bet · GI01KU14 · 1995-03-21 00:00:00 — Eftersom frekvensfördelning till stor delavgörs i internationella förhandlingar, som från svensk sidatills skötts av och sköts avTelestyrelsen, har ett stort inflytande legat på myndighetsnivå.Vissa övergripande beslut har fattats av , andraärenden har avgjorts av regeringen. Motionärerna anför att detinte finns något svar på frågan hur fördelningen skall ske ivarje enskilt fall. De menar att vissa principer bör varafastställda i grundlag, eftersom fördelningen av frekvenser kanvara livsviktig för den demokratiska debatten.Under de senaste åren har ett antal reklamradiofrekvenserfördelats genom auktion. Enligt motionärernas mening var det ettgenombrott för en viktig mediepolitisk princip. Frekvenser somdet allmänna inte har särskilda synpunkter på -- och därförförbehåller public service-kanaler -- bör enligt motionärerna ien öppen process fördelas till dem som tror sig kunna göra bästprogram och följaktligen är beredda att betala mest. De menaratt på det hela taget framstår auktionsförfarandet som långtsundare än den politiserade process som föregick beslutet om dentredje markkanalen eller att regionala smakdomare skall stå förfördelningen av privata lokalradiotillstånd.Enligt motionärernas mening bör en ändring avyttrandefrihetsgrundlagen med följande innebörd komma tillstånd. Huvudregeln bör vara att tillgängliga frekvenser skallutbjudas på marknaden och försäljas i någon form av auktions-eller anbudsförfarande. Från huvudregeln får statsmakterna vidfrekvenstilldelningen göra två undantag. Det första gällerpublic service-sändningar. Där bör regeln vara attstatsmakterna, utan hinder av grundlagens huvudregel, får avdelafrekvenser till och i sammaomfattning som sker. Det andra undantaget gällerföreningsradion. Statsmakterna har möjlighet att avdela enfrekvens per kommun (möjligen något fler i de störstakommunerna) för föreningslivets behov. Resten avfrekvensutrymmet måste alltså utbjudas på marknaden ochförsäljas i någon form av auktions- eller anbudsförfarande.Motionärerna föreslår att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att gegrundlagsskydd åt de fria radio- och i enlighetmed det nu anförda.En liknande uppfattning förs fram i motion 1993/94:K442 avLotta ().Utskottets bedömningI likhet med vad regeringen anför i tilläggsdirektiven tillutredningen om nya medier och grundlagarna anser utskottet attdet inte finns något behov av att ytterligare låta utreda fråganom ändring av yttrandefrihetsgrundlagen såvitt gälleretableringsrätt för trådlösa radio- och TV-sändningar.Motionerna avstyrks följaktligen. beträffande åtgärder mot våldsskildringar m.m.att med anledning av motionerna 1993/94:K418,1993/94:K419, 1993/94:K429, 1993/94:K443, 1993/94:Kr309 yrkande1, 1994/95:K407 yrkande 3, 1994/95:K409 yrkande 1, 1994/95:K410yrkande 1, 1994/95:K412 i denna del, 1994/95:K418 yrkande 9,1994/95:K423 i denna del, 1994/95:K424, 1994/95:K426,1994/95:Ju802 yrkande 3, 1994/95:Ju807 yrkandena 13 och 14,1994/95:Ju809 yrkandena 11 och 12 samt 1994/95:Kr205 yrkande 24som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omregeringens arbete mot våld och om förslag till omlämpliga åtgärder.res. 1 (v, mp) - motiv.res. 2 (fp)2. beträffande forskning om våldsskildringarnas inverkanatt avslår motionerna 1994/95:K407 yrkande 1,1994/95:K409 yrkande 2, 1994/95:K412 i denna del, 1994/95:K415,1994/95:K419 och 1994/95:Ju809 yrkande 10,3. beträffande ytterligare åtgärder mot barnpornografim.m.att avslår motionerna 1994/95:K432 yrkandena 1 och 2samt 1994/95:Ju612 yrkandena 1 och 3,4. beträffande meddelarskydd m.m.att avslår motionerna 1993/94:K210 yrkande 7,1994/95:K402 yrkandena 2 och 3 samt 1994/95:K510,res. 3 (fp, c, v, mp)5. beträffande avskaffande av yttrandefrihetsgrundlagensreklamregelatt avslår motionerna 1993/94:K414, 