bet · GI01FiU18 · 1995-05-02 00:00:00 — och statlig lokalförsörjning (prop. 1994/95:100bil. I detta betänkande behandlar utskottet de delar av budgetpropositionen(bilaga 8, ) som berör och Statenslokalförsörjningsverk.Utskottet tillstyrker förslagen till anslag inom här nämndaverksamhetsområden och godkänner förslagen till inriktning avbesparingsåtgärder inom dessa områden. Vidare godkänner utskottetFastighetsverkets treårsplan för investeringar och tillstyrker att verketslåneram i får uppgå till totalt 7 miljarder kronor.I betänkandet behandlas fyra motioner från allmänna motionstiden som tar uppfrågor rörande förvaltningen av kulturfastigheter, möjligheter förinlandssågverken att få utnyttja tillgången på skogsråvara väster omodlingsgränsen och ett bemyndigande om försäljning av . Utskottetavstyrker samtliga motioner.En gemensam reservation från ledamöter tillhörande Moderata samlingspartiet,liberalerna och Kristdemokratiska samlingspartiet rörandeförsäljning av har fogats till betänkandet. Därutöver har tvåsärskilda yttranden avlämnats. Regeringen föreslår i proposition 1994/95:100 bilaga 8 Finansdepartementetdels under littera B och statlig lokalförsörjning(s. 45--48)att godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inomfastighetsförvaltning och statlig lokalförsörjning för budgetåren 1997 och 1998som regeringen förordar (avsnitt B 1 och B 2),dels under punkt B 1 (s. 45--47)att till för /96anvisar ett ramanslag på ,dels under punkt B 2 (s. 47--48)att till Täckning av merkostnader för lokaler m.m. för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på ,dels under punkt B 3 (s. 48--52)1. att godkänner den nya treårsplanen för Investeringar m.m. tillStatens fastighetsverk i enlighet med vad regeringen förordat,2. att godkänner den låneram för Investeringar m.m. vad avser des.k. väntelägesfastigheterna i enlighet med vad regeringen förordat,3. att bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån i för Investeringar m.m. ienlighet med vad regeringen förordat,4. att till för /96 anvisarett anslag på ,dels under punkt B 4 (s. 52--53)att till Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och riketsfästningar för /96 anvisar ett reservationsanslag på75 . 1994/95:Fi401 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts angående behovet av underhåll,bevarande och skyddande av Dämmans fyr (kronoholmen Dämman) i kommun,län.1994/95:Fi402 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillgodoseråvarubehovet för sågverken i inland.1994/95:Fi403 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkulturstiftelser för förvaltning av historiska byggnader.1994/95:N298 av m.fl. (m) vari yrkas3. att beslutar bemyndiga regeringen att sälja AB.UtfrågningGeneraldirektör , , har införutskottet gett sina synpunkter på ärendet. och handhar frågorrörande statlig fastighetsförvaltning och lokalförsörjning.Statens lokalförsörjningsverkAnslaget till LokalförsörjningsverketStatens lokalförsörjningsverk är en efterfrågestyrd stabs- ochservicemyndighet, med huvuduppgift att lämna råd och stöd till regeringen ochde statliga myndigheterna i fråga om lokalförsörjning. Det övergripande måletför stabsfunktionen är att på uppdrag av regeringen tillhandahålla ettobjektivt och professionellt stöd på lokalförsörjningsområdet. Det övergripandemålet för servicefunktionen är att erbjuda statliga förvaltningsmyndigheter detjänster de efterfrågar på lokalförsörjningsområdet.Statens lokalförsörjningsverk inledde sin verksamhet den 1 januari 1993.Anslaget för /94 uppgick till något mer än 56 miljoner kronor.Regeringen bedömer nu att en anslagsnivå på ärtillräcklig för verkets nuvarande uppgifter.