och 14 godkänner vad som förordas i motion1994/95:Fi32 yrkande 2 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,136. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 90)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken till budgetpolitiska riktlinjer börjar med "Vänsterpartietsbudgetalternativ är" och slutar med "(bil. 1 yrkande 2)" bort ha följandelydelse:De stora budgetunderskotten har inneburit att finanspolitiken haft en starktexpansiv effekt, vilket gjort det nödvändigt med en åtstramning.Vänsterpartiethar därför och varit med om att driva igenomkraftiga förstärkningar av statsbudgeten. Partiet har accepterat en totalbudgetförstärkning motsvarande ca för . /96 ligger den föreslagna budgetförstärkningen på ca 80miljarder kronor, varav utgörs avskatteförstärkningar. Budgetsaneringspolitiken får nu positiva effekter. Denbidrar till att statsfinanserna utvecklas i mer positiv och kontrolleradriktning.Med hänsyn till att omfattande budgetförstärkningar redan har beslutats ochdödläget kring arbetslösheten måste brytas anser utskottet i likhet medVänsterpartiet att det inte är nödvändigt med ytterligare mer omfattandenettobesparingar. Det budgetalternativ som presenterar är ca 25miljarder kronor starkare än partiets motsvarande förslag i början av dettaår.Samtidigt är det emellertid svagare än regeringens nupresenterade förslag. Tillsammans med föreslagna skattehöjningar ochskattesänkningar gör detta att kan presentera mer omfattandeåtgärder för att stimulera hemmamarknaden, stärka kommunerna och ökasysselsättningen.Utskottet delar motionärernas uppfattning att de budgetförstärkningarmotsvarande av BNP som medverkat till är och harvaritnödvändiga. Det är emellertid inte tillräckligt med enbartbudgetförstärkningar. Vi kommer inte ur de statsfinansiella problemen enbartgenom besparingar och skattehöjningar -- det behövs också stimulanser för flerjobb. De offentliga finanserna kan nämligen inte saneras utan kraftigt minskadarbetslöshet. Men också det omvända gäller: Arbetslösheten kan inte minskasrejält utan att politiken återerövrar makt från de stora aktörerna påkapital- och penningmarknaden. Med en högre uthållig tillväxt ökar ocksåförtroendet för den svenska ekonomin och trycket på räntor och kronkursminskar.En av de viktigaste uppgifterna är enligt utskottetsmening att minska arbetslösheten. Här ligger nyckeln till en rättvisarefördelning, en framgångsrik ekonomisk utveckling och sanerade statsfinanser.Enligt regeringens bedömning kommer den öppna arbetslösheten att uppgå tilldrygt 1996, med en total arbetslöshet på . Detta är självklarthelt oacceptabla nivåer. Politiken måste ha en högre ambitionsnivå. Även omutskottet anser att det i grunden är positivt att regeringen anvisaromfattanderesurser till arbetsmarknads- och sysselsättningspolitiken, anser utskottetlikväl att regeringens ambitionsnivå är otillräcklig. Utskottet föreslår medhänsyn härtill ytterligare satsningar inom områdepå 9 miljarder kronor.Regeringen framhåller att utrymmet för ytterligare skattehöjningar ärbegränsat. Utskottet delar denna uppfattning men anser att det för närvarandefinns ett utrymme för skattehöjningar på ca och att demestnödvändiga insatserna kan av inom denna ram.Vänsterpartiets ekonomiska politik leder långsiktigt till en högre ekonomiskaktivitet och en bättre sysselsättningsutveckling, vilket kommer attgeavkastning i form av en snabbare förbättring av statsfinanserna.Liksom avvisar utskottet såväl regeringens förslag till sänktmoms på livsmedel som förslagen att sänka ersättningsnivåerna isocialförsäkringssystemen och a-kassan till . Regeringens politik harenligt utskottets mening en felaktig inriktning. måste alla krafterutnyttjas för att stärka hemmamarknaden, stimulera sysselsättningen och stärkaen uthållig tillväxt. Gör vi inget nu riskerar vi framöver