bet · GI01FiU10 · 1995-02-23 00:00:00 — En än mer utförlig redovisning av denoffentliga skulden och de olika skuldbegreppen står dessutom att finna i 1994års reviderade nationalbudget (prop. 1993/94:150, bil. 1.1 s. 173--192) samt ibilaga 15 till långtidsutredning.Storleken på skulden enligt de olika definitionerna är mycket olika. Detskuldbegrepp som kanske oftast är föremål för diskussion är statsskulden sombrutto beräknas uppgå till vid utgången av 1994. Tar manemellertid hänsyn till att staten har vissa finansiella tillgångaruppgår motsvarande nettoskuld till 989 miljarder kronor.Ett annat ofta använt skuldbegrepp är den konsoliderade offentliga sektornsbruttoskuld som är det mått som används i anslutning till EMU:skonvergensprogram. Det är summan av statens, kommunernas ochsocialförsäkringssektorns (AP-fondens) bruttoskulder minskat med AP-fondensinnehav av statspapper och kommuncertifikat samt delar av kommunernaskortfristiga skulder. Den offentliga skulden enligt detta begrepp beräknas vidutgången av 1994 ha uppgått till motsvarande avBNP. Enligt EMU:s konvergensvillkor skall den offentliga skulden mätt på dettasätt inte vara större än av BNP.De olika skuldbegreppen kan sammanfattas i följande tabell.25>Vilket skuldbegrepp som skall användas beror på syftet. När den offentligasektorns finansiella uthållighet är föremål för analys är det nettoställningensom är det ekonomiskt mest relevanta måttet. Men eftersom staten inte kantillgodogöra sig AP-fondens tillgångar kan den statliga nettoskulden i vissasammanhang vara ett mer lämpligt uthållighetsmått.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Fi207 (c) yrkande5.Vad beträffar de i motion Fi412 framförda synpunkterna på kvaliteten påbudgetprognoserna vill utskottet erinra om att regeringen tillkallat ensärskild utredare med uppgift att göra en översyn av dessa frågor. Utredningensom går under namnet väntas redovisa sinaförslag.Den bättre genomlysning som budgetdokumentet får med bruttoredovisningen avsjuk- och föräldraförsäkringen samt genom att Arbetsmarknadsfondens inkomsteroch utgifter lyfts in i budgeten är det första, utåt mer synbara resultatet avett omfattande utvecklingsarbete som bedriver införövergången till kalenderårsbudgetåret. I det sammanhanget prövas bl.a. hurbudgetdokumenten skall utformas och på vilket sätt regeringens budgetförslagskall presenteras för riksdagen.De frågor som reses i motionen är viktiga, och utskottet utgår ifrån att dekommer att prövas i detta sammanhang i den mån de inte redan är tillgodoseddamed den redovisning som finns i finansplanen eller nationalbudgeten. Inte minstgäller detta den kompletterande redovisning av kostnaderna förstatsskuldräntorna som finansutskottet tidigare efterlyst och som i åretsfinansplan delvis blivit tillgodosett genom en kompletterande redovisning (bil.1 s. 98--99) i vilken de s.k. över- resp. underkurserna på Riksgäldskontoretsemissioner av benchmarklån har periodiserats. Såsom framhålls i motion Fi412(m) är det emellertid önskvärt att denna redovisning byggs ut ytterligare pådet sätt utskottet tidigare förordat till att innefatta också någon form avperiodisering av valutavinster/valutaförluster liksom effekter av realräntelånm.m. Något särskilt initiativ torde dock inte vara erforderligt från riksdagenssida i dessa frågor.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Fi412 (m).Principer för budgetering och redovisning av statens verksamhetI finansplanen anmäler regeringen (bil. 1 s. 76--77) att den avseratt återkomma till med förslag om en ny statsbudgetmodell. Inför detfortsatta utvecklingsarbetet bör man enligt regeringens mening fastställaenhetliga priciper för vilka verksamheter som skall tas upp på statsbudgeten.Regeringen föreslår att följande två huvudprinciper skall ligga till grund förde fortsatta övervägandena i denna fråga.För det första skall samtliga verksamheter som påverkar statens lånebehovnormalt tas upp på statsbudgeten. Såsom tidigare nämnts ger detta en