bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — utgår från att regeringen mycket noga följerhur de under nästa läsår särskilt inrättade utbildningsplatserna för arbetslösakommer till användning och i vilken utsträckning dessa studerande väljer attfinansiera sina studier med svuxa resp. med vanliga studiemedel.Finansutskottet finner i likhet med socialförsäkringsutskottet inte anledningatt biträda de förslag till ändringar i villkoren för vuxenstudiestöd vidstudier på gymnasienivå som föreslås i ett antal motioner. Finansutskottetavstyrker således motionerna Fi33 (v) yrkande 40, Fi35 (kds) yrkande 15 samtFi48 (kds) yrkande 3. Med vad utskottet anfört tillstyrks regeringens förslagtill ändrad medelsberäkning på anslagen Vuxenstudiestöd m.m. (yrkande 9)och Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar(yrkande 10).Skärpta studiemedelsvillkorI motion Fi35 kräver en återgång till tidigare reglerom kopplingen mellan studiemedel och resultat (yrkande 36). Motionärerna anseratt en viss studietakt skall förutsättas för dem som vill komma i åtnjutandeav studiemedel.Socialförsäkringsutskottet erinrar om att rev uppett tidigare beslut om vissa ändringar i studiestödssystemet. I detsammanhanget undanröjde man också en lagändring som skulle ha trätt i kraft den1 och som innebar att studiebidraget sammanlagt fick uppgå till ettbelopp som motsvaras av utbildningens omfattning och längd.Socialförsäkringsutskottet, som inte ser någon anledning att i denna del ändrariksdagens beslut , avstyrker bifall till motionen.Kristdemokraterna har i en avvikande mening motsatt sig detta förslag.Finansutskottet biträder socialförsäkringsutskottets förslag ochavstyrker motion Fi35 (kds) yrkande 36.Svux vid YTH-utbildningDen slopades det särskilda vuxenstudiestödet (svux) förstuderande vid s.k. YTH-utbildning, dvs. utbildningsprogram som leder fram yrkesteknisk högskoleexamen med inriktning mot områdena byggnadsteknik,industriell teknik, handel, kontor samt storhushåll och restaurang. Efteravskaffandet framhöll den nytillträdda regeringen i proposition 1994/95:98 attrekryteringen till de aktuella utbildningarna hade starkt försvårats på grundav de försämrade studiefinansieringsmöjligheterna. Regeringen anmälde förriksdagen att den med hänsyn härtill hade för avsikt att föreskriva att svux pånytt skulle kunna lämnas till dessa studerande fr.o.m. den 1 januari 1995.I motion Fi31 föreslår Moderata samlingspartiet att man skall återgå tillde regler som gällde före för studerande vid YTH-utbildning(yrkande 17).Socialförsäkringsutskottet erinrar om att antalet sökande tillYTH-utbildning minskade drastiskt och avstyrker mot dennabakgrund bifall till motionen.I en avvikande mening motsätter sig Moderata samlingspartiet att de somdeltar i YTH-utbildning skall ges mer förmånliga stödmöjligheter än de somdeltar i annan högskoleutbildning.Finansutskottet gör i denna fråga ingen annan bedömning änsocialförsäkringsutskottet och avstyrker således motion Fi31 (m) yrkande 17.Förslag inom områdeI kompletteringspropositionen (bil. 11, s. 2) föreslås att anslaget förStöd till icke-statliga kulturlokaler minskas med iförhållande till tidigare i vår fattade beslut. För Kulturstöd vidombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse m.m. föreslårregeringen en minskning med i förhållande till riksdagenstidigare i vår fattade beslut.Regeringen anför i kompletteringspropositionen att underinnevarande och föregående budgetår av sysselsättningsskälanvisats extra anslag för verksamheten. Dessa extra anslagtillsammans med de besparingskrav som motiveras av detstatsfinansiella läget innebär enligt regeringen att enminskning av stödet kan göras /96.I motion Fi34 (mp) yrkas att skall avslå förslagetatt minska anslaget till icke-statliga kulturlokaler (yrkande31). Motionärerna delar inte regeringens uppfattning att detarbetsmarknadsmässiga läget förändrats så att en besparing börgenomföras.Bostadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande regeringensförslag vad gäller