bet · GJ01TU8 · 1995-12-05 00:00:00 — Lag om byggande av järnväg I betänkandet behandlas proposition1995/96:2, Lag om byggande av järnväg,jämte motioner. Regeringen föreslår attbyggande av järnväg regleras i ensärskild lag, kopplad tillnaturresurslagen och med näraanknytning till plan- och bygglagen.Lagstiftningen innebär bl.a. krav påmiljökonsekvensbeskrivningar vidbyggande av järnvägar och en rätt tillinlösen av mark för järnvägsändamål ivissa fall. I propositionen föreslåsvidare lättnader ifastighetsbildningslagens skydds- ochmarköverföringsregler vid byggande förjärnvägsändamål i vissa fall samt enändring i vattenlagen. Slutligenföreslås vissa följdändringar inaturresurslagen och ianläggningslagen.I två m-motioner riktas kritik mot attbeslut om järnvägsplaner enligtförslaget till lag om byggande avjärnväg skall kunna överklagas endasthos regeringen och inte hos enförvaltningsdomstol. Vidare kritiserasi de båda motionerna regeringensförslag att skall kunnafastställa såväl sina egna som andrajärnvägsbyggares järnvägsplaner. I enav de två m-motionerna framhålls ocksåatt tillämpningsområdet för denföreslagna lagen om byggande av järnväginte bör omfatta tunnelbana ochspårväg.I en mp-motion föreslås att riksdagengör vissa uttalanden om utformning,omfattning och genomförande avmiljökonsekvensbeskrivningar i fråga ombl.a. byggande av nya järnvägar samtatt hos regeringen begärförslag om ny lagstiftning på området.Utskottet tillstyrker regeringenssamtliga lagförslag med den ändringenatt tidpunkten för ikraftträdandetförskjuts från tillden . Motionsyrkandenaavstyrks, främst med hänvisning tillpågående överväganden i de berördafrågorna.Till betänkandet är fogat femreservationer. M-ledamöterna reserverarsig i fyra fall och mp-ledamoten i ettfall. Regeringen() föreslåri proposition 1995/96:2 att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om byggande av järnväg,2. lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988),3. lag om ändring i vattenlagen(1983:291),4. lag om ändring i lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m.,5. lag om ändring i anläggningslagen(1973:1149).Lagförslagen är fogade som bilaga 1till betänkandet. 1995/96:T1 av Per m.fl. (m)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om dubbla roll,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att järnvägsplaner skallkunna prövas i en rättslig instans,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett för denenskilde mer rättssäkert förfarandehos fastighetsbildningmyndighet,4. att beslutar om en sådanändring av den föreslagnalagstiftningen att spårväg ochtunnelbana inte kommer att omfattas avkrav på järnvägsplan.1995/96:T2 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om dubbla roll,2. att avslår regeringensförslag till överklagandeordning ochatt besvärsprövning i stället bör ske iförvaltningsdomstol,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett för denenskilde mer rättssäkert förfarande hosfastighetsbildningsmyndighet.1995/96:T3 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utformning, omfattning ochgenomförande avmiljökonsekvensbeskrivningar i fråga ombl.a. byggande av nya järnvägar,2. att hos regeringen begärförslag om ny lagstiftning angåendemiljökonsekvensbeskrivningar i enlighetmed vad som anförts i motionen.Yttrande från bostadsutskottetUtskottet har inhämtat yttrande frånbostadsutskottet (1995/96:BoU2y) överpropositionen jämte motioner. Yttrandetär fogat som bilaga 2 till dettabetänkande. 