att fastna ipermanent massarbetslöshet, svag ekonomisk aktivitet och en minskad tilltrotill att det går att sanera statsfinanserna utan kraftfulla och destruktivaingrepp i välfärdsstaten.Det förslag som för fram i sin motion om att sätta av 5miljarder kronor till en sänkning av arbetsgivaravgiften i kommunsektorn ärenligt utskottets mening välmotiverat. Det motsvarar en sänkning avarbetsgivaravgifterna , till , ochkompenserarkommunsektorn för det skattebortfall som följer av avdragsrätten för de höjdaegenavgifterna.Utskottet vill på motsvarande sätt föreslå att sätts avför att stimulera sysselsättningen i den privata tjänstesektorn. I likhet medVänsterpartiets förslag bör man också upprätta ett program för grönainvesteringar med en total volym på ca 5 miljarder kronor.Flertalet av de besparingar som regeringen föreslår på det socialpolitiskaområdet bör enligt utskottets mening avvisas. Regeringens politik leder enligtutskottets mening i fel riktning. I stället för att lägga över en större delavfinansieringsansvaret på arbetsgivarna ökar den ekonomiska belastningen påredan svaga och utsatta grupper.Utskottet tillstyrker med det anförda den inriktning av budgetpolitiken somförordas i motion Fi33 (v) yrkande 2. Dessa förslag avviker i positiv meningpåtagligt från den inriktning som förordas i motionerna Fi31 (m) yrkande 2,Fi32 (fp) yrkande 2, Fi34 (mp) yrkandena 4--6, 10 och 44, Fi35 (kds) yrkande 2samt Fi40 (m) yrkandena 12 och 14. Dessa motioner liksom propositionensförslagavstyrks därför av utskottet.dels att utskottets hemställan under 90 bort ha följande lydelse:90. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringen att riksdagenmed avslag på regeringens förslag i proposition 1994/95:150 bilaga 1 yrkande 2samt motionerna 1994/95:Fi31 yrkande 2, 1994/95:Fi32 yrkande 2, 1994/95:Fi34yrkandena 4--6, 10 och 44, 1994/95:Fi35 yrkande 2 samt 1994/95:Fi40 yrkandena12 och 14 godkänner vad som förordas i motion 1994/95:Fi33 yrkande 2 och somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,137. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 90)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken till budgetpolitiska riktlinjer börjar med "Det budgetalternativMiljöpartiet" och slutar med "(bil. 1 yrkande 2)" bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka att i grund och botten är ett rikt landmed goda förutsättningar att lösa sina ekonomiska problem. Våra storastatsfinansiella problem har fördelningspolitiskt negativa effekter och bidrarbl.a. till en allmänt förhöjd räntenivå jämfört med omvärlden. De högaräntenivåerna bromsar både återhämtningen av den inhemska ekonomin ochframtidsinriktade, jobbskapande investeringar i näringslivet. Skatteunderlagetväxer inte tillräckligt snabbt för att åter kunna bära de omfattandeoffentligautgifterna. Budgetunderskottet medför en växande statsskuld och räntorna fördenna tränger undan resurser som är angelägna för att hävda devälfärdspolitiska ambitionerna. Möjligheterna att föra en långsiktigt sundekonomisk politik undergrävs och utrymmet för diskussioner om angelägna ochlångsiktiga framtidsfrågor minskar.Det är således enligt utskottet mycket angeläget att snabbt komma till rättamed den skenande statsskulden. Ambitionen måste vara att vändaunderskottet i budgeten till ett överskott för att kunna minska statsskulden.Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Fi34 (mp) att utöver deav regeringen i kompletteringspropositionen föreslagna besparingarna kan ochbör ytterligare besparingar göras främst inom det militära försvaret,väganslagen och socialförsäkringarna. Statens finanser bör saneras så attförutsättningar skapas för en växande privat sektor med fler små, medelstoraeller kooperativa företag. Detta bör ske på ett sådant sätt att ett resurs-ochenergieffektivt produktionssätt främjas och så att sysselsättningen ökar.