kulturstöd vid ombyggnad. Dessutom ansluter sigbostadsutskottet till vad i kompletteringspropositionen föreslagits om stöd ochanslag till icke-statliga kulturlokaler. Detta förslag låter sig inte förenasmed vad som framförs i motion Fi34 yrkande 31 varför bostadsutskottet avstyrkermotionen. Avvikande mening avges från finner ingen anledning att avvika från bostadsutskottetsställningstagande och tillstyrker därför att stödet till icke-statligakulturlokaler minskas med . Det innebär att motion Fi34yrkande 31 avstyrks.Finansutskottet tillstyrker vidare regeringens förslag att minskakulturstödet vid ombyggnad.Övriga förslag rörande huvudtitelI motion Fi33 (v) hemställs att i enlighet med vad i motionenanförs begär förslag rörande huvudtitel (yrkande 46).Motionärerna anser beträffande anslaget C 2 Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet m.m. att anslagsposten Centrala amatörorganisationer börförstärkas med , att ytterligare börberäknas för anslagsposten Centrumbildningar och att utövervad som beslutats bör anvisas till anslagsposten Kultur iarbetslivet. Motionärerna anser vidare att bör anslås tillkulturkonsulentverksamhet bestående i verksamhet för att utveckla människorsskapande i det regionala kulturlivet. I motionen anförs även att 10 miljonerkronor bör anvisas till regionala filmfonder. Enligt motionärerna bör tillVåldsskildringsrådet på tilläggsbudget anvisas ytterligare 3 miljoner kronorför stimulans av projekt i skolan, för rådets egen verksamhet och för forskningpå uppdrag av rådet.Riksdagen har i enlighet med kulturutskottets förslag tidigare under vårenbeslutat om medelsanvisning under anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet m.m. (prop. 1994/95:100 bil. 12, bet. 1994/95:KrU16, rskr.1994/95:252).Enligt kulturutskottets mening ger innehållet i motionen inte anledningför att begära förslag hos regeringen om ytterligaremedelstilldelning till verksamheter under nämnda anslag. Kulturutskottethänvisar vidare till vad som anfördes i betänkandet 1993/94:KrU18,där utskottet avstyrkte ett motionsyrkande med förslag om att tjänster förregionala kulturkonsulenter skulle inrättas med motiveringen att det låg inomKulturutredningens uppdrag att ta ställning till frågor om att inrätta sådanatjänster. Utskottet vidhåller vad som sades i betänkandet och anser inte attdet föreligger skäl för att begära förslag till medelsanvisning tillkulturkonsulentverksamhet på sätt som föreslås i motionen.Kulturutskottet avstyrkte i sitt av godkändabetänkande om film m.m. motionsyrkanden om stöd till regional filmproduktion(bet. 1994/95:KrU25). I betänkandet beskrevs de regionala satsningar som gjortsi landet som utskottet framhöll att det i enlighet med film- ochvideoavtalet ankommer på Svenska Filminstitutets styrelse att efter förslagfrån filmkonsulenterna fördela produktionsstödet till svensk filmproduktion.Kulturutskottet uttalade också att det framstår som naturligt attKulturutredningen behandlar frågor som rör regional filmproduktion.Då det gäller framhåller kulturutskottet att detankommer på regeringen att inom ramen för de medel som anvisas under anslaget B1. m.m. under första huvudtiteln tillföra rådet behövligaresurser. är inte berett att föreslå finansutskottet att begäraförslag om tilläggsanslag i det syfte som anges i motionen.Kulturutskottet hänvisar i sitt yttrande till vad som ovan anförts ochföreslår att finansutskottet avslår motion Fi33 yrkande 46. Avvikande meningavges från gör för egen del ingen annan bedömning än kulturutskottetoch avstyrker således motion Fi33 yrkande 46.Förslag inom områdeFrämjande av kvinnors företagandeI kompletteringspropositionen (bil. 12, s. 15--16) framhålls attregeringen i budgetpropositionen för /95 beräknat medelsbehovetför anslaget Främjande av kvinnors företagande till . Detframgår vidare av propositionen att ett av målen inom näringspolitiken bör varaatt få fler kvinnliga företagare och därmed bättre kunna utnyttja potentialenför tillväxt och utveckling. bör antalet kvinnliga