bet · GI01FiU19 · 1995-05-30 00:00:00 — Enändring på sammanlagt bör påmotsvarande sätt göras på inkomstsidan under inkomsttitelnMervärdesskatt.Utskottet tillstyrker -- med den ändring som ovan berörts --regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrkermotionerna Fi31 (m) yrkande 11, Fi37 (v) yrkandena 11 och12, Fi218 (v) yrkande 9, Fi310 (m) och Fi313 (v).Övriga kommunalekonomiska frågorÖversyn av kommunallagens ekonomikapitelI motion Fi37 av m.fl. (v) anförs att dennuvarande kommunallagen är oklar i sin definition om vad sommenas med god ekonomisk hushållning. I praktiken har det tolkatssom om ett landsting eller en kommun skall ha sin budget ibalans . Enligt motionen välkomnarVänsterpartiet ett förtydligande på detta område i enlighet medvad regeringen förordar i propositionen.Utskottet konstaterar att regeringen i propositionenanmält att den avser att skyndsamt göra en översyn avkommunallagens bestämmelser om ekonomisk förvaltning. Översynenskall syfta till att skapa bättre förutsättningar för kommuneroch landsting att åstadkomma en god ekonomisk hushållning. Detskall därför utarbetas ett förslag om hur kravet på balanseradbudget skall uttryckas i kommunallagen. Vidare skall förslagutarbetas om en lagreglering av kommunernas låneverksamhet.Även utskottet välkomnar att den aviserade översynen kommertill stånd. Någon särskild åtgärd från sida medanledning av vad som anförs i motionen är inte påkallad.Utskottet föreslår därför att motion Fi37 yrkande 4 avslås.TvångsförvaltningI propositionen anförs att den svenskakommunallagstiftningen, i motsats till vad som gäller i Norgeoch , inte innehåller några bestämmelser om hur manhanterar problem som uppstår när kommuner och landsting inte kanfullgöra sina betalningsförpliktelser. Regeringen anmäler sinavsikt att utarbeta ett förslag till lagstiftning som syftartill att hantera det nämnda problemet. Genom en sådanlagstiftning, sägs i propositionen, skapas en ökad klarhet omhur problem med bl.a. lånebetalningar och borgensförbindelserskall lösas om de faktiskt uppkommer.Enligt motion Fi32 av m.fl. (fp) kan detvara motiverat att göra en översyn av kommunallagensekonomikapitel med ungefär den inriktning som anges ipropositionen. Däremot är motionärerna negativa till atttvångsförvaltning av kommuner som inte fullgör sinabetalningsförpliktelser skall införas. En sådan skulle innebäraen frestelse för kommunalpolitiker att kortsiktigt vinnaväljarnas gunst genom att uppskjuta impopulära men nödvändigaåtgärder.I motion Fi37 av m.fl. (v) avvisas medkraft alla förslag till tvångsförvaltning av landsting ochkommuner. Det är fullständigt oacceptabelt och strider enligtmotionärerna mot den grundlagsfästa kommunala självstyrelsen. Enpolitisk förebild för sådana åtgärder kan, sägs i motionen,hämtas inte bara från och utan också frånStorbritannien. Där använde en liknandestatlig politik mot "trilskande" brittiska städer under1980-talet.I sitt yttrande KU6y pekar på attfrågan om statlig förvaltning av kommun i betalningssvårighetermåste ses från utgångspunkten att kommunerna enligtregeringsformen är tillförsäkrade en självstyrelse.Konstitutionsutskottet förutsätter därför attgrundlagsenligheten av det aviserade förslaget kommer attutredas ordentligt innan det läggs fram.Finansutskottet anser i likhet med regeringen att fråganom en lagreglering av hur man från statlig sida kan hanterasituationer när en kommun eller ett landsting inte kan fullgörasina betalningsförpliktelser bör prövas. Utskottet utgår frånatt de synpunkter som anlagt pågrundlagsfrågan övervägs av regeringen i samband medutredningsarbetet. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi32 (fp) yrkande 14 och Fi37 yrkande 3.Kommunal redovisningI motion Fi41 av och () ställskrav på en utredning om en redovisningslag.Motionärerna pekar på att den intensifierade pensionsdebattenriktat uppmärksamheten på det allvarliga i att kommunernaspensionsskulder inte redovisas på samma sätt som sker inäringslivet. Det finns också andra brister i den kommunalaredovisningen. Så har t.ex. enligt motionärerna vissa kommunerskrivit upp värdet på sitt fastighetsbestånd med det belopp sommotsvarar pensionsskulden. Ytterligare ett redovisningsproblem,sägs i motionen, som uppmärksammats i samband med de kommunalaboksluten är den diffusa gränsdragningen mellanfastighetsinvesteringar och fastighetsunderhåll.I motion Fi307 av m.fl. (m) sägs att det inte finns något regelverk som styr upp den kommunalaredovisningen så att korrekta jämförelser kan göras mellan olikakommuner och över tiden, t.ex beträffande koncernförhållanden,värderingsfrågor och pensionsavsättningar. Mot denna bakgrundbör enligt motionärerna en bokföringslag för kommuner införas.Utskottet vill peka på att regeringen i propositionenanmält att en skyndsam översyn av kommunallagens bestämmelser omekonomisk förvaltning skall ske. Som motiv för översynen angesbl.a. kommunernas och landstingens hantering av sinapensionsåtaganden, borgensåtaganden och upplåning liksomutförsäljningen av egendom. Utskottet utgår från attflera av de frågor som tagits upp i motionerna således kommeratt övervägas i översynsarbetet.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrksmotionerna Fi41 (m) och Fi307 (m) yrkande 3.Omprövning och förnyelse av offentlig förvaltningI Moderata samlingspartiets partimotion Fi36 begärs att enöversyn av omfattningen av de offentliga åtagandena och om ennationell finansiering av vissa kommunala uppgifter omedelbartskall inledas. För att tillväxtkraften i den svenska ekonominskall kunna återskapas och för att stat och kommun skall kunnasköta sina nödvändiga åtaganden väl måste de offentligauppgifterna omprövas. En koncentration av det kommunala ansvarettill kärnuppgifterna bör ske. Det innebär att verksamheter sominte behöver drivas kommunalt skall avskaffas. Detfastighetsbestånd som inte har direkt samband medkärnverksamheten bör avvecklas i den takt som är rimlig medhänsyn till fastighetsmarknadens utveckling.I partimotion N298 av Moderata samlingspartiet omägandefrågor påpekas att konkurrensutsatt verksamhet i kommuneroch landsting ofta bedrivs i förvaltningsform. Detta leder tillbetydande redovisningsproblem som kan leda till fel prissättningoch därmed osund konkurrens. Det är därför viktigt att allverksamhet som är utsatt eller kan utsättas för konkurrensstegvis bolagiseras och säljs ut. De kommunalabostadsföretagen bör enligt motionärerna säljas ut.Samtidigt understryks att offentliga monopol inte skall ersättasmed privata.I motion Fi40 av och () sägsatt när nu behovet att banta de offentliga utgifterna är stortbör även ansvarsfördelningen mellan stat och kommun ses över.Motionärerna hemställer därför att hos regeringenbegär en utredning av den kommunala självstyrelsens framtidainriktning med förändrad ansvarsfördelning och ett ändratförhållande mellan stat och kommun. Vidare föreslås i motionenen skärpning av kommunallagen så att kommuner och landsting intefår utgöra aktörer när det gäller företagsstöd.Motionärerna föreslår också att barnomsorgslagen skallavskaffas liksom de tvingande bestämmelserna i socialtjänstlagenom socialbidragets storlek. Kommunerna skall ges rätt att självabestämma om omfattningen av barnomsorg och socialbidragsnivåer.Eftersom barnomsorgspolitiken bör styras av kommunerna utanstatlig inblandning bör också kommunerna, säger motionärerna, harätt att inrätta kommunala vårdbidrag. En avdragsrätt fördokumenterade barnomsorgskostnader vid den kommunalabeskattningen bör också införas.I motion Fi42 av Per () anförs att den svenskaarbetsmarknaden domineras av kommuner och landsting. Dehar också utvecklats till en typ av diverseföretag som säljerallt till alla. Vid varje utbyggnad av kommunernas verksamhettycks grundidén ha varit att verksamheten skall drivas till100 % i egen regi. Sålunda har flertalet kommunala skolor ochdaghem fått städning, fastighetsskötsel, bespisning m.m. ikommunal regi. Enligt motionären bör en avvecklingsplan för denoffentliga affärsverksamheten upprättas. En