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till anslag förLokalförsörjningsverket för /96.Täckning av merkostnader för lokaler m.m.Statens lokalförsörjningsverk svarar för kostnader för tomma lokaler, förvissa övergångsvisa lokalkostnader i samband med myndigheters flyttningar samtför vissa avtal mellan staten och andra huvudmän, t.ex. i fråga omundervisningssjukhusen. För detta ändamål disponerar verket ett anslag förtäckning av merkostnader i avvaktan på att tomma lokaler kan avvecklas, attbefintliga hyreskontrakt löper ut etc. Verket skall redovisa vilka utgifter somskall belasta anslaget B 2 Täckning av merkostnader för lokaler m.m. tillFinansdepartementet varje halvår.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen att ett förslagsanslag på35 för /96 anvisas för här angivet ändamål.Statens fastighetsverkFastighetverkets verksamhet och finansieringStatens fastighetsverk har till uppgift att förvalta byggnader ochmarkområden som skall förbli i statlig ägo. I samband med bolagisering avByggnadsstyrelsen, och har fastigheter av nationelltkulturintresse överförts till . Från försvaret har överförtsfästningar av riksintresse. Efterhand kan även överföring av fastigheter frånandra statliga myndigheter komma att aktualiseras.Fastighetsbeståndet består av:Statliga fastigheter tillhörande det nationella kulturarvet.Regeringsbyggnaderna och statens donationsfastigheter.Statens utrikesfastigheter.Statliga markområden från den s.k. domänfonden.Ägaransvaret för domänfonden överfördes till per den 1januari 1994. skall enligt nu gällande avtal med staten svara förden operativa förvaltningen av dessa markområden som längst till 1996-06-30.Fastighetsverket förvaltar även ett antal universitets- ochhögskolefastigheter, dels s.k. väntelägesfastigheter som efterhand avsesöverföras till , dels s.k. utredningsfastigheter somkräver ytterligare utredning innan förvaltare utses. Till den senare kategorinräknas också de fastigheter verket förvärvat för den verksamhet som bedrivs avStatens institutionsstyrelse, civilförsvarsförråd och fastigheter för Sverigeslantbruksuniversitet (SLU). SLU-fastigheterna har under verksamhetsåretöverförts till SLU. Därutöver förvaltar verket på uppdrag byggnader(fastighetsdrift) samt av UD inhyrda ambassader, kanslier m.m. Den ekonomiskastyrningen av verksamheten sker genom ett av regeringen fastställtavkastningskrav på verkskapitalet.Fastighetsverkets fastigheter indelas redovisningsmässigt i två grupper --dels s.k. hyresfastigheter som långsiktigt ger ett positivt driftnetto, delss.k. bidragsfastigheter som långsiktigt ger ett negativt driftnetto, t.ex.kungliga slott och fästningar. Överskottet från hyresfastigheterna får behållasav och användas bl.a. till finansiering avbidragsfastigheternas underskott och till underhållsåtgärder m.m. Investeringarfinansieras genom lån i Riksgäldskontoret.Avkastningen på det totala verkskapitalet för /94 uppgick tillnära . Det totala överskottet i verksamheten uppgick till 344 miljonerkronor. Bidragsfastigheterna har belastat överskottet med 34 miljoner kronor.Nivån på verkets överskott kommer emellertid inte att bestå eftersomväntelägesfastigheterna successivt skall föras över till annan huvudman. Ibudgetpropositionen framhålls att det samlade resultatet för följaktligen kommer att minska kraftigt . Den långsiktiga intjäningsförmågan i verket bedöms dock somgod, vilket innebär att verkets övergripande uppgift att vårda och utveckla denatur- och kulturvärden av nationell betydelse som verket givits ansvar för börkunna fullföljas.Utskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen att Fastighetsverketför /96 anvisas ett anslag på 1 000 kr.Fastighetsverkets investeringsverksamhetFastighetsverket redovisar en rullande treårig investeringsplan.Denna investeringsplan omfattar inte de kungliga slotten och rikets fästningar,vilka i stället behandlas under ett särskilt anslag som utskottet behandlarlängre fram i betänkandet.För /95 uppgick den totala låneramen för investeringar till7 miljarder kronor. Investeringsbehovet för Statens fastighetsverks ordinarieverksamhet under /96 beräknas uppgå till ca 600 miljoner kronor.För de fastigheter som förvaltas av ,väntelägesfastigheter, beräknas investeringsbehovet också uppgå till ca 600miljoner kronor. Den tidigare ramen för upplåning i har sattsnågot