bet · GI01UbU10 · 1995-03-23 00:00:00 — att hos regeringen begär förslag tillmöjligheter för flexibel skolgång och utbildningskonton förkontinuerlig kompetensutveckling i enlighet med vad som anförtsi motionen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningscheckar.1994/95:A288 av m.fl. (kds) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den gymnasiala och deneftergymnasiala utbildningens utformning för att förhindraarbetslöshet bland ungdomar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utveckling av ettnationellt utvecklingsprogram för gymnasieskolans individuellaprogram.1994/95:A415 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktade utbildningsprogram inomkomvux. Utskottet behandlar i detta betänkande till att börja med ettstort antal motioner med anknytning till frågor som regeringen-- utan att framlägga förslag till -- tagit upp ipropositionen i det inledande avsnittet till littera A.Skolväsendet. Därefter behandlas samtliga regeringens förslagtill anslag till skolväsendet.1. Det inre arbetet i skolan m.m.Regeringen framhåller att den svenska skolan är en skola föralla. Det är nu tid att mer konsekvent rikta blicken mot detinre arbetet i skolan och relatera innehåll både till skolansuppgifter och verksamhetens former. Hur det går för elever iskolan har bl.a. med deras sociala tillhörighet att göra. Detär viktigt att diskussionen om skolans inre arbete inbegriperfrågor som gäller undervisningens sätt att fungera i ettsocialt perspektiv. I propositionen aviserar regeringen att enutredning som skall följa och stimulera skolans inre arbetekommer att tillsättas. Jämsides med denna utredning avserregeringen att vidta åtgärder för att underlätta spridandet avgoda och intressanta exempel på hur skolans inre arbete kanutvecklas. Några områden nämns som särskilt intressanta i dennaetablering av nätverk och exempel: klassers och skolors arbetemed kultur, med integrering av ämnen, med jämställdhet, medmiljöfrågor och med mobbning.Regeringen informerar om att en särskild utredare inomUtbildningsdepartementet har gjort en översyn avelev- och föräldrainflytandet i skolan. Utredaren skall bl.a.kartlägga existerande samverkansformer i skolan, redovisajuridiska begränsningar för samt goda exempel på hur elev- ochföräldrainflytande har realiserats på olika håll. Utredaren harnyligen överlämnat sin rapport (Ds 1995:5) Där man inte harnågot inflytande finns inget personligt ansvar tillUtbildningsdepartementet.Regeringen har fastställt direktiv för enkommitté med uppdrag att belysa det inre arbetet i detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom och föreslååtgärder för att stimulera den pedagogiska utvecklingen.Uppdraget skall vara slutfört den 1 november 1997.I motion 1994/95:Ub901 (m) yrkandena 19 och 21 framhållsallmänt om skolans inre arbete att skolans arbetsformerbehöver förnyas och utvecklas. Detta är i första hand en frågaför skolorna själva och för de lärare som undervisar. Med dendecentralisering av ansvaret för skolverksamheten som skett ochdet ökade utrymme som de nya läroplanerna ger är motionärernaövertygade om att positiva förändringar kommer att ske.Politiker skall inte bestämma hur skolornas vardagsarbete skallutformas. Det skall som framgår av läroplanerna vara något somlärare, elever och skolledning arbetar fram. I motionenframhålls vidare att svensk skola måste ta intryck av modernforskning om inlärning och ledarskap. Monotoni måste brytas ocheleverna aktiveras. Naturvetenskap och teknik måste tidigt varaen naturlig del av undervisningen. Progressivt arbete för attkomma till rätta med inlärningsproblem, t.ex. dyslexi, måstestimuleras. Moderna läromedel och modern informationsteknikmåste