bättreöverensstämmelse mellan budgetsaldo och upplåningsbehov.För det andra skall verksamheter som regelstyr och som harkonsekvenser för statens inkomster och utgifter normalt också föras upp påbudgeten. De budgetmässiga effekterna av olika regelbeslut kommer därigenom attingå i framtida beslut om ramar för olika utgiftsområden.I det fortsatta utvecklingsarbetet kommer regeringen att särskilt prövaändamålsenligheten i dessa principer när det gäller t.ex. verksamheter somefterfrågestyrs genom avgiftsfinansiering och statliga s.k. placeringsfonder,såsom AP-fonden.Regeringen anser slutligen också att den i årets budgetförslag genomfördabruttoredovisningen av inkomster och utgifter bör fullföljas och tillämpas istörre utsträckning.Finansutskottet har inget att erinra mot de föreslagna principerna som heltligger i linjer med vad utskottet tidigare förordat. Tvärtom vill utskottetunderstryka vikten av att arbetet fullföljs på angivet sätt. Av särskildbetydelse är därvid att redovisningen anpassas till nya former förbudgetberedning vilket ställer krav på ökad bruttoredovisning, inte bara avtraditionella inkomster och utgifter utan även av den särskilda budgetpostenBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto.Med det anförda biträder utskottet yrkande 3 i finansplanen.Utbetalningstidpunkt för vissa bidrag till barnfamiljerMed nuvarande regler betalas barnbidrag, bidragsförskott och särskilt bidragför vissa adoptivbarn ut den 20 och bostadsbidrag den 25 i . Ipropositionen (bil. 6 s. 24--25) anmäler regeringen att den med verkan fr.o.m.den 1 januari 1996 avser att ändra utbetalningstidpunkten till den 27 i varjemånad. Åtgärden, som väntas leda till att statens räntekostnader minskar med ca50 räknat, påfordrar ändringar i förordningarna ombarnbidrag, bidragsförskott, särskilt bidrag för vissa adoptivbarn ochbostadsbidrag.I motion So623 avvisar Kristdemokratiska samhällspartiet regeringensförslag (yrkande 8). Motionärerna anser att förslaget är felaktigt. Mångabarnfamiljer lever under ekonomiskt knappa förhållanden och har små marginaler.För dem kan det vara av avgörande betydelse att barnbidraget och för vissa ävenbidragsförskottet betalas ut den 20 i varje månad.Utskottet vill i denna fråga anföra följande. Regeringens förslag motiverasav kassahållningsskäl och ger för staten en betydande räntevinst. I rådandestatsfinansiella läge är det angeläget att alla möjligheter till en effektivarekassahållning för staten tas till vara. Utskottet kan därför accepteraregeringens förslag i detta avseende.Med det anförda avstyrker utskottet motion So623 (kds) yrkande 8.Statlig förvaltningspolitikI finansplanen anmäler regeringen att den avser att återkomma tillriksdagen med en redovisning av den förvaltningspolitik som kommer att bedrivasunder mandatperioden. Utgångspunkterna för regeringens förvaltningspolitikanges vara att ge riktlinjer för arbetet med förvaltningens organisation ochstruktur, lednings- och verksamhetsformer samt styrningen av statligaverksamheter. Särskilt framhålls att det statsfinansiella läget kräverfortsatta besparingar och strukturförändringar i den statliga förvaltningen.Bl.a. pågår omfattande omprövningar av olika statliga åtaganden.För att klara det nödvändiga arbetet med att förändra förvaltningen krävsenligt propositionen ett aktivt ledarskap och en aktiv kompetensutveckling.Andra frågor som skall uppmärksammas gäller t.ex. behovet av en förbättradstyrning av förändringsarbetet och behovet av tydligare riktlinjer när detgäller formerna för statlig verksamhet samt de krav som den ökade användningenav informationsteknologi ställer. Liksom varit fallet kommerregeringen att fortlöpande göra uppföljningar av strukturförändringarna inomden statliga verksamheten och redovisa resultaten av dessa för riksdagen.I bilaga (prop. 1994/95:100 bil. 8) gör regeringenpå numera sedvanligt sätt en genomgång av erfarenheterna avstrukturförändringarna inom statsförvaltningen. Dessutom finns liksom denärmast föregående åren en särskild