1 InledningEnligt trafikpolitiska beslutskall en ökad satsning ske på järnvägensom ett miljövänligt kollektivttransportmedel.Hösten 1992 uttalade attregeringen skyndsamt borde utredafrågan om införandet av en banlag medväglagen som förebild (prop.1992/93:50, bet. FiU1, yttr. TU2y,rskr. Syftet med en banlag angavsvara att påskynda beslutsprocessen vidjärnvägsbyggen.Våren 1993 fastställde enlångsiktig plan för utbyggnaden av väg-och järnvägsnätet (prop. 1992/93:176,bet. TU35, rskr. Enligt beslutetskall väg- och järnvägsinvesteringarför totalt 88 miljarder kronorgenomföras under tioårsperioden1994-2003. Av detta belopp avser 32miljarder kronor stomjärnvägar.I sitt av godkändabetänkande /94:TU4 från hösten 1993erinrade utskottet om det nämndabeslutet och betonade det angelägna iatt de beslutade investeringarna kundegenomföras skyndsamt. Med utgångspunkti målsättningen att snabbt ocheffektivt förverkliga investeringarna iformer som tryggar rättssäkerheten ärdet naturligt - fortsatte utskottet -att intresset också riktas mot denlagstiftning som reglerar markfrågoroch planeringssystemet. I sammanhangetframhöll utskottet att expropriationnormalt fordras för att mark tvångsvisskall få tas i anspråk förjärnvägsändamål. Kritik hade riktatsmot detta förfarande såsom onödigtlångdraget och kostsamt. Det hade ocksåkommit att framstå som betungande såvälför som förregeringskansliet. Vidare hade sedanlänge önskemål framförts om en mersmidig markreglering för att åstadkommafärre plankorsningar mellan väg ochjärnväg och därmed en förbättradtrafiksäkerhet. I sammanhanget noteradeutskottet en uppgift i 1993 årsbudgetproposition om att arbete medförslag till en banlag pågick inomregeringskansliet. Utskottet underströkdärvid det angelägna i att en sådan lag- enligt väglagens mönster - skulleinnebära krav påmiljökonsekvensbeskrivningar som ettled i planeringen av nya järnvägar.Den proposition som utskottet nu haratt behandla skall ses mot den sålundaangivna bakgrunden.2 Propositionens huvudsakliga innehållPropositionen innehåller femlagförslag. Dessa avser dels en ny lag,lag om byggande av järnväg, delsändringar i fyra gällande lagar,nämligen fastighetsbildningslagen(1970:988), vattenlagen (1983:291),lagen (1987: 12) om hushållning mednatursresurser m.m. ochanläggningslagen (1973:1149).Ändringarna i de två sistnämnda lagarnaär följdändringar.Huvuddragen i den föreslagnalagstiftningen framgår av enredogörelse i propositionen underrubriken av en ny lagstiftning.Regeringen framhåller inledningsvisatt det nuvarande förfarandet vidbyggande av järnvägar har klara bristernär det gäller anknytningen till övrigsamhällsplanering ochmiljölagstiftning. Förfarandet bör nu -betonar regeringen - inordnas i detsystem för samhällsplanering som redanfinns genom bl.a. NRL och PBL, dvs.lagen om hushållning med naturresurserm.m. och (1987:10).En ökad skyldighet att upprättamiljökonsekvensbeskrivningar och tahänsyn till miljön vid exempelvislokalisering av vissa järnvägar följerav ett EU-direktiv om bedömning avinverkan på miljön av vissa offentligaprojekt. Direktivet har införlivats medsvenska rättsregler på lägre nivå änlag, men dess krav bör nu tillgodosesgenom lagstiftningsåtgärder samordnademed NRL.Vad gäller markåtkomst förjärnvägsändamål framhåller regeringenatt expropriationsförfarandet alltmerframstår som både tidsödande ochkostsamt. Förbättrade möjligheter tillsådan markåtkomst behöver därförtillskapas. Så sker - framgår det avpropositionen - på två sätt. För detförsta innehåller förslaget till lag ombyggande av järnväg en regel om rättför järnvägsbyggare och fastighetsägareatt få mark inlöst, då en järnväg - somtillgodoser ett allmänt transportbehov- skall byggas i enlighet med engällande järnvägsplan. För det andrainnebär förslaget till lag om ändring ifastighetsbildningslagen bl.a. ettundantag, för markbehov för en sådanjärnväg, från lagens skyddsregler.Dessa regler innebär hinder, i princip,mot att fastighetsreglering skertvångsvis, om bebyggd mark tas ianspråk eller om berörd fastighetsvärde minskar i viss omfattning. Detkan förmodas - framhåller regeringen -att järnvägsbyggaren oftast väljer atti första hand använda sig avfastighetsbildningslagen, eftersom deti regel ändå behövs en förrättning förmarkbyten och olika servitutsåtgärder.För den enskilde markägaren, som berörsav markbehovet, kan det vara en fördelatt kunna välja mellan att begärainlösen eller