komma till användning i det dagliga arbetet i skolan.Utskottet anser i likhet med regeringen det väsentligt attdet inre arbetet i skolan nu lyfts fram och attutvecklingsarbetet men också problemen inom skolans områdeuppmärksammas. Skolan har förändratsradikalt. Det finns något omfattande och detaljeratregelsystem som onödigtvis begränsar den lokala friheten attsöka lösningar på problem i skolan och i undervisningen. Det äralltid rektor, lärare och övrig personal som i samarbete medelever och föräldrar har det yttersta ansvaret för attverksamheten i skolorna drivs i enlighet med de nationella målsom fastställts för verksamheten i skollag, läroplaner etc.Av direktiven till kommittén om skolans inre arbete framgårunder avsnittet Ändrade förutsättningar följande. "Den tekniskautvecklingen accelererar. Informationstekniken är på väg attradikalt förändra innehållet i mångas arbete och skaparmöjligheter till kommunikation över stora avstånd. Arbetslivethar förändrats därhän att nästan alla har behov av återkommandeförnyelse och fördjupning av sina kunskaper. Skolan måstearbeta på ett sätt som rustar eleverna för detta. "De förevarande motionsyrkandena anger en inriktning påutvecklingsarbetet i skolan som utskottet i stora delar kaninstämma i. Som framgår av direktiven bör man kunna utgå frånatt kommittén kommer att beakta många av de synpunkter sommotionärerna anför. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion /95:Ub901 yrkandena 19 och 21.I motion 1994/95:Ub378 (fp) begärs att utredningen omskolans inre arbete skall få i uppgift att hantera hurkunskaperna om läs- och skrivsvårigheter skall systematiserasoch spridas till skolornas lärare.Utskottet konstaterar att utredningen om skolans inre arbeteenligt sina direktiv inte har som ett av sina primäraarbetsområden att sprida kunskaper om läs- och skrivsvårighetertill skolornas lärare. Utskottet vill i detta sammanhang erinraom att har i uppdrag att utvärdera de samladeinsatserna för att underlätta skolgången för elever med läs-och skrivsvårigheter. Uppdraget skall redovisas senast den 1oktober 1995. Utskottet förutsätter att de som arbetar i skolankommer att kunna ta del av de kunskaper och de erfarenheter somdå har erhållits. Utskottet vill framhålla att åtgärder för attkomma till rätta med läs- och skrivsvårigheter är av störstavikt för eleverna och därmed grundläggande för arbetet iskolorna. Med det anförda avstyrker utskottet motion1994/95:Ub378.Specialundervisningen tas upp i motion 1994/95:Ub326 (s)yrkande 1. bör enligt motionären få i uppdrag attutvärdera specialundervisningen i grundskolan.Utskottet vill inledningsvis erinra om att kommuns skyldighetatt ta hänsyn till elever med särskilda behov finns föreskriveni 1 kap. 2 § och 4 kap. 1 § skollagen och i 5 kap.grundskoleförordningen. Utskottet vill betona att situationenför elever med behov av särskilt stöd måste uppmärksammas.Utskottet har tidigare behandlat dennafråga, bl.a. i sitt betänkande 1993/94:UbU11 om utvecklingsplanför skolväsendet. I betänkandet har utskottet i likhet medregeringen framhållit att det är en viktig uppgift att uppmärksamt följa frågan huruvidaelever med behov av särskilt stöd får det i tillräckligomfattning. Vidare noterades med tillfredsställelse frånutskottets sida att regeringen i sammanhanget sade sig följautvecklingen när det gäller resursfördelningen i kommunerna.Utskottet kan konstatera att regeringen tagit upp detta områdei verksamhetsmålen för (regl.brev förSkolväsendet 1994/95). Med det här anförda bör avslåmotion 1994/95:Ub326 yrkande 1.