sådan plan börinnehålla tre steg. I ett första steg bör all kommunalaffärsverksamhet förbjudas. I ett andra steg bör kommuner ochlandsting förbjudas att sälja icke primära tjänster till såvälprivatpersoner som föreningar och till andra offentligaarbetsgivare. I det tredje steget bör all offentligaffärsverksamhet avvecklas och försäljas.Enligt motion Fi307 av m.fl. (m) bör denenskilda människans ställning stärkas genom att samhällets stödtill barnomsorg går direkt från staten till familjen genom s.k.checksystem. Ett tillkännagivande till regeringen bör göras omatt statligt stöd till medborgarna i större utsträckning skallgå till de enskilda. Ett likalydande krav framförs i motionFi308 av m.fl. (m).I motion Fi32 av m.fl. (fp) understrykermotionärerna att en avgörande förutsättning för att kommunernaskall kunna klara de stora krav som framöver ställs på atterbjuda en ökad verksamhet för mindre pengar, att klarabarnomsorg, skola och äldreomsorg för fler och med god kvalitet,är att de tillåts använda alla de instrument som står till buds.Olika typer av enskilda alternativ, effektiv upphandling,konkurrens är några viktiga sådana. Motionärerna förväntar sigdärför att den av regeringen utlovade översynen av det statligaregelverket innebär att man skall ta bort sådana hinder sominförts när det gäller enskilda altenativ och konkurrens inomden kommunala sektorn.Likartade synpunkter anförs i motion N273 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) om konkurrensfrågor från den allmännamotionstiden. En fortsatt avreglering av kommunsektorn ärangelägen. Det är enligt motionärerna viktigt att det även ifortsättningen kommer att kunna startas alternativa daghem,friskolor, privata läkarmottagningar etc. Det ökareffektiviteten och valfriheten, understryks det i motionen.I motion Fi37 av m.fl. (v) efterlyses enförnyelse av den offentliga sektorn utifrån medborgarnasperspektiv där alla aktörer -- kommuner, landsting,länsstyrelser, försäkringskassa, arbetsförmedling,länsarbetsnämnd etc. -- tar ett gemensamt finansiellt ochservicemässigt ansvar för medborgarna. I stället för att tvingade olika huvudmännen att skära ner i sina budgetar och försämraservicen, borde den statliga politiken inriktas mot att skapaförutsättningar för ett utvecklat samarbete. Vi måste enligtVänsterpartiet komma bort från den starkt sektoriseradeoffentliga sektorn. Häri ligger en av dagens stora politiskautmaningar. En utredning bör tillsättas som utvecklar arbetssättsom motverkar den offentliga sektorns sektorisering.Utskottet vill peka på att regeringen i anslutning tillkompletteringspropositionen avlämnade en särskild skrivelse(1994/95:220) om utvecklingen inom den kommunala sektorn. Därredovisas också vissa beslut som statsmakterna fattat, som berörkommuner och landsting, samt pågående utredningsarbete. Ipropositionen anmäler regeringen att den avser att årligenåterkomma med en motsvarande redovisning till riksdagen.I budgetpropositionen (Finansplanen) redovisade regeringensina utgångspunkter för omprövningen och förnyelsen av denoffentliga förvaltningen. I anslutning därtill anmälderegeringen att den avsåg att återkomma till med enutförligare redovisning av den förvaltningspolitik som kommeratt bedrivas undet mandatperioden.I ett antal motioner tas olika frågor om utvecklingen av denoffentliga sektorn upp. Regeringen har redovisat sin syn på ettantal av dessa frågor i budgetpropositionen och i anslutningtill kompletteringspropositionen. Som anmäldes ibudgetpropositionen kommer en utförligare redovisning att lämnassenare. Utskottet utgår från att ett antal av de frågor sombehandlas i motionerna kommer att uppmärksammas i dettasammanhang. Med anledning därav bör motionerna nu avstyrkas.Med hänvisning till vad utskottet här anfört bör såledesmotionerna Fi32 (fp) yrkande 13, Fi36 (m) yrkande 2,Fi37 (v) yrkande 15, Fi40 (m) yrkandena 8--11, Fi42 (m),Fi307 (m) yrkande 2, Fi308 (m) yrkande 2, N273 (fp)yrkande 5 i denna del och N298 (m) yrkande 2 avslås avriksdagen.Kommunal