Ökat företagande för fler jobb är en hörnpelare i finanspolitiken. Utskottetanser dock att de nya utgifter som regeringen föreslagit påarbetsmarknadspolitikens område har en olämplig utformning och bör ersättasmedarbetsmarknadspolitiska åtgärder som inriktas på att stimulera ökatföretagande, särskilt med inriktning på bättre energihushållning ochlångtgående miljöanpassning.Utskottet anser att de besparingar som måste göras i den offentliga sektornbör riktas på ett sådant sätt att välfärdens kärnområden -- vård, omsorg,skola-- undantas för att klara övergripande mål om social rättvisa. Utskottet ärdärför kritiskt till vissa av regeringens sparförslag. Det gäller delsåtstramningar som riktats mot just välfärdens kärnområden, dels sänkningen aversättningar i socialförsäkringarna till låginkomsttagare. I stället försänktaersättningsnivåer bör ett s.k. brutet tak införas, som innebär ersättningför de första av inkomsten, och för den del som liggerdäröver.Enligt utskottet bör budgetpolitiken utformas så att en kraftfullskatteväxling görs där skatt på arbete ersätts med skatt på energi och miljö.Som ett led i denna skatteväxling bör arbetsgivaravgifterna sänkas med 3,5procentenheter. Kommunerna får behålla förtjänsten av detta och kompenserasdärigenom för höjningen av egenavgifterna år 1996.Tjänste- och miljösektorn bedöms också gynnas av åtgärden. Sänkningenfinansieras genom höjda energi- och miljöskatter samt genom en höjning avbolagsskatten med 3 procentenheter.Utskottet anser vidare i likhet med de gröna att genom deomfattande besparingar som föreslås skapas utrymme för vissa angelägnasatsningar på miljö- och energiområdet. Bl.a. bör ett investeringsbidrag om anvisas för att skapa arbetstillfällen och ett meroffensivt näringsliv. Inom regionalpolitikens ram bör 1 500 miljoner kronoranvisas för näringslivsutveckling och bättre infrastruktur på teleområdet.Vidare avstyrks föreslagna indragningar på biståndet och miljöområdet.Förslaget om moms på dagstidningar avstyrks. Detta bör ersättas med höjdreklamskatt.Även i övrigt ansluter sig utskottet till det av de grönaframlagda budgetalternativet. Detta budgetalternativ skulle om det antogs avriksdagen innebära en förstärkning av statens finanser med 5,4 miljarder iförhållande till regeringsförslaget. Det skulle ha som följd att ettförsta steg togs i en utveckling mot ett samhälle i bättre ekologisk ochsocialbalans.Utskottet tillstyrker med det anförda den inriktning av budgetpolitiken somförordas i motion Fi34 (mp) yrkandena 4--6, 10 och 44.dels att utskottets hemställan under 90 bort ha följande lydelse:90. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på proposition 1994/95:150 bilaga 1 yrkande 2 ochmotionerna 1994/95:Fi31 yrkande 2, 1994/95:Fi32 yrkande 2, 1994/95:Fi33yrkande2, 1994/95:Fi35 yrkande 2 och 1994/95:Fi40 yrkandena 12 och 14 godkänner vadsom förordats i motion 1994/95:Fi34 yrkandena 4--6, 10 och 44 och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,138. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 90)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken till budgetpolitiska riktlinjer som börjar med "Liksom Folkpartietavvisar" och slutar med "(bil. 1, yrkande 2)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det nu under pågående konjunkturuppgång som vihar bäst möjlighet att stabilisera de offentliga finanserna. En fortsattsanering är för utskottet i allra högsta grad en etisk fråga. Att inte nuvidtanödvändiga åtgärder för att få balans i de offentliga finanserna innebäroundvikligen att ännu större problem vältras över på kommande generationer.Detta vore djupt oetiskt och dessutom ett hot mot vårt demokratiska system dåmedborgarnas förtroende för hela det parlamentariska systemet riskerar atturholkas.Att inför omvärlden och våra långivare skapa trovärdighet