fastighetsreglering.3 Huvuddrag i förslaget till lag ombyggande av järnvägUtskottet redovisar i det följandenågra huvuddrag i regeringens förslagtill lag om byggande av järnväg. Fören mer fullständig redovisning hänvisastill propositionen. Utskottet syftarmed sin redovisning främst till attbelysa den bakgrund mot vilkenmotionsyrkandena skall ses.Redovisningen bör emellertid, jämteredogörelsen ovan för förslaget tilllag om ändring ifastighetsbildningslagen, också kunnaanvändas för att bedöma propositionensvverensstämmelse med de av riksdagenoch utskottet åren 1992 och 1993uttalade önskemålen om innehållet i enbanlag.Enligt 1 kap. 1 och 2 §§ bör lagenobligatoriskt gälla för allt byggandeav järnväg, utom industrispår ochhamnspår uteslutande på egen fastighet,samt för byggande av tunnelbana ochspårväg. Den skall kunna tillämpas ävenför byggande av annan spåranläggningoch vid avstängning av plankorsning.Enligt 2 kap. 1 § skall till grund förbyggande av sådan järnväg som omfattasav lagen alltid finnas en järnvägsplan.Järnvägsplan får även upprättas föravstängning av plankorsning, även omdenna åtgärd inte är att anse sombyggande av järnväg. I 2 § föreskrivsatt järnvägsplanen skall innehålla enmiljökonsekvensbeskrivning enligt 5kap. Till planen skall enligt 3 §fogas en fastighetsförteckning och engenomförandebeskrivning. Planen skallredovisa vilken mark som, permanenteller tillfälligt, behöver tas ianspråk för byggandet av järnvägen.Nödvändiga skyddsåtgärder ochförsiktighetsmått skall framgå avplanen. Enligt 4 § skallmiljökonsekvensbeskrivningen godkännasav berörda länsstyrelser innan den tasin i järnvägsplanen. Enligt 5 § skallden som upprättar en järnvägsplansamråda i fråga om järnvägenssträckning med berörda fastighetsägare,kommuner och länsstyrelser samt medandra som kan ha ett väsentligtintresse i saken. I 7 § föreskrivs attBanverket skall ställa ut enjärnvägsplan för granskning. Av 8 §framgår att järnvägsplanerna skallfastställas av . Vid oenighetmellan och en länsstyrelseskall frågan om fastställelse prövas avregeringen.I 3 kap. finns bestämmelser omtillfälligt ianspråktagande av markm.m. Enligt 1 § kan den som avser attbygga en järnväg efter beslut avlänsstyrelsen ges rätt att få tillträdetill en fastighet för att verkställavissa förberedande åtgärder förbyggande av järnvägen. Enligt 2 § fåråtgärder inom järnvägsmark, somväsentligt kan försvåra områdetsanvändning för järnvägsändamål, inteutföras utan tillstånd.4 kap. har . De grundläggandebestämmelserna härom har återgivitsovan i redogörelsen för propositionenshuvudsakliga innehåll. Det kan härtilläggas att 4 kap. 5 § innehåller enföreskrift om att i mål om inlösen ochersättning skall, som huvudregel,bestämmelserna i expropriationslagen(1972:719) tillämpas.5 kap., som är det sista iregeringens förslag till lag ombyggande av järnväg, innehållerbestämmelser om överklagande m.m.Enligt 1 § får beslut(t.ex. om fastställelse av enjärnvägsplan) överklagas hosregeringen. Beslut av Banverketenligt 3 kap. 2 §, som avser åtgärderinom järnvägsmark vilka kan väsentligtförsvåra områdets användning förjärnvägsändamål, överklagas dock hosallmän förvaltningsdomstol. Enligt 2 §får beslut omtillfälligt ianspråktagande av marköverklagas hos allmänförvaltningsdomstol.4 Motionsförslag4. 1 Tillämpningsområde enligtförslaget till lag om byggandeav järnvägI motion 1995/96:T1 (m) yrkas attriksdagen beslutar om en sådan ändringi regeringens förslag till lag ombyggande av järnväg att spårväg ochtunnelbana inte kommer att omfattas avkrav på järnvägsplan. Frågan regleras i1 kap. 1 §, som gäller lagenstillämpningsområde. Motionärerna anföratt förutsättningarna för anläggande avjärnväg respektive spårväg ochtunnelbana är vitt skilda. Deframhåller bl.a. att spåranläggningarnai de senare fallen så gott somuteslutande berör en och samma kommun.Detta innebär enligt motionärernasmening att planläggningen bättre kanskötas inom ramen för den ordinariekommunala planeringen.4. 