fastighetsbeskattningI ett antal motioner väckta under den allmänna motionstidentas frågor om fastighetsbeskattning och en breddning avden kommunala skattebasen upp.Enligt motion Fi304 av Per och () finns det flera skäl att överväga en utvidgningav den kommunala beskattningsrätten. Kommunerna behöver klara,säkra och långsiktiga spelregler för sin ekonomiska planering.För närvarande präglas processen av stor ryckighet och osäkerhetom de ekonomiska förutsättningarna på . Kommunernabör enligt motionärerna ges möjlighet att få intäkter från alladem som har nytta av den kommunala servicen, således inte barade egna invånarna utan även företagen och de fritidsboende. Detär rimligt att företagen bidrar till kommunernas finansieringmed hänsyn bl.a. till att en god infrastruktur och enväl utbyggd service är mycket viktiga för en fungerandeföretagssektor. Motsvarande gäller för de fritidsboende. Ikommuner med stort antal fritidshus medför de fritidsboendebetydande merkostnader som kommunerna inte kan kompensera sigför.Ett liknande resonemang förs i motion Sk341 av GudrunSchyman m.fl. (v). Även menar att det börutredas om fastighetsskatten kan överföras till det kommunalabeskattningsområdet. Motionärerna pekar på att fastighetsskatteni många länder ingår i den kommunala skattebasen. Det harbedömts som naturligt inte minst därför att det är kommunernasom svarar för den infrastruktur, t.ex. i form av gatuhållningoch va-nät, som krävs för att en fastighet skall kunna nyttjas.Enligt motionärerna bör det också prövas om fastighetsskattenför de bofasta, t.ex i vissa attraktiva skärgårdslägen, börgrundas mer på ett skäligt bruksvärde än på en renodladmarknadsvärdering.Att återinföra en beskattning av fastigheter knutnatill företagssektorn är enligt motion Fi303 av GudrunLindvall m.fl. (mp) ett sätt att skapa stabila skattebaser förkommunerna. Behovet av detta accentueras särskilt i tider närstaten lägger på kommunerna nya uppgifter, ibland i kombinationmed kommunala skattestopp och/eller minskade statsbidrag. Detfinns inget skattemässigt samband mellan företag ochkommun trots ett stort inbördes beroende. Motionärerna hänvisartill beräkningar utförda av . Enligtdessa skulle en fastighetsskatt på tillföralandets kommuner 12,6 miljarder , vilket motsvarar igenomsnitt per invånare och år. Enbeskattning av fastigheter inom företagssektorn kommer enligt debedömningar som gjorts i första hand att gynna kommuner iNorrland, delar av , , län ochHallands län.I motion Fi305 av m.fl. (mp) ställs kravpå att kommunerna också skall återfå rätten att beskattafritidsfastigheter. Den nuvarande ordningen innebär attfritidsfastigheter taxeras och beskattas i ägarens hemkommun.Det betyder att den kommun där fastigheten finns inte fårtäckning för kostnader, som är förknippade med fastigheten ochde som bor där på sin fritid. För kommuner i turistområden kankostnaderna bli betydande eftersom man måste dimensioneraanläggningar och institutioner för mycket höga beläggningarunder korta tider . Som exempel på kommuner med dettaproblem nämns i motionen liksom många kommunerpå och i län.En miljödifferentierad fastighetsskatt bör enligtmotion Fi309 av () införas som ettkompletterande styrmedel i miljöpolitiken. bidrarföretagen till kommunernas kostnader enbart i den grad somavgiftsbeläggning av olika kommunala tjänster blir aktuell.Avgifterna skall dessutom utgå från den faktiskaproduktionskostnaden. Som alternativ till tidigare kommunalaföretagsbeskattning bör enligt motionären en kommunalfastighetsskatt riktad mot företag och juridiska personerövervägas. Skatten bör vara differentierad efter miljökriteriermätt i avfallshantering, utsläpp, energiförbrukning m.m. Skattenskulle genom sin utformning skapa ytterligare incitament förmiljöinvesteringar. Skatten bör vara riktad mot såväl bostädersom industrifastigheter, kommersiella och offentliga lokaler.I motion Sk349 av m.fl. (kds) förordas attdelar av den nuvarande fastighetsskatten skall växlas mot enkommunal fastighetsavgift. Denna fastighetsavgift skall täckakostnaderna för brandförsvar, gator och annan servicesom är direkt kopplad till fastigheten. Den del avfastighetsskatten som inte växlas bör omformas till enschablonintäkt i inkomstslaget kapital inom ramen för nuvarandeskatteuttag i enlighet med förslag iFastighetsbeskattningsutredningens förslag(SOU 1993:57 och 1994:57).I motionerna Fi35 av Kristdemokratiska samhällspartiet ochFi37 av återkommer partierna till demotionskrav när det gäller fastighetsbeskattning somfördes fram under den allmänna motiontiden.