kring Sverigesförmåga att hantera sin ekonomi är av avgörande betydelse om vi skall få nerräntorna från de oacceptabla nivåer vi har. En varaktigt lägreränta är den absolut viktigaste enskilda faktorn som kan bidra till attinvesteringarna ökar, framför allt inom byggsektorn. En låg räntenivå är ocksåen viktig drivkraft för att åstadkomma tillväxt, nya jobb och förbättradestatsfinanser.Det är således nödvändigt att nu genomföra erforderliga besparingar om viinte skall gå in i nästa lågkonjunktur utan att ha stabiliserat -- ochförhoppningsvis minskat -- den svenska statsskulden.Utskottet vill därför förorda vissa budgetförstärkningar utöver regeringensförslag. Dessa bör användas huvudsakligen till att återställa någrastrukturellt felaktiga och tillväxthämmande åtgärder som regeringen vidtagitsamt till några rättvisereformer. De principer som varit vägledande förKristdemokraterna vid valet av budgetförstärkningar är att åtgärderna skall haen fördelningspolitiskt riktig profil och att de skall gynna densamhällsekonomiska effektiviteten eller i vart fall störa så lite som möjligt.Det innebär att förstärkningarna till övervägande del måste ske medbesparingaroch att i den mån skatter skall höjas måste det ske på ett sätt som har sålitet skadliga effekter som möjligt på samhällsekonomin.Skattesystemet måste vara så utformat att det skapas incitament förföretagande. Skattesystemet bör så långt som möjligt vara neutralt, t.ex.genomatt beskattningen inte skall påverka ett företags val av finansiering mednyemission eller lån. Utskottet anser i likhet med vad som framförs i motionFi35 av m.fl. (kds) att bör föra en mer offensiv politiksom stimulerar förutsättningarna att skapa nya jobb på den svenskahemmamarknaden. Nya arbetstillfällen är viktigt med hänsyn tillarbetslöshetensmycket negativa konsekvenser för den enskilde, samhället och inte minstsamhällsekonomin. Eftersom har svårt att konkurrera medlåglöneländernas produktion av konsumtionsvaror spelar densysselsättningsintensiva tjänsteproduktionen en avgörande roll för att få nerarbetslösheten. En politisk stimulans som skulle kunna påskynda utvecklingenoch ge positiva effekter på antalet nya jobb är en sänkning av tjänstemomsen.Det skulle öka efterfrågan på olika tjänster inom branscher såsom bygg- ochanläggning, data, miljö, ekonomi och försäkring m.fl. Ytterligare ett förslagfrån för att främja sysselsättningen är att sänkaarbetsgivaravgifterna med 1,5 procentenheter.En fri marknad kan aldrig av sig själv skapa en acceptabel inkomstfördelning.Därför är det nödvändigt att skapa system såväl inom ett land som mellanländerför att åstadkomma resursöverföringar som skapar solidaritet och en jämnareinkomstfördelning. Av dessa skäl anser utskottet t.ex. inte att det kanbetraktas som anständigt att reservationsanslag för biståndsanslaget uppgåendetill dras in. I likhet med vad förordaranser också utskottet att de sämst ställda pensionärerna bör kompenseras genomökade pensionstillskott och bostadstillägg. Utskottet vill även höjaersättningen i sjuk- och föräldraförsäkringen till 80 %.En grundläggande princip vid utformandet av familjepolitiken måste vara attingen svensk familj skall behöva söka socialbidrag enbart för att man harbarn.Utskottet vill liksom föra en politik som förbättrarsituationen för de ekonomiskt mest utsatta barnfamiljerna och pensionärernajämfört med förslagen i kompletteringspropositionen. Utskottet föreslår därföratt vårdnadsbidraget återinförs till samma nivå som gällde fram /95 samt att de inkomstprövade bostadsbidragen tillbarnfamiljerförstärks på bekostnad av de generella barnbidragen.De budgetförstärkningar utöver regeringens förslag som Kristdemokraternaredovisar är bl.a. att man vill se ett uppstramat system för studiemedel. Enviss studietakt skall förutsättas för den som vill komma i åtnjutande