1993/94:K420,1993/94:K438, 1994/95:403 yrkande 1 och 1994/95:K425,res. 4 (m)6. beträffande rätt till genmäle och beriktigande imassmedierna m.m.att avslår motionerna 1993/94:K409, 1993/94:K428,1993/94:K441, 1994/95:K411 och 1994/95:K422,res. 5 (m)7. beträffande nya medier och grundlagarna m.m.att avslår motionerna 1993/94:K208, 1993/94:K431,1994/95:K420, 1994/95:K423 i denna del, 1994/95:K430 och1994/95:K432 yrkande 3,8. beträffande grundlagsreglering av frekvensfördelningatt avslår motionerna 1993/94:442 och 1994/95:K418yrkande 8.res. 6 (m, fp)den 21 mars 1995På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (m), ToneTingsgård (s), (), (),(), (), (), (), (), ()och (). Åtgärder mot våldsskildringar (mom. 1)() och () anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med"Våldsbrottsligheten är" och slutar med "med det anförda" bortha följande lydelse:Våldsbrottsligheten är ett allvarligt samhällsproblem. Påsenare tid har förekommit flera fall av oprovocerat grovt vålddär unga människor är inblandade. Händelserna har gett upphovtill oro på många håll. I motionerna finns också uttryck försådan oro. Som framgår av redogörelsen i det föregående harvissa åtgärder vidtagits för att begränsa skadeverkningarna avvåldsskildringarna i videogram.Utskottet har erfarit att regeringen skall inleda ett brettupplagt arbete mot våldet. Utskottet utgår från att regeringenredovisar resultatet av arbetet och att regeringen föreläggerriksdagen förslag till lämpliga åtgärder. De ämnen som tas upp imotionerna bör enligt utskottets mening kunna bli föremål för ensamlad analys och bedömning i det arbetet. Enligt utskottetsmening står det redan nu klart att obligatoriskförhandsgranskning av videogram för privata bruk hör till deåtgärder som därvid allvarligt bör övervägas. inte nu ta ställning i sak till de olika frågor somtas upp i motionerna. Vad utskottet anförde bör riksdagendäremot med anledning av motionerna som sin mening ge regeringentill känna.2. Åtgärder mot våldsskildringar (mom. 1)och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Våldsbrottsligheten är" och slutar med "med detanförda" bort ha följande lydelse:Samhället har ett stort ansvar för att söka förhindra attgrova våldsskildringar sprids genom filmer, videogram, dataspeleller på annat sätt. En rad åtgärder har också vidtagits i dettasyfte. Enligt utskottets mening finns emellertid ytterligarenågra åtgärder som kan vidtas. Sålunda bör införas enytterligare högre åldersgräns för utlämning av videofilmer somkan tillämpas på sådana grova våldsskildringar som bedömsolämpliga för åldersgruppen 15--. En annan åtgärd som börvidtas är att ändra regler om olaga våldsskildringså att det tydligt framgår att de också är tillämpliga pådataspel. Vidare bör en ny åldersgräns -- -- införas förbiograffilmer på motsvarande sätt som vid försäljning ochuthyrning av videogram.Förbud mot censur är en grundläggande princip i vårtryckfrihetsrätt. Censur måste därför anses som ett främmandeoch i längden icke godtagbart inslag i det konstitutionellaskydd som yttrandefrihetsgrundlagen ger yttrandefriheten eftermönster av tryckfrihetsförordningen. Biografcensuren framstårsåledes som ett särskilt undantag från en viktig huvudprincip pådet tryckfrihetsrättsliga området.Frågan om att avskaffa biografcensuren för vuxna hardiskuterats länge och har fått ökad aktualitet genomyttrandefrihetsgrundlagen. Genom den nya, högre åldesgräns förbiograffilmer som utskottet förordat i det föregående bortfallerockså det enda skälet att ha den kvar. Som framgår avredogörelsen ovan har ett förslag om att avskaffabiografcensuren varit berett i regeringskansliet.Utskottet anser att tiden nu är mogen att ta ställning för ettavskaffande.De förslag som utskottet förordat i det föregående innebär attändringar måste ske i yttrandefrihetsgrundlagen, ,lagen om granskning och kontroll av filmer och videogram samt ilagen om pliktexemplar av dokument på det sätt som föreslås imotion 1993/94:K419. Utskottet anser att regeringen börförelägga förslag i enlighet härmed och i sådan tidatt lagstiftningen kan träda i kraft den 1 januri 1999.Utskottet tillstyrker således motionerna 1993/94:K418,1993/94:K419, 1993/94:K429, 1993/94:K443, 1993/94:Kr309yrkande 1 och 1994/95:K418 yrkande 9. Utskottetsställningstagande innebär att utskottet avstyrker övrigamotioner.