2 MiljökonsekvensbeskrivningarI motion T3 (mp) framhålls- att en miljökonsekvensbeskrivning(MKB) bör göras av en frånexploateringsföretaget fristående,oberoende och opartisk instans,- att en MKB alltid skall göras ävenför alternativet icke-exploatering,- att varje MKB bör presenteras på enoffentlig utfrågning,- att en MKB skall kunna överprövas.Motionärerna vill att delssom sin mening ger regeringen tillkänna vad de anfört om utformning,omfattning och genomförande avmiljökonsekvensbeskrivningar i fråga ombl.a. byggande av nya järnvägar, delshos regeringen begär förslag om nylagstiftning angåendemiljökonsekvensbeskrivningar i enlighetmed vad som anförs i motionen.4. 3 dubbla rollI 2 kap. 8 § i regeringens förslag tilllag om byggande av järnväg föreskrivs,som nämnts, att järnvägsplanerna skallfastställas av . Vid oenighetmellan och en länsstyrelseskall frågan om fastställelse prövas avregeringen. Bestämmelsen innebär attBanverket, som är landets dominerande- men inte enda - järnvägsbyggare, fården dubbla rollen att fastställa såvälsina egna som andra järnvägsbyggaresplaner.I motionerna 1995/96:T1 (m) och1995/96:T2 (m) framhålls att denföreslagna ordningen är betänklig frånrättssäkerhetssynpunkt och inte gernågra garantier för ett opartisktagerande från fastställelsemyndighetenssida. I motionerna föreslås attriksdagen i ett tillkännagivande tillregeringen förordar att frågan ägnasvidare uppmärksamhet.4. 4 Domstolsprövning av överklagadebeslut om järnvägsplanerI 5 kap. 1 § i regeringens förslag tilllag om byggande av järnväg föreskrivs,som nämnts, att beslut(t.ex. om fastställelse av enjärnvägsplan) får överklagas hosregeringen.I motion T1 (m) åberopas deneuropeiska konventionen den 4 november1950 angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggandefriheterna, , ochframhålls att denna numera införlivatsmed svensk rätt. Motionärerna betonaratt överklagandeordningen enligt detåtergivna förslaget till lagrum stridermot konventionen. Av dennas artikel 6följer - vill utskottet tillfoga - attenvar, när det gäller prövning av hanscivila rättigheter och skyldigheter,skall vara berättigad till en opartiskoch offentlig rättegång inom skälig tidoch inför en oavhängig och opartiskdomstol som upprättats enligt lag.Motionärerna framhåller att Sverigeunder flera gångerfällts i för demänskliga rättigheterna för brott motdenna artikel. De betonar att enmöjlighet till prövning avjärnvägsplaner i rättslig instans måsteges och yrkar att som sinmening skall ge regeringen detta tillkänna.Motion T2 (m) har i sak samma innehållsom motion T1 (m). Yrkandet äremellertid att avslårregeringens förslag tillöverklagandeordning och beslutar attbesvärsprövning i stället bör ske iförvaltningsdomstol. Det bör enligtmotionärerna ankomma på utskottet attutforma förslag till erforderliglagtext.4. 5 Kostnadsersättning vidfastighetsbildningsförrättningI två motionsyrkanden, T1 (m) yrkande 3och T2 (m) yrkande 3, föreslåsriksdagen i ett tillkännagivande tillregeringen förorda ett för den enskildemer rättssäkert förfarande hosfastighetsbildningsmyndigheten isamband med förrättning vid enjärnvägsutbyggnad. Vad motionärernaavser är det förhållandet att enenskild fastighetsägare, som berörs aven järnvägsutbyggnad, inte har rätttill ersättning för sina kostnader förombud vid denfastighetsbildningsförrättning som kanbli aktuell i sammanhanget. Härigenombegränsas enligt motionärernafastighetsägarens möjligheter atttillvarata sina äganderättsligaintressen i förhållande till Banverketsom regelmässigt företräds av ombud medstor sakkunskap.5 yttrandeI sitt yttrande framhållerbostadsutskottet inledningsvis att detbehandlar förslaget till lag ombyggande av järnväg och motionernaendast i de avseenden som kan ansesberöra bostadsutskottetsberedningsområde. I ett avsnitt avyttrandet med rubriken omlagförslaget framhållerbostadsutskottet följande.Bostadsutskottet ansersammanfattningsvis att en strävan börvara att samordna