högre än det beräknade medelsbehovet, eftersom deterfarenshetsmässigt kan inträffa förändringar av investeringsvolymer. Ibudgetpropositionen föreslås att Statens fastighetsverks ram för upplåningfastställs till även för /96 eftersom deredovisade investeringarna bedöms kunna rymmas inom denna ram och att det börankomma på regeringen att vid oförutsedda händelser eller mindre förändringarfå justera ramen i erforderlig omfattning.De större byggnadsprojekt som verket avser att påbörja under perioden1995/96--1998 är följande:1. ordinarie fastighetsbeståndProjekt över 50 miljoner kronor:Ombyggnad av kemiskt övningslaboratorium vid (inrymt iRiksmuseets fastighet).Återuppbyggnad av vid slott.En samnordisk ambassadanläggning byggs i Berlin.Ombyggnad av , etapp 2.Ombyggnad av gamla Riksarkivet.Projekt inom kostnadsramen 20--50 miljoner:Ombyggnad av kv. större, östra delen för regeringskanslietsbyggnader.Ombyggnad av stora , Artillerigården, Stockholm.Nybyggnad av kansli och chefsbostad för ambassaden i Kiev.Nybyggnad av bostäder för ambassadpersonal i Peking.2. väntelägesfastigheterProjekt över 50 miljoner kronor:Ny- och ombyggnad av Kungl. Tekniska högskolan.Ny- och ombyggnad av vid Uppsalauniversitet.Ombyggnad av kv. Kemicum vid universitet.Nybyggnad av centrum för experimentell biomedicin vid universitet.Projekt inom kostnadsramen 20--50 miljoner kronor:Ombyggnad av Södra husen, etapp IV--VI vid universitet.Ombyggnad av vid universitet.Ombyggnad av f.d. vid universitet.Om- och tillbyggnad av Ekonomicentrum, universitet.Ombyggnad av djurhus för immunologi vid för botaniska institutionen vid universitet.Ombyggnad av Idrottshögskolan.Utskottet har ingen erinran mot den i budgetpropositionen föreslagnainvesteringsplanen för , den föreslagna låneramen om7 miljarder kronor och förslaget att bemyndiga regeringen att besluta om attFastighetsverket får ta upp lån i för de planeradeinvesteringarna.Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningarI budgetpropositionen 1992/93:100 bilaga 8 föreslog regeringen att enkostnadsram om skulle anslås för restaureringsarbeten underen tioårsperiod. godkände regeringens restaurerings- ochinvesteringsplaner för de kungliga slotten och rikets fästningar. Kostnadernaför dessa arbeten skall enligt beslut anslagsfinansieras (jfr1992/93:FiU26). tilldelades därför för budgetåret1993/94 ett reservationsanslag benämnt restaureringsarbeten vid de kungligaslotten och rikets fästningar. För /96 föreslås ibudgetpropositionen att anvisas för här nämndarestaureringsarbeten.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen.Inriktningen av besparingsåtgärder för budgetåren 1997 och 1998Utgiftsutvecklingen för den statliga fastighetssektorn framgår av följandetabell.Utgiftsutvecklingen för fastighetsförvaltning och statlig lokalförsörjning()Utgift Anvisat Förslag Varav beräknat Beräknad utgift1993/94 1994/95 1995/- juni 96 1997* 1998*208,3 179,0 141,2 93,6 -6,0 -6,0* Prisnivå 1995/96De anslag som -- räknat på budgetår fram till -- förutsesminska i omfattning är anslagen B 1 och B 2 till Lokalförsörjningsverket.Utskottet tillstyrker inriktningen av de besparingsåtgärder som föreslås ipropositionen.Motioner om statlig fastighetsförvaltningDämmans fyrI motion Fi401 av () anförs att tiden nu är mogen attförklara fyrplatsen i som riksintresse för kulturmiljövårdenoch att eventuellt få den statligt skyddad som byggnadsminne.På kronholmen Dämman byggdes en fyr som vägledde många sjöfarande iKalmarsund, innan den tjänst släcktes ochersattes med en modern automatiserad fast fyr, som byggts på s.k. kasun ochförankrats ca en halv distansminut sydost om den gamla fyren. Det finnsintressenter, som är villiga att diskutera såväl huvudmannaskap som tillsyn ochreparationsarbeten av fyren. Förutsättningen torde dock vara att fyren stannari statlig ägo, att åtgärder vidtas för att hindra fyrplatsens raseringoch att likaledes åtgärder vidtas för att återställa och bevara fyrplatsen, ettkulturhistoriskt objekt av mycket