företagare ökamarkant. Som angavs i budgetpropositionen finns en betydande efterfrågan på låntill kvinnliga företagare. Genom en fortsatt verksamhet kan staten på etteffektivt sätt stödja företagande bland kvinnor. Nivån på verksamheten bör dockmed anledning av det svåra statsfinansiella läget och behovet av att begränsastatens utgifter kunna vara något lägre för /96 än vad somangavs i budgetpropositionen. Regeringen förordar därför att 150 miljonerkronor anvisas för att finansiera verksamhet med lån till kvinnliga företagare.Detta innebär ett belopp som är lägre än vad riksdagennyligen beslutat om (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. ALMIFöretagspartner AB:s regionala bolag bör enligt förslagen i budgetpropositionenbesluta om lån i de enskilda fallen.Regeringens förslag avvisas i fyra partimotioner.Det aktuella stödet har visat sig mycket effektivt, anförs det i motionFi32 (fp) yrkande 15. Därför avvisas regeringens förslag till minskning avanslaget, och en ökning till föreslås i stället.Intresset bland kvinnor för företagande har ökat starkt ,påpekas det i motion Fi33 (v) yrkande 49. Regering och riksdag har svaratupp mot intresset och höjt anslaget till , konstaterarmotionärerna. De motsätter sig regeringens förslag att ta tillbaka en del avden beslutande höjningen av anslaget.Det är direkt olämpligt att spara på det nu berörda anslaget, ansermotionärerna bakom motion Fi34 (mp) yrkande 34. De menar att anslaget ärviktigt från bl.a. jämställdhetssynpunkt och föreslår att anslaget bibehålls på200 miljoner kronor.Till de åtgärder som fordras för att få till stånd många nya företag hör attutnyttja den potential som finns bland kvinnorna, anförs det i motion Fi35(kds) yrkande 22. Det råder en stor efterfrågan på lån till kvinnligaföretagare, säger motionärerna. De menar att regeringens förslag till en25-procentig neddragning av anslaget är både förvånande och beklagansvärd ochföreslår att anslaget skall bibehållas på nivån på 200 miljoner kronor.Näringsutskottet anför i sitt yttrande (NU7y) att utskottet vidhåller sinuppfattning i det näringspolitiska betänkandet (1994/95:NU18 s. 44) att stödtill kvinnors företagande är en viktig uppgift inom näringspolitiken. Medhänvisning till det statsfinansiella läget ställer sig näringsutskottet dockbakom regeringens förslag att det aktuella anslaget minskas. Näringsutskottetföreslår emellertid en något större minskning än regeringen -- en minskning med51 till . Denna nivå på anslaget innebärändå en kraftig ökning jämfört med innevarande budgetår. Den ytterligarebesparingen på föreslås för att finansiera ett bibehållandeav anslagsnivån beträffande stödet till kooperativ utveckling, somnäringsutskottet förordar. Om det visar sig att efterfrågan på anslagsmedelavseende stöd till kvinnors företagande överstiger tillgången förutsätternäringsutskottet att regeringen återkommer till i denna fråga. Meddet sagda avstyrks de fyra här aktuella motionerna Fi32 (fp), Fi33 (v), Fi34(mp) och Fi35 (kds) i berörda delar.Företrädare för Moderata samlingspartiet i näringsutskottet har i enavvikande mening med hänvisning till sitt tidigare ställningstagande avstyrktmotionerna Fi32 (fp), Fi33 (v), Fi34 (mp) och Fi35 (kds). Företrädare förVänsterpartiet, och har i en avvikande meningtillstyrkt motionerna Fi33 (v), Fi34 (mp) och Fi35 (kds). Ledamoten förFolkpartiet tillstyrker i en avvikande mening motion Fi32 (fp).Finansutskottet förordar liksom näringsutskottet en minskning med 51miljoner kronor till på anslaget under tolfte huvudtitelnA 3 Främjande av kvinnors företagande för att bibehålla anslagsnivån påanslaget E 2 Stöd till kooperativ utveckling under trettonde huvudtiteln somutskottet återkommer till. Utskottet avstyrker således motionerna Fi32 (fp)yrkande 15, Fi33 (v) yrkande 49, Fi34 (mp) yrkande 34 och Fi35 (kds)yrkande 22.Bidrag till tekniköverföringI kompletteringspropositionen (bil. 12, s. 16) framhålls att regeringeni budgetpropositionen för /96 redovisat förslag om att statenunder en treårsperiod