Åtgärder mot våld och mobbning i skolan föreslås i fleramotioner. I motion 1994/95:Ju809 (c) yrkandena 5 och 6framhålls att skolan som ett led i att utveckla det lokalabrottsförebyggande arbetet bör utarbeta sitt eget program motmobbning och våld. Fortbildning av lärare måste innehållamoment om konflikthantering. Även i motionerna 1994/95:Ub315(fp) yrkande 12, 1994/95:Ub905 (mp) yrkande 8 och 1994/95:Ub349(mp) tas frågan upp om åtgärdsprogram i skolorna mot mobbning.I den förstnämnda motionen sägs att alla skolor bör ha ettåtgärdsprogram mot mobbning och därmed en handlingsberedskap.Liknande tankegångar finns i motion 1994/95:Ub905, där dettalas om obligatorium för program mot mobbning vid samtligaskolor. Enligt den sistnämnda motionen bör det finnas ettrikstäckande program mot mobbning. Varje skola skall åläggasatt ha ett program mot mobbning, och resultaten skall redovisastill kommunerna. skall sammanställakommunrapporterna för en årlig utvärdering. Enligt motion1994/95:Ub307 (m) yrkandena 1 och 2 finns det anledning att seöver hur skollagens intentioner följs samt hur skolans internarättssystem fungerar. I samma motion yrkande 3 framhålls attdet är angeläget att utbildning om mobbning erbjuds somfortbildning.Utskottet vill inledningsvis erinra om att det klart framgårav de dokument som styr skolans verksamhet, skollag, läroplaneroch kursplaner, att skolan har ett ansvar för att främjaförståelse för andra människor och för att motverka våld,främlingsfientlighet och rasism. Mobbning och trakasserier fårinte förekomma i skolan. Skollagens 1 kap. 2 § har nyligenkompletterats med en föreskrift om att den som verkar inomskolan särskilt skall bemöda sig om att hindra varje försökfrån elever att utsätta andra för kränkande behandling. I denya läroplanerna, för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94)och de frivilliga skolformerna (Lpf 94), slås fast att skolanskall främja förståelse för andra människor och förmåga tillinlevelse. Ingen skall i skolan utsättas för mobbning.Tendenser till trakasserier skall aktivt bekämpas.Inom pågår ett arbete -- projektet upptäckaoch åtgärda mobbning -- som syftar till att ta fram olikamodeller och metoder för att kunna hantera mobbning. Frågor ommobbning tillhör också prioriterade områden.Barnombudsmannen har av regeringen tilldelats särskildamedel för samordning och genomförande av en nationell kampanjmot mobbning.Utskottet vill framhålla att varje kommun har en lagstadgadskyldighet att upprätta en skolplan med utgångspunkt i hur manlokalt avser att arbeta för att nå de nationella mål som harsatts upp för skolan. Som utskottet inledningsvis betonatframgår det klart av de dokument som styr skolan att skolan harett särskilt ansvar för att verka för att våld och mobbninginte skall förekomma. Utskottet finner det därför naturligt attdessa frågor behandlas i kommunernas skolplaner och förutsätteratt varje skola i sin arbetsplan har ett åtgärdsprogram motmobbning. Skolplanen är dock den enskilda kommunens egetdokument och upprättas på kommunens ansvar. Staten skallsåledes inte föreskriva vad som skall tas upp i kommunernasskolplaner. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1994/95:307 yrkandena 1, 2 och 3, 1994/95:Ub315 yrkande 12,1994/95:Ub349, 1994/95:Ub905 yrkande 8 och 1994/95:Ju809yrkandena 5 och 6.Elev- och föräldrainflytande i skolan behandlas i fleramotioner. I motionerna 1994/95:Ub304 (c) yrkande 3 och1994/95:Ub315 (fp) yrkandena 9 och 10 tas frågan upp ominrättande av skolstyrelser/skolråd. Varje skola bör kunna haskolstyrelse/skolråd, som kan överta vissa beslutsbefogenheter.Detta kräver förändringar i lagstiftningen, påpekas det imotionerna. Även i motionerna 1994/95:Ub368 (kds) yrkandena 5och 6 samt 1994/95:Ub386 (s) yrkande 2 behandlas frågan om enlagfäst rätt till inflytande för föräldrar i