stort värde. Motionären föreslår även att manbör överväga att skydda Dämman genom att förklara fyrplatsen som byggnadsminne.Utskottet vill med anledning av motion Fi401 (c) anföra följande.I anslutning till ombildning av den dåvarande fattadesbeslut om att överföra förvaltningen av kronoholmarna till Fastighetsverket.Det är bl.a. verkets uppgift att förvalta viktiga kulturminnesmärken på ettsådant sätt att de bevaras för framtida generationer. Vad gäller Dämmansfyrplats försökte sälja fyrplatsen till en intressent som kunde ståför ett rimligt underhåll.På grund av att kostnaderna för att återställa och underhålla Dämman varalltför höga för att intressera en privat ägare har emellertid inte detta varitmöjligt. Utskottet har från erfarit att, i den mån Dämman inteär möjlig att avyttra, verket skall svara för underhållet för att säkra Dämmansfortbestånd.Utskottet vill här erinra om att uppgiften att förklara en byggnad sombyggnadsminne inte är en riksdagsfråga. Denna uppgift åligger ivarje län. Att få en byggnad förklarad som byggnadsminne kan ske genom att deenskilda personer eller organisationer som ser detta som angeläget lämnar inansökan därom till den aktuella länsstyrelsen.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motionFi401 (c).Skogsråvara till inlandssågverken i NorrbottenI motion Fi402 av () framhålls att skogsråvarutillgångenhar stor betydelse för sågverken och massaindustrierna i . Sågverkoch viss förädlingsindustri är basnäringen i flertalet inlandskommuner. Storaskogsägare i inlandet, t.ex. , investerar nu och ökar produktionen vidsina kustindustrier och därmed går mycket stora volymer skogsråvara fråninlandet till kusten. Vid samgåendet mellan Statens skogsindustrier och DomänAB -- -- undantogs förutom nationalparker, naturreservat ochurskogsreservat även all statlig mark väster om odlingsgränsen. Denna marköverfördes till och förvaltas nu av . I motionen anförsatt hundratusentals hektar produktiv skogsmark i omedelbar anslutning tillskogsodlingsgränsen skulle kunna upplåtas för avverkning. För att tillgodosenatur- och miljövårdsintressen bör det ske genom småskaligt skogsbruk. Omhälften av den årliga tillväxten, , gjordestillgänglig skulle råvara till inlandssågverken kunna tillgodoses och mångaarbetstillfällen tillkomma. För att möjliggöra detta måste, menar motionären,upplåta mark genom arrenden eller på annat sätt säljaskogsråvara till de inlandssågverk som annars riskerar nedläggning.Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Efter bolagiseringen avDomänverket och ombildningen av beslöt attskogsmarken väster om odlingsgränsen skall förvaltas av . Denfaktiska förvaltningen av detta område ombesörjs fram t.o.m. den 1 juli 1996av . Efter detta datum kommer den faktiska förvaltningen attövertas av . Den avverkning och försäljning avskogsråvaran som -- utifrån bl.a. miljöpolitiska restriktioner -- är möjlig attgenomföra skall emellertid ske på affärsmässiga grunder. Vad utskottet häranfört innebär att även inlandssågverken, i konkurrens med andra företag somefterfrågar skogsråvaror, efter kommer att få möjlighet attutnyttja denna råvarutillgång. Försäljningen av skogsråvara kommer, enligt vadutskottet erfarit från , att ske i sådana former att ävenmindre sågverk skall kunna lämna anbud på skogsråvaran.Mot bakgrund av vad utskottet här anfört synes motionens syfte varatillgodosett. Yrkandet i motion Fi402 (m) avstyrks sålunda.Den statliga förvaltningen av kulturbyggnaderDen statliga kulturpolitiken har, sägs det i motion Fi403 av StenTolgfors och (), präglats av bristande förmåga att ta tillvaramänniskors engagemang för det svenska kulturarvet. Vården och driften av mångahistoriska byggnader, museer och kulturella institutioner har skett och skerinom ramen för offentlig sektor. Betydande ekonomiska och verksamhetsmässigavinster skulle kunna göras genom att förutsättningar för en mer allsidigfinansiering av verksamheten, samt för tillvaratagande av ideella insatser,skapas i . Motionärerna förordar