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande åtgärder mot våldsskildringar m.m.att med avslag på motionerna 1994/95:K407 yrkande 3,1994/95:K409 yrkande 1, 1994/95:K410 yrkande 1, 1994/95:K412 idenna del, 1994/95:K423 i denna del, 1994/95:K424, 1994/95:K426,1994/95:Ju802 yrkande 3, 1994/95:Ju807 yrkandena 13 och 14,1994/95:Ju809 yrkandena 11 och 12 samt 1994/95:Kr205 yrkande 24och med bifall till motionerna 1993/94:K418, 1993/94:K419,1993/94:K429, 1993/94:K443, 1993/94:Kr309 yrkande 1 och1994/95:K418 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om avskaffandet av biografcensur, höjningav åldersgräns m.m.3. Frågor om meddelarskydd (mom. 4)och (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Som framgår av" och slutar med "avstyrker därförmotionen" bort ha följande lydelse:Som framgår av det föregående har en utredning nyligentillsatts med uppgift att studera och vid behov lägga framförslag till åtgärder beträffande frågor av det slag som tas uppi motionerna 1994/95:K402 yrkandena 2 och 3 och 1994/95:K510.Syftet med motionerna får sålunda anses tillgodosett varförnågon åtgärd från sida med anledning av dem inte ärnödvändig. Motionerna avstyrks därför.I motion 1993/94:K210 yrkande 7 begärs att meddelarskyddetskall utvidgas till att gälla utanför den offentliga sektorn.Som utskottet anförde vid den första behandlingen av ärendet omyttrandefrihetsgrundlagen är det angeläget att öka insynen i detprivata näringslivet och i de stora organisationerna. Utskottetanser att en meddelarfrihet i förhållande mellan enskilda skulleinnebära en värdefull utbyggnad av det tryckfrihetsrättsligaskyddet i vårt land. Med de begränsningar och undantag som måstebli nödvändiga kan risken för allvarliga publicitetsskadorundvikas. I likhet med motionärerna anser utskottet att detfinns skäl att på nytt pröva en grundlagsreglering om rätt förenskilda inom företag och organisationer att lämna uppgifter somomfattas av avtalsgrundad tystnadsplikt för publicering utan attdrabbas av straff eller andra rättsföljder. Prövningen börinriktas på att skall föreläggas förslag i ämnet ochbör kunna ske parallellt med det nämnda arbetet med attutvärdera det kommunala förnyelsearbetet. Det nu anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottettillstyrker således motionen.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande meddelarskydd m.m.att med avslag på motionerna 1994/95:K402 yrkandena2 och 3 samt 1994/95:K510 och med bifall till motion1993/94:K210 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om förslag om meddelarfrihet i förhållandemellan enskilda,4. Yttrandefrihetsgrundlagens reklamregel (mom. 5), , och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med "avstyrkerdärför motionerna" bort ha följande lydelse:Bestämmelsen i 1 kap. 12 § andra stycketyttrandefrihetsgrundlagen har tillkommit för att hålla de s.k.public service-företagen fria från reklam men har i praktikenockså kommit att tillämpas för andra, fristående programföretag.Enligt utskottets mening gör bestämmelsen det möjligt attinskränka yttrandefriheten. Utskottet anser därför att den böravskaffas och tillstyrker därmed motionerna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande avskaffande av yttrandefrihetsgrundlagensreklamregelatt med bifall till motionerna 1993/94:K414,1993/94:K420, 