skall bygga upp ett nätverk för tekniköverföringbestående av specialister och förmedlare för att stärka kunskapsförsörjningentill små och medelstora företag. avses få huvudansvaret för att bl.a.etablera samverkan mellan ett stort antal aktörer, såsom Patent- ochregistreringsverket, ALMI-bolagen, industriforskningsinstitut, högskolor ochteknikcentra. Regeringen har föreslagit att anvisas fördetta ändamål under ett nytt anslag, A 4 Bidrag till tekniköverföring.Med anledning av det svåra statsfinansiella läget och behovet av att begränsastatens utgifter föreslår regeringen nu ett belopp som är 50 miljoner kronorlägre än vad som föreslagits i budgetpropositionen. Den föreslagna verksamhetenbör kunna byggas upp i mindre skala och med lägre ambitionsnivå och ändå fåtill resultat att företagens förmåga till förnyelse kan stärkas, anserregeringen.Regeringens förslag om att det aktuella anslaget skall sänkas med50 avvisas i motion Fi34 (mp) yrkande 35. Motionärernaanser att bidraget till tekniköverföring kan avskaffas och i stället ersättasmed ett nytt anslag på för Bidrag till ökadenergieffektivitet och förnybara energikällor. I motionen lämnas förslag tillhur dessa medel bör användas.Även i motion Fi33 tas vissa energipolitiska frågor upp.I motionen föreslås att anvisar ytterligare tillkraftvärmeproduktion med biobränslen under /96. Vidare föreslåsatt staten garanterar ett lån för uppförande av en anläggning företanoltillverkning.Näringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (NU7y) regeringens förslagatt minska det nya, engångsvisa anslaget Bidrag till tekniköverföring med50 och att det därmed skall anvisas förnästa budgetår. hänvisar till sitt uttalande i detnäringspolitiska betänkandet 1994/95:NU18 (s. 47) att det är mycket angelägetatt det skapas system som kan underlätta för småföretagen att få del av kunskapoch teknikutveckling. delar emellertid regeringens bedömningatt den aktuella verksamheten bör kunna byggas upp i mindre skala men ändåkunna få avsedd effekt. anför också att de av den tidigareregeringen inrättade teknikbrostiftelserna kan ha en roll att spela ianslutning till det föreslagna nätverket. De kan dock inte ersätta detta, utanfår snarare ses som kanaler som nätverket kan utnyttja för att få tillgång tillhögskole- och universitetsmiljön. Med det anförda avstyrker näringsutskottetyrkandet 35 i motion Fi34 (mp).Näringsutskottet anför rörande förslaget om biobränslebaseradkraftvärmeproduktion samt beträffande förslaget om inrättande av ett nyttanslag Bidrag till ökad energieffektivitet och förnybara energikällor och dessanvändning att näringsutskottet vidhåller de ståndpunkter som intogs avriksdagen när liknande yrkanden som de här aktuella avslogs. Dåhänvisades bl.a. till att har att behandla den typ av frågorsom aktualiseras i motionerna. avstyrker därmed motionernaFi33 och Fi34 i berörda delar.Företrädare för Moderata samlingspartiet och har i en avvikandemening avstyrkt propositionens förslag.Vänsterpartiet och har anmält var sin avvikande mening.Finansutskottet har inget att erinra mot vad näringsutskottet anför idenna fråga utan tillstyrker propositionens förslag och avstyrker motionernaFi33 (v) yrkandena 47 och 48 samt Fi34 (mp) yrkandena 35 och 36.InvesteringsfrämjandeI kompletteringspropositionen (bil. 12, s. 16--17) anförs att regeringeni budgetpropositionen för /95 beräknat medelsbehovet föranslaget Investeringsfrämjande till . Avsikten är attinrätta en ny statlig delegation för att genom information och kontakter verkaför ökade utländska investeringar i . Delegationen får till uppgift attbl.a. upprätthålla en effektiv förmedlingsorganisation för att bistå videnskilda investeringsprojekt, systematiskt informera tänkbara investerare iandra länder om förutsättningarna för att bygga upp verksamhet i samtsamordna de insatser som görs av främst olika statliga och kommunala organ.Med anledning av det svåra statsfinansiella läget och behovet av att begränsastatens utgifter föreslår nu regeringen ett belopp som är 