redovisning av personalkonsekvenserna. Motbakgrund av en studie som Statskontoret genomfört uttalar regeringen som sinuppfattning att uppföljningen av förändringsarbetet måste förbättras väsentligtför att och regeringen skall få nödvändig information. Regeringenavser att vidta åtgärder för att såväl ekonomiska som verksamhetsmässiga ochpersonalmässiga effekter bättre skall kunna bedömas.Regeringens aviserade redovisning till av riktlinjer förförvaltningspolitiken tas upp i motion Fi507 av och (). Enligt motionärerna måste de strukturförändringar som riksdagenoch regeringen beslutar om i fortsättningen i högre grad bygga på enhelhetssyn. Den fortsatta uppföljningen och utvärderingen avstrukturförändringarna får därför inte bara ta fasta på hur effektivt ettbeslut genomförts, hur många anställda som avvecklats eller hur anslagetminskats på en myndighet. Det intressanta är i stället att se hursamhällsnytta, demokrati och samhällsekonomi påverkats. En analys bör därförockså göras av effekterna av strukturförändringarna på medborgarnas möjlighettill insyn och inflytande, kvaliteten på verksamheten liksom om de minskadekostnaderna för statskassan medför ökade kostnader någon annanstans.Motionärerna anser också att nya grepp på strukturförändringarna bör tas. Istället för att som skära litet i alla verksamheter bör förändringarna ske iordnad form bransch för bransch.Frågan om behovet allmänt sett av bättre konsekvensanalyser i samband medbeslut om förändringar inom den statliga förvaltningen -- och särskilt dåkonsekvenserna för näringslivet -- aktualiseras i motion Sk623 av StenSvensson (m). Det sker med utgångspunkt från ett konkret exempel som gäller enkraftig reduktion av bemanningen vid tullkammaren i , där av 23anställda 20 måste lämna sina befattningar. Enligt motionären måste Tullverketges en sådan struktur att den för samhällsekonomin nödvändiga servicen tillnäringslivet kan upprätthållas. Staten bör, sägs det, bemöda sig om attklarlägga vad som kan inträffa i form av ökade kostnader för berörda avnämare.Effekten kan annars bli att välmotiverade besparingar i den offentligaverksamheten i vissa fall kan leda till att ökade samhällsekonomiska kostnaderuppstår.Utskottet ser för sin del mycket positivt på att regeringen nu avser attge en samlad redovisning av sin förvaltningspolitik. Utskottetnoterar också med tillfredsställelse ambitionen att få till stånd en mersystematisk och allsidig uppföljning av strukturförändringarna inom denstatliga sektorn. Det stämmer väl överens med krav och önskemål som utskottetuttalat såväl som (bet. 1990/91:FiU37 resp.1992/93:FiU17) i anslutning till att statsförvaltningens strukturfrågorbehandlats.När det gäller behovet av konsekvensanalyser har utskottet i ett yttrandetill (1993/94:FiU9y) understrukit betydelsenav att propositioner så långt möjligt innehåller bedömningar av desamhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenserna av de presenteradeförslagen. Enligt vad utskottet då anförde borde generellt sett höga kravställas på underlaget för beslut. Utskottet pekade också på att enväl genomförd konsekvensanalys i samband med att ett beslut fattas givetvisockså väsentligen underlättar en kommande efterhandskontroll i form avuppföljning, utvärdering eller revision.Utskottet vidhåller sin tidigare intagna ståndpunkt när det gäller synen påkonsekvensanalyser. kan, med anledning av vad som anförs i motionSk623 (m), konstateras att det inte ankommer på vare sig ellerregeringen att i detalj fastställa organisationsstruktur. Ipropositionen (prop. 1994/95:100 bil. 8) anför regeringen i samband med sinbehandling av organisation att det är trafikens och näringslivetsbehov av tullinsatser samt statsmakternas krav på effektivitet och rationalitetsom bör vara styrande för hur tullverksamheten organiseras och lokaliseras. enlighet därmed forma tullorganisationen är enligt regeringen en uppgift förGeneraltullstyrelsen. Utskottet delar denna syn.Utskottet kan i mycket dela det som sägs i motion Fi507 (s) om behovet av enhelhetssyn i samband med omstruktureringarna. Utskottet utgår från att flera avde frågor som tas upp i motionen kommer att belysas i samband med attregeringen lägger fram sitt förslag till riktlinjer för förvaltningspolitiken.Utskottet vill särskilt understryka vad som i finansplanen och i motionenanförs om behovet av att lägga ökad vikt på medborgarperspektivet iförvaltningspolitiken. Utskottet vill också peka på att regeringen ibudgetpropositionen uttalar att man avser att för redovisa enförbättrad information om resultatet av genomförda strukturförändringar.