att en eller flera rikstäckandehistoriska kulturstiftelser formeras, med uppgift att förvalta statligahistoriska byggnader som t.ex. slott och minnesmärken. Stiftelseformenmöjliggör också ökad mångfald i finansieringen av verksamheten viamedlemsavgifter i stödföreningar, enskilda bidrag, sponsring, kommersiellaintäkter och statligt stöd. Stöd från staten kan utgå, dock inom existeranderamar, t.ex. som grundplåt för verksamheten eller driftsbidrag. I den ökademarknadsorientering som stimuleras fram ligger både en popularisering av detkulturella utbudet och drivkrafter för effektivt resursutnyttjande. Eftersomfler än staten kommer att medverka till stiftelsens finansiering ochmedlemmarnas ideella arbetsinsatser kan sänka kostnaderna, så är det enligtmotionärerna mycket som talar för att statens åtaganden stegvis kan minskasutan att verksamhetens kvalitet försämras.En lämplig väg är enligt motionärerna att regeringen låter utreda formernaför den ovan beskrivna verksamheten, för att sedan återkomma till medförslag till inriktning av ett överförande av förvaltningen av statligahistoriska byggnader till historiska stiftelser.Utskottet vill med anledning av motion Fi403 (m) anföra följande.Som utskottet inledningsvis i detta betänkande redogjort för har efterombildningen av , fått till uppgift att bl.a.förvalta de statliga fastigheter som tillhör det nationella kulturarvet. Engrundläggande och viktig del i verkets uppgifter är att levandegöra och bevarabyggnader och miljöer. Innebörden av detta är att ge allmänheten tillträde tilldessa byggnader och den närliggande miljön men också att utarbeta och spridainformation om fastigheterna och möjliggöra för lokala intressen att utnyttjadessa fastigheter.Det bör i detta sammanhang även nämnas att regeringen i september 1988tillkallade en särskild utredare för att utreda frågan om förvaltning av vissakulturmiljöer. I betänkandet Att förvalta kulturmiljöer (SOU 1991:64) tarutredaren bl.a. upp frågor som behandlas i den nu aktuella motionen.Kulturutskottet uttalade (1991/92:KrU18) att den lösning avförvaltningsproblemen som under vissa förutsättningar föreslagits av utredarenoch som skulle innebära inrättandet av en nationell stiftelse förkulturmiljöförvaltning synes ha så många fördelar att utskottet ville förordaatt förslaget möjligt blev föremål för ingående överväganden. Därvidborde, framhöll kulturutskottet -- med hänsyn till intresset av attkulturmiljöerna är tillgängliga för allmänheten -- särskild uppmärksamhet ägnasåt tillgänglighetsfrågan. Vid övervägandena skulle självfallet hänsyn tas tillinnehållet i de beslut som kan komma att fattas då det gällerformerna för statens ägande och förvaltning av fastigheter.Med anledning av kulturutskottets betänkande gjorde etttillkännagivande med den innebörd som här redovisats.Förslagen i den här nämnda utredningen är alltjämt under behandling iKulturdepartementet. Av regeringens redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen (skr. 1994/95:15 s. 144) framgår att sedanförvaltningen av statens slott m.m. har överförts till Fastighetsverketfortsätter beredningen av frågan om en nationell stiftelse som en del avkulturmiljöförvaltningen. Utskottet har även erfarit att en interdepartementalarbetsgrupp kommer att tillsättas för att bl.a. behandla frågan omstiftelseformen kan utnyttjas när det gäller icke-statliga kulturfastigheter.Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet motion Fi403 (m).Försäljning av motion N298 yrkande 3 av m.fl. (m) anförs att över helavärlden har det genomförts omfattande program för privatiseringav statliga företag. Skälen har i stort varit desamma oavsett vilka sominnehaft regeringsmakten. Spridning av ägandet, tydligare ägarroll, renodlingav statens roll i ekonomin, minskad statsskuldsättning och starkare,kommersiellt mer kompetenta företag har varit några av de viktigaste motiven.Det finns, menar motionärerna, inte något självändamål i ett statligtföretagande som binder skattepengar och förhindrar