22,5 miljoner kronorlägre än vad som föreslagits i proposition 1994/95:100 bilaga 13. Regeringenbedömer det möjligt att den nya verksamheten kan behöva något mindre resurserän vad som angavs i budgetpropositionen eftersom delegationen är i ettuppbyggnadsskede under det första året.I motion Fi34 (mp) yrkande 37 föreslås att ett ännu lägre anslag -- 48,25miljoner kronor -- anslås för investeringsfrämjande åtgärder. Motionärernahänvisar till ekonomisk-politiska motion . Medanledning av att regeringen nu vill ändra anslaget återkommer motionärerna medsamma förslag till besparing som framlades under den allmänna motionstiden.Näringsutskottet anför bl.a. i sitt yttrande (NU7y) att regeringen iapril 1995 beslöt att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utredaorganisationen av en delegation för investeringsfrämjande. Utredaren skallredovisa sitt uppdrag . delarregeringens bedömning att en neddragning av det aktuella anslaget bör göras.Med den besparing som regeringen föreslår, , bör det varamöjligt för delegationen att bedriva den avsedda verksamheten i rimligomfattning. Den neddragning som föreslås i motion Fi34 (mp) finner utskottetalltför kraftig och avstyrker alltså det aktuella motionsyrkandet.I en avvikande mening avstyrker företrädare för Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet i näringsutskottet regeringens förslag. Ledamoten för Miljöpartiettillstyrker i en avvikande mening motion Fi34 (mp).Finansutskottet har ingen annan uppfattning än näringsutskottet i dennafråga utan tillstyrker propositionens förslag och avstyrker motion Fi34 (mp)yrkande 37.Övriga förändringar inom områdeStatliga företagRiksdagen bör göra ett uttalande om försäljning av statliga företag, anförsdet i motion Fi32 (fp) yrkande 31. Den fortsatta försäljningen avstatliga företag bör inledas , anser motionärerna. Enligt derasuppfattning skall försäljning av statliga företag inte enbart eller ens främstses som ett sätt att reducera statens lånebehov utan som en strukturelltönskvärd åtgärd för att ge de statliga företagen en bättre ägarstruktur ochdärmed bättre framtidsutsikter.kaNäringsutskottet anför bl.a. i sitt yttrande (NU7y) att regeringen ibudgetpropositionen föreslog ett nytt bemyndigande beträffande förvaltningen avstatliga företag. har beslutat att uppskjuta behandlingen avdetta förslag jämte alla motioner i frågan när ett avregeringen aviserat, justerat förslag avses föreligga (se bet. 1994/95:NU19). Isärskilda yttranden (m, c, fp, kds, v) framförde företrädarna för resp. partisina principiella synpunkter på statligt ägande av företag. Näringsutskottetavstyrker motion Fi32 (fp) i berörd del med hänvisning till att utskottetnyligen beslutat att uppskjuta behandlingen av förslaget om ett nyttbemyndigande jämte samtliga motioner i frågan till hösten 1995.Företrädare för Moderata samlingspartiet, och Kristdemokraternaanser i en avvikande mening att regeringen bör fortsätta den inleddaprivatiseringen av statliga företag.Finansutskottet anser i likhet med näringsutskottet att principerna förförvaltning av de statliga företagen bör behandlas samlat . I avvaktanhärpå avstyrker således finansutskottet motion Fi32 (fp) yrkande 31.Förslag inom områdeLänsstyrelserna m.m.I kompletteringspropositionen (bil. 13, s. 1--2) föreslår regeringen ifråga om anslaget Länsstyrelserna m.m. en besparing för /96 påtotalt ytterligare 24,6 miljoner kronor.I propositionen erinras bl.a. om att länsstyrelserna med utgångspunkt i sinkunskap om utbildningsväsendet i länet samt utbildningens effekter skall göraen väl förankrad analys av om utbildningsutbudet är ändamålsenligt samt verkaför att ändringar som behövs genomförs så att behoven tillgodoses. I arbetetingår bl.a. att förse utbildningssamordnare med planeringsunderlag.För fullgörandet av de utbildningspolitiska regionala uppgifterna anvisades,vid reformeringen av den regionala statliga förvaltningen , medel tilllänsstyrelserna för en länsexpert på utbildningsområdet. I propositionen görsbedömningen att och det nya