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sk623 (m) yrkande 2 och Fi507(s).Styrning av statlig verksamhet och resultatet av Riksrevisionsverketsgranskning 1994Riksdagen fastställde i anslutning till behandlingen avkompletteringspropositionen vissa riktlinjer för en förändrad budgetprocess ochen effektivare styrning av den statliga verksamheten. att statsmakterna bör ange övergripande mål för och huvudsakliginriktning av verksamheten, att förutsättningar måste skapas för en fördjupadanalys och bättre styrning av verksamhetens inriktning samt att kraven påredovisning, uppföljning och utvärdering måste skärpas. Den nya budgetprocessenoch resultatstyrningen syftar inte minst till att ge och regeringenett bättre beslutsunderlag, bl.a. genom krav på resultatrapportering ocheffektanalyser.Regeringen har därefter successivt avrapporterat erfarenheterna av det nyasystemet till . I årets finansplan pekar regeringen på attresultatstyrningen har utvecklats positivt . Hösten 1994var det första tillfället då samtliga myndigheter avgav årsredovisningar tillregeringen. Enligt regeringens bedömning är årsredovisningarna, trots vissabrister, av stort värde inte minst för den löpande uppföljningen av denstatliga verksamheten. De fördjupade anslagsframställningarna ochregleringsbreven utgör andra väsentliga inslag i resultatstyrningen. Även pådessa områden har en förbättring kunnat noteras.Finansutskottet markerade i anslutning till sin behandling av 1994 årsfinansplan att mål- och resultatstyrningen måste fungera i hela styrkedjan.Utskottet begärde att regeringen skulle ange vilka åtgärder som denavsåg att vidta för att förbättra resultatinformationen till riksdagen.Utskottet pekade särskilt på behovet av förbättrade analyser av effekter,utfall och måluppfyllelse av statliga beslut och åtgärder.För att ta fram underlag för regeringens vidare ställningstaganden för attutveckla resultatstyrningen har en interdepartemental arbetsgrupp bildats. I1994 års kompletteringsproposition anmälde regeringen att förslag till åtgärderoch andra ställningstaganden skulle redovisas budgetproposition. Iårets finansplan anger regeringen att den nu avser att återkomma med förslagtill för att stärka genomförandet av resultatstyrningen.Regeringen lämnar i finansplanen också en sammanfattning av resultatet avRiksrevisionsverkets granskning . I likhet med föregående år avserregeringen att i kompletteringspropositionen redogöra för de åtgärder somvidtagits eller planeras med anledning av revisionens iakttagelser. Regeringenanmäler att den fäster stort avseende vid resultatet av revisionenoch kommer att lägga stor vikt vid att de påtalade bristerna avhjälps.I motion Fi508 av m.fl. (s) om effektivareresursanvändning i staten betonas att besparingar måste göras på så sätt attresurserna -- i form av såväl pengar som personal -- kan användas på bästasätt. I motionen hävdas att erfarenheterna visar att de generella neddragningarsom genomförts på myndigheterna i allt väsentligt tagits ut i delägsta löneskikten. Det har i sin tur inneburit att chefer, handläggare ochexperter får använda en stor del av sin tid till administration samt service-och stöduppgifter. Motionären pekar på att alternativet är att utvecklaassistenternas och sekreterarnas uppgifter genom en omfördelning och delegeringav arbetsuppgifter. Det har med gott resultat prövats bl.a. inomåklagarväsendet. Det är