angelägna verksamheter.I motionen anförs att med sitt stora kommersiellafastighetsbestånd har en stor potential. Bolaget har ett starkt behov av ettstrikt kommersiellt beslutsfattande. Av detta följer, enligt motionärerna, attVasakronan AB är ett av flera statliga företag (yrkande 3 i motion N298 (m))där en försäljning bör påbörjas.Bl.a. med hänsyn till det rådande läget på fastighets- och aktiemarknadensaknar, enligt utskottets mening, en försäljning av aktualitet.Det kan även nämnas att regeringen bereder frågan om vilka principer som skallgälla vid försäljning av statliga företag. Utskottet avstyrker därför motionN298 (m) yrkande 3. beträffande anslag till Statens lokalförsörjningsverkatt med bifall tillproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt B 1till för /96 under sjundehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,2. beträffande anslag till Täckning av merkostnader för lokaler m.m.att med bifall tillproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt B 2till Täckning av merkostnader för lokaler m.m. för /96under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,3. beträffande verksamhet och finansieringatt med bifall tillproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt B 3 yrkande 4till för /96 under sjundehuvudtiteln anvisar ett anslag på ,4. beträffande investeringsverksamhetatt med bifall tillproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt B 3 yrkandena 1--3dels godkänner den nya treårsplanen för Investeringar m.m. till i enlighet med vad regeringen förordat,dels godkänner en låneram på förInvesteringar m.m. vad avser de s.k. väntelägesfastigheterna,dels bemyndigar regeringen att besluta om att fårta upp lån i för Investeringar m.m. inom en låneram på totalt7 miljarder kronor,5. beträffande anslag till Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten ochrikets fästningaratt med bifall tillproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt B 4till Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningarför /96 under sjunde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå ,6. beträffande inriktningen av besparingsåtgärder för budgetåren 1997 och1998att godkänner inriktningen av de iproposition 1994/95:100 bilaga 8 under littera Bförordade besparingsåtgärderna inom fastighetsförvaltning och statliglokalförsörjning för budgetåren 1997 och 1998,7. beträffande Dämmans fyratt avslår motion1994/95:Fi401,8. beträffande skogsråvara till inlandssågverken i Norrbottenatt avslår motion1994/95:Fi402,9. beträffande den statliga förvaltningen av kulturbyggnaderatt avslår motion1994/95:Fi403,10. beträffande försäljning av ABatt avslår motion1994/95:N298 yrkande 3.res. (m, fp, kds)den 2 april 1995På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), PerOlof (), (), (), (), ArneKjörnsberg (s), (), (), (), (), (), (), RoyOttosson (mp), (), Per () och (). Försäljning av (mom. 10)(), (), (), (), Per () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Bl.a.med" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse:Utskottet vill med anledning av motion N298 (m) yrkande 3 anföra följande.Under perioden 1991--1994 genomfördes ett omfattande statligtprivatiseringsprogram i som inbringade , gavca 400 000 nya aktiesparare och skapade de två mest spridda -- i förhållandetill befolkningen -- köpta folkaktierna i . Endast privatiseringar viagratisaktier har gjort en större andel av befolkningen i något enskilt landtill aktieägare. Köpet av folkaktierna betalades med sparmedel, och de nyaägarna uppgav till att de såg köpen som långsiktiga investeringar.De viktigaste motiven till en fortsatt privatisering av statliga företag ären spridning av ägandet, tydligare ägarroll, renodling av statens roll iekonomin, minskad statsskuldsättning och starkare, kommersiellt mer kompetentaföretag.Det finns i detta sammanhang anledning att understryka att det inte finnsnågot självändamål i ett statligt företagande, som binder skattepengar ochförhindrar andra angelägna verksamheter.