sektorsplaneringenenligt den nya lagen om byggande avjärnväg med den kommunalamarkanvändningsplaneringen.Utgångspunkten bör därvid vara attjärnvägsplaneringen anpassas till deförutsättningar som ges av densektorsövergripande planering som skermed stöd av PBL. Med denna utgångspunktbör förslaget om att införa en lag ombyggande av järnväg kunna vinnariksdagens bifall. Bostadsutskottetanser dock att det finns skälatt på nytt överväga formerna för densektorsinriktade trafikplaneringen i deavseenden som den har betydelse förmarkanvändningsplaneringen. Det finnsdärvid skäl att överväga en starkarekoppling till PBL för de planinstrumentsom finns såväl i väglagen som i det nuaktuella lagförslaget omjärnvägsplanering.6 Utskottets ställningstagande6. 1 Allmänna synpunkterSom utskottet framhållit inledningsvisuttalade önskemål omen banlag, med väglagen som förebild, isyfte att påskynda beslutsprocessen vidjärnvägsbyggen. Vidare gjorde utskottetår vissa uttalanden om behovet avny lagstiftning - i former som tryggarrättssäkerheten - för att förbättramarkåtkomstmöjligheterna förjärnvägsändamål. Därigenom kunde enligtutskottet järnvägsinvesteringarnapåskyndas och antalet plankorsningarmellan väg och järnväg minskas i syfteatt förbättra trafiksäkerheten.Utskottet betonade också vikten av attlagstiftningen i fråga skulle innebärakrav på miljökonsekvensbeskrivningarsom ett led i planeringen av nyajärnvägar.Propositionens lagförslag synesutskottet väl ägnade att tillgodoseriksdagens önskemål om huvudsyftet meden banlag - att förbättra möjligheternatill markåtkomst för järnvägsändamål.Mot bakgrund av riksdagsuttalandet omen banlag med väglagen som förebildvill utskottet erinra om attjärnvägsmark - enligt huvudregeln igällande lagstiftning - utgörfastigheter. Som sådana är de föremålför äganderätt. I propositionenföreslås ingen ändring i dettaavseende. Någon banrätt , liknande dennyttjanderätt som vägrätten utgör, ärdet således inte fråga om. Dennaskillnad i jämförelse med väglagenförklaras i propositionen med attjärnvägsbyggen i större utsträckning änvägbyggen lokalt uppfattas som ingrepp,som inte kompenseras av någon direktnyttoeffekt. Detta förhållande -betonar regeringen - liksom denomständigheten att medborgarna i dagställer högre krav på rättssäkerhet änvid vägrättens tillkomst, talar för enmer ingående och mer kvalificeradprövning vid tvångsförvärv av mark förjärnvägsändamål. Utskottet gör för sindel samma bedömning och återkommer idet följande till de motionsledesaktualiserade synpunkterna påenskildheter i propositionen, avseendeinte minst rättssäkerhetsfrågor.Utskottet kan konstatera attbostadsutskottets yttrande, i den deldet innehåller allmänna synpunkter,huvudsakligen berörmarkplaneringsfrågor. Av yttrandetframgår också att bostadsutskottet intemotsätter sig att antarförslaget till lag om byggande avjärnväg.6.2 Tillämpningsområde enligt förslagettill lag om byggande avjärnvägVad gäller de motionsledesuppmärksammade frågorna vill utskottettill en början erinra om yrkande 4 imotion T1 (m), som gällertillämpningsområdet, enligt 1 kap. 1 §,för den föreslagna lagen om byggande avjärnväg. Motionärerna vill, somnämnts, att tunnelbana och spårvägundantas från tillämpningsområdet.I sitt yttrande över dettamotionsyrkande framhållerbostadsutskottet att plan- ochbygglagens planinstrument inormalfallet bör användas för mark-användningsplanering av allmäntintresse. fortsätter:Detta utesluter inte att en merdetaljerad planering utifrånsektorsbehoven behövergenomföras för att åstadkomma eneffektiv genomförandeprocess. Kravet påjärnvägsplan innebär också attjärnvägsbyggaren måste redovisa bl.a.en miljökonsekvensbeskrivning ochplanerade skyddsåtgärder. Vad gällerbyggande av järnväg, tunnelbana ochspårväg inom detaljplanelagt område kani och för sig anföras att en allsidigprövning och planering av projektetborde kunna ske inom ramen fördetaljplanearbetet, men vissabegränsningar av denna möjlighetframhålls i propositionen. Regeringenhänvisar således till attRegeringsrätten i ett avgörandefastslagit att endast anläggningar somkan omfattas av kraven i 3 kap. PBL -om krav på byggnader m.m. - måsteutföras i enlighet med bestämmelserna idetaljplan eller områdesbestämmelser.Anläggningar som inte är angivna i 8kap. PBL - om bygglov m.m. - anseskunna utföras utan att bestämmelser idetaljplan behöver iakttas. Regeringenanför i propositionen att fråganbehöver utredas vidare. Tills vidareförordas att lagen ges den föreslagnaomfattningen, dvs. inklusivetunnelbanor och spårvägar.