viktigt, sägs det, att regeringen ställer tydliga ochkonkreta krav på myndigheterna att utifrån dessa utgångspunkter använda sinasamlade resurser väl.Utskottet vill för sin del understryka betydelsen av att det pågåendearbetet med att utveckla resultatstyrningen fortsätter. Utskottet anser detangeläget att regeringen återkommer till i vårenskompletteringsproposition med en redovisning av det fortsatta arbetet.Samtidigt noterar utskottet att budgetproposition i vissa avseendeninnehåller en förbättrad resultatredovisning till . Det gäller bl.a.de myndigheter som är föremål för s.k. fördjupad prövning av verksamheten.I anslutning till motion Fi508 (s) vill utskottet betona att en avhuvudtankarna bakom den resultatorienterade styrningen var att ochregeringen i mindre utsträckning skulle detaljstyra verksamheten. Samtidigtskulle myndigheterna få ökat ansvar för resursanvändningen liksom för hurverksamheten skulle organiseras och genomföras. Å andra sidan skullemyndigheternas analys och redovisning av resultat förbättras.Utskottet konstaterar att det primärt ankommer på myndigheterna att avgörahur man använder personalresurserna och att själva ansvara för det löpanderationaliseringsarbetet. Om det gäller organisations- och strukturförändringarär det myndighetsledningens uppgift att genomföra den omstrukturering somstatsmakterna har beslutat. Regeringens uppgift är att ange mål, riktlinjer ochramar för en strukturförändring. Det kan t.ex. ske genom regleringsbrev,direktiv eller andra regeringsbeslut. Utskottet utgår från att regeringen isamband med såväl strukturförändringar som i den fortlöpande dialogen medmyndigheterna uppmärksammar även sådana aspekter på resursanvändningen somdiskuteras i motionen.Med det anförda avstyrks motion Fi508 (s).En s.k. grön offentlig sektorI motion A201 av m.fl. (mp) pekas på att man i Kanada frånfackföreningshåll har föreslagit att en "grön offentlig sektor" bör utvecklas iform av s.k. gröna statliga företag. Syftet skulle enligt förslagsställarnavara att säkra sociala prioriteringar och den allmänna hälsan. Miljöpartietvill vidta åtgärder i denna riktning genom att t.ex. införa miljövärn, ställaom vapenproduktionen till civil verksamhet, ändra inriktningen på energiområdetoch bygga ut järnvägsnätet. Det borde, framhålls det, bli det naturliga stegeti ett kretsloppssamhälle. Motionärerna reser med hänvisning därtill krav på attriksdagen skall ställa sig bakom ett allmänt hållet tillkännagivande tillregeringen om en satsning på en "grön offentlig sektor".Utskottet anser att såväl statliga som privata företag måste ta miljöhänsyn isin verksamhet. Utskottet vill understryka att -- utifrån ettvälfärdsteoretiskt resonemang -- just miljöhänsyn kan vara ett av motiven föroffentliga åtaganden eller för offentliga ingrepp i det marknadsekonomiskasystemet. Beslut om en ändrad inriktning av berörda statliga företagsverksamhet bör emellertid tas utifrån en allsidig analys i varje enskilt fall.Utskottet kan således inte finna något bärande skäl för att skallgöra allmänna uttalanden av det slag som förordas i motionen. Motion A201 (mp)yrkande 2 avstyrks därför av utskottet.Lån i för förvaltningsändamålFr.o.m. /93 har givit regeringen en låneram iRiksgäldskontoret för att finansiera myndigheters investeringar ianläggningstillgångar för förvaltningsändamål. varlåneverksamheten begränsad till vissa myndigheter. Regeringen begärde ochbeviljades en låneram av om i Riksgäldskontoretför att finansiera investeringar för förvaltningsändamål. Av denna ram hademyndigheterna utnyttjat . För budgetåret1993/94, då flertalet myndigheter omfattades av lånemodellen, begärderegeringen en låneram på . Vid budgetårets slut uppgickde upptagna lånen till . För innevarande budgetår harregeringen beviljats en låneram på 9 800 miljoner kronor.I årets finansplan redovisas de främsta skälen till skillnaden mellan dentilldelade låneramen och faktiska låneskulden. Myndigheterna har senarelagtplanerade investeringar och de har amorterat