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraatt ett återinförande av den kommunala fastighetsbeskattningenför närvarande saknar aktualitet. Utskottet vidhåller därmed vadutskottet anfört så sent som vid föregående i sambandmed att liknande motionskrav restes. Utskottet vill isammanhanget peka på att ett nytt bidrags- och utjämningssystemfr.o.m. kommer att ge kommunerna långsiktiga och stabilaspelregler för sin ekonomiska planering, något som efterlyses imotion Fi304 (s).När det gäller finansieringen av fritidsbebyggelsens kostnadervill utskottet hänvisa till sitt betänkande 1993/94:FiU19. Därpåpekades bl.a. att kommunallagen medger en differentieradavgiftssättning under förutsättning att den sker på sakligagrunder, t.ex. att kommunerna har merkostnader till följd avfritidsboendet under sommarmånaderna.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaFi35 (kds) yrkande 5, Fi37 (v) yrkande 14, Fi303 (mp),Fi304 (s), Fi305 (mp), Fi309 (s), Sk341 (v) yrkandena 24 och25 samt Sk349 (kds) yrkande 14. beträffande den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymmeatt riksdagendels med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkande 9och med avslag på motionerna1994/95:Fi32 yrkande 10 i denna del,1994/95:Fi33 yrkande 6,1994/95:Fi36 yrkande 1,1994/95:Fi37 yrkandena 1, 2 och 5,1994/95:Fi216 yrkande 25,1994/95:Fi218 yrkande 10 och1994/95:So485 yrkande 5godkänner regeringens riktlinjer när det gällerstatsbidragsutvecklingen ,dels beslutar lägga regeringens skrivelse 1994/95:220till handlingarna,res. 1 (m)res. 2 (fp)res. 3 (v)res. 4 (kds)2. beträffande åtgärder mot kommunala skattehöjningaratt avslår motionerna1994/95:Fi36 yrkande 7 och1994/95:Sk328 yrkande 8,res. 5 (m)res. 6 (fp) - motiv.3. beträffande ekonomiska regleringar mellan staten ochkommuner och landsting år 1995att med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkande 8och med avslag på motion1994/95:Fi306antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1994:961) med särskilda bestämmelser om utbetalning avskattemedel ,res. 7 (v)4. beträffande ekonomiska regleringar mellan statenoch de kyrkliga kommunernaatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkande 4antar regeringens förslag till lag med särskildabestämmelser om utbetalning av skattemedel ,5. beträffande avgiften till kyrkofondenatt avslår motion1994/95:Fi302,6. beträffande riktlinjer för och lagreglering av ett nyttbidrags- och utjämningssystematt riksdagendels med anledning avproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkande 10och med avslag på motionerna1994/95:Fi32 yrkande 10 i denna del,1994/95:Fi36 yrkandena 3--5,1994/95:Fi37 yrkandena 6 och 7 i denna del,1994/95:Fi39,1994/95:Fi50,1994/95:Fi307 yrkande 1 och1994/95:Fi308 yrkande 1godkänner vad utskottet anfört om riktlinjer för ett nyttbidrags- och utjämningssystem och som sin mening ger regeringendetta till känna,dels avslår de i proposition 1994/95:150 bilaga 7punkt 1 yrkandena 1, 2, 3, 6 och 7 framlagda förslagen tilllag om generellt statsbidrag till kommuner och landsting,lag om utjämning av skatteinkomster och kostnader i kommuneroch landsting,lag om införande av lagen (1995:000) om utjämning avskatteinkomster och kostnader i kommuner och landsting,lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt, m.m. ochlag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering ochutbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner,landsting och församlingar,res. 