föreslagna börkunna ta fram det underlag för planering och utveckling av skolan som behövs.Med hänvisning till denna uppfattning och i en situation då besparingar måstegöras finner regeringen det motiverat att minska länsstyrelseanslaget med15 , underförstått genom att ta bort obligatoriet att ha enlänsexpert för utbildningsfrågor vid varje länsstyrelse. Resterande del avbesparingen -- -- anges uppnås genom ytterligarerationaliseringar i verksamheten. Beträffande denna del av besparingen har ingamotioner väckts.Förslaget i kompletteringspropositionen att minska länsstyrelseanslaget med15 genom att utmönstra obligatoriet att ha en länsexpert förutbildning har tagits upp i två motioner. I motion Fi33 (v) yrkande 50avstyrks detta regeringsförslag. Länsexperterna på utbildningsområdet anges haen strategisk betydelse när det gäller att samordna kompetenshöjande åtgärder ioffentlig regi, framför allt i glesbygdslänen.Besparingen på länsstyrelseanslaget bör enligt motion Fi43 (fp) gesformen av en generell besparing. Motionärerna föreslår att som sinmening skall ge regeringen till känna att det även i fortsättningen skallfinnas en länsexpert för utbildning vid länsstyrelserna.Bostadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (BoU4y) den generellabesparingen på . Vad gäller den återstående besparingenfinner bostadsutskottet det motiverat att den tas ut som en "sektoriell"besparing. Från den utgångspunkt bostadsutskottet har att beakta kan utskottetgodta vad i kompletteringspropositionen föreslagits också i denna del. Omlänsstyrelserna finner det motiverat att avsätta medel för arbetet med andraregionala utbildningsfrågor än sådana som tagits upp i propositionen kan de --inom ramen för tillgängliga medel -- själva fatta beslut om detta. Med detanförda avstyrker utskottet motion Fi43 (fp) -- i den mån den inte kan ansesbesvarad med vad bostadsutskottet nu anfört -- och motion Fi33 (v) i berörddel.I en avvikande mening tillstyrker ledamoten för ibostadsutskottet motion Fi33 (v).Utbildningsutskottet anför med anledning av propositionen och motionerna(UbU7y) bl.a. att det nya styrsystemet på skolområdet med en klaransvarsfördelning mellan stat och kommun innebär att det inte finns behov avnågot mellanled på regional nivå som självständigt fattar beslut i frågor somgäller den nationella skolpolitiken. Detta uttrycktes, framhållerutbildningsutskottet, tydligt i samband med att den nya ansvarsfördelningeninom skolans område lades fast (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76).Utbildningsutskottet pekar också på att länsstyrelserna enligt förordningen(1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor har vissa uppgifter.Utbildningsutskottet delar regeringens uppfattning att det planeringsunderlagsom tas fram av de båda verken inom utbildningsområdet bör vara tillräckligt.När det gäller länsstyrelsernas uppgift att ta emot och bedöma ansökningar vadavser offentligt stöd till fristående gymnasieskolor anser utbildningsutskottetatt denna uppgift bör kunna fullgöras även efter den av regeringen föreslagnautgiftsminskningen. Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutbildningsutskottet den föreslagna besparingen inom anslaget förLänsstyrelserna m.m. såvitt avser de nu berörda länsexperterna och avstyrkerbifall till de förevarande motionerna.I en avvikande mening tillstyrker ledamoten för iutbildningsutskottet motion Fi33 (v).Finansutskottet har ingen annan uppfattning i denna fråga än vadbostadsutskottet och utbildningsutskottet anfört i sina yttranden ochtillstyrker propositionens förslag. Motion Fi33 (v) yrkande 50 och motionFi43 (fp) avstyrks sålunda.Stöd till trossamfund m.m.Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen (bil. 13, s. 2--4) medhänvisning till generella sparbehov att med ändring av sina tidigarebeslut anvisar ett reservationsanslag på till m.m. och ett reservationsanslag på till Stödtill idrotten, således en minskning av anslagsbeloppen med 3,3 miljoner kronorresp. i förhållande till beslut.