mer än planerat underamorteringstiden. Det är också sannolikt att den sammanlagda tilldeladelåneramen, som har beräknats från myndigheternas redovisning av planeradeinvesteringar, innehållit ett visst mått av överplanering. Det förefaller ocksåsom om myndigheterna i vissa fall har varit obenägna att ta upp lån i de fallde kunnat finansiera investeringen på annat sätt. Regeringen anser att det ännuär för tidigt att dra några långtgående slutsatser om utvecklingen avmyndigheternas investeringsverksamhet.Regeringen begär för /96 ett bemyndigande att ta upp lån påsammanlagt . Av beloppet beräknas en viss andel, vilkenutgör av det sammanlagda lånebeloppet, ställas till regeringensdisposition för oförutsedda behov.Utskottet har tidigare ställt sig positivt till att myndigheterna gettsmöjlighet att finansiera investeringar för förvaltningsändamål genom lån iRiksgäldskontoret. Myndigheterna har emellertid tenderat attöverskatta sina investeringsplaner eller avstått från att utnyttjainvesteringslånen på det sätt som var avsikten när låneformen inrättades. Dethar därmed, som framgått, uppstått en betydande skillnad mellan vad riksdagenbeviljat som låneram och vad som myndigheterna faktiskt utnyttjat. Detta kanskapa problem för den finansiella styrningen av myndigheterna. Detkan också te sig mindre meningsfullt för att besluta om en låneramsom vida överstiger vad som faktiskt utnyttjas. Det finns därför anledning attundersöka möjligheterna att nå bättre överensstämmelse mellan låneram ochfaktiskt utnyttjande.Utskottet ser inte anledning att för det kommande budgetåret begränsalåneverksamheten. Det är också, som framhålls i finansplanen, för tidigt attdra några långtgående slutsatser om myndigheternas investeringsverksamhet, mendet bör övervägas om inte den del av låneramen som direkt ställs tillmyndigheternas förfogande bör minskas för att i stället öka den del som fårdisponeras av regeringen för oförutsedda behov. Om det uppkommer ettökat lånebehov för någon myndighet borde regeringen kunna fördela om låneramenmed hänsyn härtill.Utskottet tillstyrker mot bakgrund härav att regeringen under budgetåret1995/96 får besluta om lån i till investeringar förförvaltningsändamål intill ett sammanlagt belopp av 12 . Detfår ankomma på regeringen att besluta om hur stor del av ramen som bör ställastill regeringens disposition för oförutsedda behov. Utskottet hemställerDen ekonomiska politiken1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på motionerna1994/95:Fi210 yrkande 1,1994/95:Fi211 yrkandena 1 och 3,1994/95:Fi212 yrkandena 1--4, 6 och 9, 1994/95:Fi216 yrkandena 1 och 5,1994/95:Fi218 yrkande 1,1994/95:Fi219 yrkande 1 och1994/95:A807 yrkande 1godkänner vad som förordats iproposition 1994/95:100 bilaga 1 yrkande 1 och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,res. 1 (m, c, fp, kds)res. 2 (v)res. 3 (mp)2. beträffande forum för att behandla frågor om långsiktigt hållbarekonomisk tillväxtatt avslår motionerna1994/95:Fi204 och1994/95:Fi216 yrkande 3,res. 4 (mp)3. beträffande investeringar för att utveckla och vårda människanatt avslår motion1994/95:Fi207 yrkande 1,4. beträffande tillsättande av en jämlikhetsdelegationatt avslår motion1994/95:Fi214,5. beträffande fördelningspolitikenatt avslår motion1994/95:Fi211 yrkande 4,res. 5 (fp)res. 6 (m, kds) - motiv.res. 7 (c) - motiv.res. 8 (mp) - motiv.6. beträffande strukturpolitikenatt avslår motion1994/95:Fi218 yrkande 4,res. 9 (v)res. 10 (m) - motiv.res. 11 (c) - motiv.res. 12 (fp) - motiv.res. 13 (kds) - motiv.7. beträffande etikens och institutionernas betydelse för den långsiktigaekonomiska utvecklingenatt avslår motionerna1994/95:Fi203 och1994/95:Fi216 yrkande 4,res. 14 (kds)res. 15 (m, c, fp) - motiv.8. beträffande åtgärder för att motverka stora löneskillnaderatt avslår motion1994/95:Fi215,res. 16 (v)res. 17 (m, fp, kds) - motiv.9. beträffande lönepolitik i offentlig sektoratt avslår motionerna1994/95:Fi205,1994/95:Fi206 och1994/95:Fi209,res. 18 (v)res. 19 (m, fp) - motiv.10.