1993/94:K438, 1994/95:K403 yrkande 1 och1994/95:K425 som vilande antar följandeFörslag tillLag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagenHärigenom föreskrivs att 1 kap. 12 §yttrandefrihetsgrundlagen skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 12 §Vad som sägs i 1 kap. 8 och 9 §§ tryckfrihetsförordningen omatt föreskrifter i lag får meddelas i fråga om upphovsmänsrättigheter, annonser om alkohol eller tobak,kreditupplysningsverksamhet och tillvägagångssätt föranskaffande av uppgifter utan hinder av grundlagen skall gällaockså i fråga om radioprogram, filmer och ljudupptagningar.Bestämmelserna i dennagrundlag hindrar inte att deti lag meddelas föreskrifterom förbud i övrigt motkommersiell reklam iradioprogram eller om villkorför sådan reklam.Detsamma gällerföreskrifter om förbudmot och villkor för annanannonsering och sändning avprogram, som helt eller delvisbekostas av annan än densom bedriverprogramverksamheten.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.5. Rätt till genmäle och beriktigande m.m. (mom. 6), , och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Den svenska folkstyrelsen" och på s. 31 slutar med"avstyrker därför motionerna" bort ha följande lydelse:Massmedierna i har en mycket stor frihet. Det ärendast bestämmelserna om tryck- och yttrandefrihetsbrott somanger gränserna för tryck- och yttrandefriheten. Allt som intestrider däremot får publiceras. Inom dessa gränser förekommerdock frivilliga publiceringsregler som syftar till att förhindraoriktiga eller alltför ofullständiga meddelanden och skydda denenskilde mot onödigt lidande. Regler om sådanapublicitetsinskränkningar har av hävd inte ansetts få förekommai grundlagarna. Senast gav utskottet uttryck för denuppfattningen vid föregående riksmöte.Den frihet som på detta sätt garanteras massmedierna måstedock också anses förpliktande. har emellertidutvecklingen inom massmedierna visat på allvarligamissförhållanden som ger anledning till oro. Utskottet vill härsärskilt peka på journalistik som kränker privatlivets helgdgenom att enskildas privata förhållanden offentliggörs utangodtagbara skäl. Enligt utskottets mening är det ett viktigtsamhällsintresse att sådana företeelser motverkas och att godpublicistisk sed upprätthålls. På etermediernas område finnsregler om beriktigande och genmäle via hänvisning i radiolagen ipublic service-företagens avtal med staten. På pressens områdefinns sedan gammalt en självsanerande verksamhet som bedrivs påfrivillighetens grund. Det kan ifrågasättas om denna ordning kananses tillräcklig för att hålla journalistiken på en i etiskthänseende önskvärd nivå. Enligt utskottets mening bör undersökasom det finns ytterligare åtgärder som kan vidtas så att degrundläggande pressetiska kraven upprätthålls. Vad utskottet nuhar anfört bör med anledning av motionerna geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande rätt till genmäle och beriktigande imassmedierna m.m.att med anledning av motionerna 1993/94:K409,1993/94:K428, 1993/94:K441, 1994/95:K411 och 1994/95:K422 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omundersökning rörande åtgärder för upprätthållande avpressetiska krav.6. Grundlagsreglering av frekvensfördelning (mom. 8), , och () samt och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "I likhet med" och slutar med "avstyrks följaktligen"bort ha följande lydelse:Den nuvarande regleringen i yttrandefrihetsgrundlagen när detgäller principerna för hur tillgängligt eterutrymme skallfördelas är enligt utskottets mening alltför allmänt hållen.Utvecklingen visar att det finns ett behov av att stärka defristående radio- och TV-bolagens ställning när det gällerrätten till frekvenser. Yttrandefrihetsgrundlagen bör därförpreciseras på denna punkt. Huvudregeln bör vara att tillgängligafrekvenser skall erbjudas på marknaden och försäljas genomauktions- eller anbudsförfarande. För public service-företagensoch föreningsradions sändningar bör dock frekvenser fördelasefter de principer som gäller. En parlamentarisk utredningbör få i uppdrag att föreslå ett grundlagsskydd för de friaradio- och i enlighet med den nu angivnaprincipen. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utskottet tillstyrker således motionerna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande grundlagsreglering av frekvensfördelningatt med bifall till motionerna 1993/94:K442 och1994/95:K418 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om en parlamentarisk utredning med uppdragatt föreslå ett grundlagsskydd för de fria radio- ochTV-stationerna.Särskilt yttrandePeter () anför:Utskottet har erfarit att regeringen skall inleda ett brettupplagt arbete mot våldet i samhället. Utskottet föreslår därföri betänkandet vad gäller åtgärder mot våldsskildringar attriksdagen skall göra ett tillkännagivande till regeringen om attde motioner som tar upp frågan bör bli föremål för en samladanalys och bedömning i detta arbete.Jag vill särskilt poängtera vikten av att i detta arbete påolika sätt studera möjligheterna att begränsaunderhållningsvåldet i TV. Den metod som jag vill framhålla somden kanske mest framkomliga är att man i nästa revideringav avtalet mellan och svenska staten liksomi koncessionsavtalet mellan och svenska staten bör ställakrav på programföretagen vad gäller begränsningar avunderhållningsvåldet. Den här åtgärden påverkar visserligen inteallt TV-utbud direkt men ändå de TV-kanaler som har den bredastehushållstäckningen och de högsta tittarsiffrorna. En sådanåtgärd kan också innebära att en självsanering inleds i detövriga TV-utbudet. Sammanfattning 1Motioner 1Motioner från allmänna motionstiden 1Motioner från allmänna motionstiden 3Utskottet 6Åtgärder mot våldsskildringar 6Bestämmelser om censur 6Bestämmelser om förbud mot att sprida våldsskildringarm.m. 6Bestämmelser om otillåten utlämning av film ellervideogram 8Utredningsförslag 9Riksdagsbehandling under föregående 9Motionerna 9Utskottets bedömning 12Forskning om våldsskildringarnas inverkan 12Bakgrund 12Motionerna 13Utskottets bedömning 14Ytterligare åtgärder mot barnpornografi m.m. 14Bestämmelser om barnpornografibrott 14Riksdagens beslut om ytterligare åtgärder motbarnpornografi m.m. 14Utredning om åtgärder mot barnpornografi 16Motionerna 17Utskottets bedömning 17Frågor om meddelarskydd m.m. 18Regler om meddelarskydd 18Utredningsförslag om grundlagsfäst meddelarfrihet på denprivata sektorn 19Riksdagsbehandling 20Utvärdering och uppföljning av det kommunalaförnyelsearbetet 21Motionerna 23Utskottets bedömning 24Yttrandefrihetsgrundlagens reklamregel 25Grundlagsbestämmelser 25Riksdagsuttalande /94 25Motionerna 25Utskottets bedömning 25Rätt till genmäle och beriktigande i massmediernam.m. 26Regler om genmäle och beriktigande 26Tidigare uttalanden m.m. 26Vissa uttalanden i anslutning till satellitlagen 28Riksdagsbehandling /94 29Radiolagsutredningen 29Riksdagsuttalande om pressetik /94 29Motionerna 30Utskottets bedömning 30Nya medier och grundlagarna m.m. 31Utredningsdirektiv 31Motionerna 32Utskottets bedömning 33Grundlagsreglering av frekvensfördelning 33Bestämmelser i grundlagen 33Motivuttalanden 33Frekvensrättsutredningen 34Radiolagsutredningen 34Utredning om etableringsfrihet för etermedier 35Några uttalanden i ett lagstiftningsärende hösten1994 35Motionerna 36Utskottets bedömning 38Hemställan 38Reservationer 391. Åtgärder mot våldsskildringar (mom. 1) 392. Åtgärder mot våldsskildringar (mom. 1) 403. Frågor om meddelarskydd (mom. 4) 414. Yttrandefrihetsgrundlagens reklamregel (mom. 5) 425. Rätt till genmäle och beriktigande m.m. 436. Grundlagsreglering av frekvensfördelning (mom. 8) 44Särskilt yttrande 44