avstudiemedel. Detta torde leda till en besparing inom området. Inom sammaområdeföreslås också att utbildningsbidrag med låneandel i reguljärtutbildningsväsende införs.Kostnaderna för bidragsförskott är möjliga att reducera. Dessutom föreslåsatt bostadsbidraget för ungdomshushåll, dvs. för personer mellan 18 och 29 årutan barn, slopas. anser också att som ett led i strävanefter att prioritera etik och god moral bör markeringen göras mot att de somuppbär pension och som har obetalda skatteskulder får se pensionsutbetalningenreduceras.Den pågående rationaliseringen inom Väg- och Banverken bör kunna påskyndasoch på så sätt bidra till saneringen av statsbudgeten. Vad avserarbetsmarknadsåtgärderna kan en besparing ske. Hitintills harutbildningsvikariat inte i någon större utsträckning utnyttjats av den privatasektorn. anser att omfattningen av programmet är för storochbör reduceras men att åtgärden i sig är vällovlig.Utskottet ansluter sig till det av framlagdabudgetalternativet och konstaterar att alternativet skulle leda till enförbättring av den offentliga sektorns finanser med upp till 10 miljarderkronor i förhållande till regeringsförslaget.Utskottet tillstyrker med det anförda den inriktning av budgetpolitiken somförordas i motion Fi35 (kds) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 90 bort ha följande lydelse:90. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringen att riksdagenmed avslag på proposition 1994/95:150 bilaga 1 yrkande 2 och motionerna1994/95:Fi31 yrkande 2, 1994/95:Fi32 yrkande 2, 1994/95:Fi33 yrkande 2,1994/95:Fi34 yrkandena 4--6, 10 och 44 samt 1994/95:Fi40 yrkandena 12 och 14godkänner vad som förordats i motion 1994/95:Fi35 yrkande 2 och som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,139. Tillkommande utgiftsbehov, netto (mom. 91), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken , netto börjar med "Utskottet finner det" och slutar med "Fi31(m) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Vad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrker motion Fi31 (m)yrkande 3 och föreslår att på nytt kräver en bruttoredovisning avbudgetposten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto.dels att utskottets hemställan under 91 bort ha följande lydelse:91. beträffande tillkommande utgiftsbehov, nettoatt med bifall till motion 1994/95:Fi31 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om en bruttoredovisning avBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto,140. Revisionens iakttagelser (mom. 94)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "kan" och slutar med "Fi34 (mp)yrkande 33" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att ett demokratiskt styrelseskick förutsätter att departier som finns representerade i folkvalda organ har möjlighet att fullgörasina demokratiska förpliktelser. Detta gäller självfallet också de partier somfinns representerade i . Dessa partier bör därför anses ha rätt tillpartistöd. Utskottet vill framhålla att denna rätt till partistöd inte skallsammankopplas med möjligheten för samiska organisationer att ansöka om bidragfrån Samefonden. Den omständigheten att under /94hardisponerat sitt anslag så att ett visst belopp har utbetalats som partistödbörses mot bakgrund av vad som anförts. Utskottet anser vidare att enregleringsnarast bör utformas som ger en uttrycklig rätt att av allmännamedel betala ut stöd till de partier som finns representerade i Sametinget.Detta bör ges regeringen till känna. I enlighet med det anförda tillstyrkerutskottet motinerna Fi35 (kds) yrkande 41 och Fi34 (mp) yrkande 33.dels att utskottets hemställan under 94 bort ha följande lydelse:94. beträffande revisionens iakttagelseratt med bifall till motionerna 1994/95:Fi34 yrkande 33 och1994/95:Fi35 yrkande 41 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om ,141.