Även bostadsutskottet anser att denfråga om detaljplanens tillämpning påjärnvägar och vissa anläggningar somaktualiseras genom Regeringsrättensavgörande bör bli föremål för vidareöverväganden. Därvid kan inte uteslutasmöjligheten att genomföra sådanaändringar i PBL att lagen omjärnvägsbyggande kan behöva revideras ivissa avseenden. På de grunder somregeringen angivit i propositionenanser utskottet emellertid att deföreslagna bestämmelserna om lagenstillämpningsområde nu bör accepteras.Motion 1995/96:T1 (m) yrkande 4 börsåledes avstyrkas.Trafikutskottet delar regeringens ochbostadsutskottets uppfattning atttunnelbanor och spårvägar tills vidarebör ingå i tillämpningsområdet enligt 1kap. 1 § för den föreslagna lagen ombyggande av järnväg. Lagförslagettillstyrks fö1jaktligen, såvitt avser 1kap. 1 §, medan motion T1 (m) yrkande 4avstyrks.6. 3 MiljökonsekvensbeskrivningarBestämmelser om enmiljökonsekvensbeskrivning i sambandmed järnvägsutbyggnader återfinns i 2kap. 2 och 4 §§ i regeringens förslagtill lag om byggande av järnväg. Imotion T3 (mp) föreslås, som nämnts,att i ett tillkännagivandetill regeringen gör vissa uttalanden omutformning, omfattning och genomförandeav miljökonsekvensbeskrivningar i frågaom bl.a. byggande av nya järnvägar.Vidare begärs förslag om nylagstiftning på området. Däremotframläggs inte något förslag om attregeringens förslag, enligt de nämndaparagraferna, bör ändras.I sitt yttrande över de båda yrkandenai motionen framhåller bostadsutskottetföljande.Som bostadsutskottet uppfattatyrkandena i motionen avser de vilkagenerella krav som bör ställas påmiljökonsekvensbeskrivningar, såledesinte endast vad avserjärnvägsutbyggnader. Frågan om vilkakrav som skall ställas påmiljökonsekvensbeskrivningar i olikasammanhang har varit föremål föröverväganden i samband med arbetet medatt utarbeta en miljöbalk.Miljöskyddskommittén lämnade förslag ifrågan i sitt huvudbetänkande (SOU1993:27). pågår ettarbete med att utveckla och kompletteratidigare förslag till miljöbalk inomramen förMiljöorganisationsutredningensberedning. anser attpågående överväganden bör avvaktas ochförordar därför att motion 1995/96:T3(mp) avstyrks.Trafikutskottet, för sin del, göringen annan bedömning änbostadsutskottet och avstyrkerföljaktligen motion T3 (mp).6.4 dubbla rollI motionerna T1 (m) och T2 (m) yrkasatt som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionernaanförts om dubbla roll.Yrkandena skall ses mot bakgrund avföljande lydelse i 2 kap. 8 § iregeringens förslag till lag ombyggande av järnväg: En järnvägsplanfastställs av efter samrådmed berörda länsstyrelser. Motionärerna erinrar om attbestämmelsens innebörd är att Banverketfastställer såväl sina egna som andrajärnvägsbyggares planer och framhålleratt en sådan ordning är betänklig frånrättssäkerhetssynpunkt. Något förslagom ändring av regeringens förslagframläggs inte i motionerna, menriksdagen bör - yrkar motionärerna - iett tillkännagivande till regeringenförorda att frågan ägnas fortsattuppmärksamhet.I sitt yttrande över de bådamotionsyrkandena framhållerbostadsutskottet följande.Bostadsutskottet instämmer i att denvalda ordningen för fastställelse avjärnvägsplaner kan ifrågasättas urolika aspekter. Som klart framgår avpropositionen anser emellertid ävenregeringen att den valdafastställelseordningen är mindrelämplig och bör bli föremål för vidareöverväganden.