8 (m)res. 9 (fp)res. 10 (v)res. 11 (kds)7. beträffande utjämning av strukturellt betingadekostnadsskillnader mellan kommuner respektive landstingatt avslår motionerna1994/95:Fi32 yrkande 10 i denna del,1994/95:Fi35 yrkandena 12 och 13,1994/95:Fi37 yrkande 7 i denna del,1994/95:Fi308 yrkande 3,1994/95:Fi312,1994/95:Fi314,1994/95:A445 yrkande 6,1994/95:A470 yrkande 10 och1994/95:So432 yrkande 3,res. 12 (fp)res. 13 (v)res. 14 (kds)res. 15 (m) - motiv.8. beträffande skatteutjämning i länatt avslår motionerna1994/95:Fi301 och1994/95:A467 yrkande 1,res. 16 (m)res. 17 (fp)9. beträffande generellt statsbidrag till kommuner ochlandstingatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 5 yrkandena 4, 8 och 9och med avslag på motionerna1994/95:Fi34 yrkande 19 och1994/95:Fi35 yrkande 11dels godkänner att ersättningen från sjukförsäkringentill sjukvårdshuvudmännen för sjukresor slopas per den 1 januari1996,dels godkänner att statsbidraget till missbrukarvårdoch ungdomsvård slopas per ,dels -- med ändring av beslut (bet.1994/95:SoU15, rskr. 294) -- till Bidrag till missbrukarvårdoch ungdomsvård för /96 under femte huvudtitelnanvisar ett med nedräknat reservationsanslag på75 ,res. 18 (mp)res. 19 (kds)res. 20 (m) - motiv.10. beträffande införandet av det nya bidrags- ochutjämningssystemetatt med anledning avproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 (avsnitt 1.3.6)yrkande 11 i denna deloch med avslag på motionerna1994/95:Fi32 yrkandena 11 och 12,1994/95:Fi36 yrkande 6 och1994/95:Fi37 yrkandena 8--10 och 13godkänner vad utskottet anfört om principerna beträffandebidrag för särskilda insatser för vissa kommuner och landstingsamt som sin mening ger regeringen detta till känna,res. 21 (m)res. 22 (fp)res. 23 (v)11. beträffande kommunatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkandena 11 idenna del samt 12 och 13bemyndigar regeringen attdels utge bidrag för särskilda insatser för Haningekommun i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 1.5.7),dels uppta lån på och ge utmotsvarande belopp som förlagslån och även i övrigt ingå deavtal som är erforderliga för saneringen av kommunsekonomi enligt de riktlinjer regeringen föreslagit,dels ändra villkoren för det statliga lån som år 1993beviljats kommun enligt de riktlinjer regeringenföreslagit,12. beträffande kommunatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkande 11 i dennadel och med avslag på motionerna1994/95:Fi36 yrkande 8 och1994/95:Fi311bemyndigar regeringen att utge bidrag för särskilda insatserför i enlighet med vad regeringen förordat(avsnitt 1.5.8),res. 24 (m)13. beträffande ändrat system för återbetalning avmervärdesskatt till kommuner och landstingatt med avslag pådet i proposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkande 5framlagda förslaget till lag om mervärdesskattekonton förkommuner och landsting samtmotion 1994/95:Fi47godkänner vad utskottet anfört och som sin mening gerregeringen detta till känna,res. 25 (m)res. 26 (fp)14. beträffande anslag till Statligt utjämningsbidrag tillkommuneratt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkande 17och med anledning avproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt G 1samt med avslag på motionerna 1994/95:Fi31 yrkande 11,1994/95:Fi218 yrkande 9,1994/95:Fi310 och1994/95:Fi313till Statligt utjämningsbidrag till kommuner /96 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på 19 ,res. 27 (v)15. beträffande anslag till Skatteutjämningsbidrag tilllandstingatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkande 18och med anledning avproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt G 2till Skatteutjämningsbidrag till landsting /96 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på 3 ,16. beträffande anslag till Generellt statsbidrag tillkommuneratt med anledning avproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkande 14till Generellt statsbidrag till kommuner för budgetåret1995/96 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på30 ,17.