skolan. Enligtmotion 1994/95:Ub368 yrkande 11 bör det framgå av kommunensskolplan och i arbetsplanen för respektive skola hurelevinflytandet kan stärkas och utvecklas.Utskottet har markerat betydelsen av attelev- och föräldrainflytandet ökas. Vid behandlingen av nyläroplan för m.m. begärde att frågan omatt stärka elevers och föräldrars inflytande i skolan skulle fåen ordentlig belysning (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1,rskr. En översyn av elev- och föräldrainflytandet harunder hösten gjorts inom . Utredarenhar överlämnat sin rapport, Där man inte har någotinflytande finns inget personligt ansvar (Ds 1995:5), tilldepartementet. Utskottet noterar med tillfredsställelse attregeringen i direktiven till kommittén om skolans inre arbeteangett att dessa frågor skall behandlas med förtur. Kommitténskall i den del som gäller inflytande för elever och föräldrarredovisa sina överväganden (dir.1995:19). Utskottet utgår från att regeringen därefteråterkommer till i denna fråga. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1994/95:Ub304 yrkande 3,1994/95:Ub315 yrkandena 9 och 10, 1994/95:Ub368 yrkandena 5,6 och 11 och 1994/95:Ub386 yrkande 2.Kulturen i skolan tas upp i motion 1994/95:Kr230 (c)yrkande 2. Enligt motionärerna bör skolan på ett mer aktivtsätt arbeta med kultur. Kulturen bör tas in i skolplanen därtydliga och konkreta åtgärder skall anges förkulturverksamheten i skolan.Utskottet vill när det gäller kultur i skolan hänvisa tillvad utskottet anförde vid behandlingen av förslaget till nyläroplan för m.m. (bet. 1993/94:UbU1 s. 33).Utskottet framhöll bl.a. att det är viktigt att eleverna fårmöjlighet att ta del av skiftande kulturinslag genom att skolanhar en bred samverkan med kulturinstitutioner av olika slag.Det är också viktigt att eleverna själva deltar i verksamhetersom stärker deras kulturintresse. Beträffande kommunernasskolplaner vill utskottet hänvisa till vad utskottet i detföregående anfört om detta kommunens dokument under avsnittetom mobbning, nämligen att det ankommer på kommunen att upprättaplanen utan centrala föreskrifter om vad som skall tas upp iden. Med det anförda bör avslå motion 1994/95:Kr230yrkande 2.I motion 1994/95:Ub323 (s) begärs en kartläggning avskolbiblioteksverksamheten.Utskottet har tidigare under innevarande medanledning av motionsledes framförda förslag utförligt behandlatfrågan om skolbiblioteken (bet. 1994/95:UbU2). Utskottetbetonade därvid skolbibliotekens betydelse i undervisningen ochutgick från att inom ramen för sin uppföljandeverksamhet och som tillsynsmyndighet bevakar och ger akt påskolbibliotekens situation. Utskottet föreslog ingen riksdagenssärskilda åtgärd med anledning av de då föreliggandemotionerna. Utskottet anser att även nu förevarande yrkande böravstyrkas.Invandrarelevernas kunskaper i svenska behandlas i tvåmotioner, 1994/95:Ub901 (m) yrkande 20 och 1994/95:Sf608 (m)yrkande 6. Enligt motionärerna måste åtgärder vidtas så attäven elever med annat hemspråk än svenska kan tillgodogöra sigde kunskaper som krävs för framgångsrika studier och arbete. först nämnda motionen förordas en analys avinvandrarelevernas språkkunskaper och studieresultat.Utskottet delar såväl motionärernas som regeringensuppfattning (prop. s. 28) att det är väsentligt att kraftfullainsatser i svenskundervisningen sätts in på ett tidigt stadiumså att språkfärdighetsnivån höjs och fortsatta studierunderlättas. En rad undersökningar visar ett tydligt sambandmellan studieresultat och språkfärdighet i svenska. Regeringenavser enligt propositionen att söka bidra till att detfruktbara idéutbyte mellan lärare och skolor med storerfarenhet av invandrarelever som har påbörjats kan utvecklasvidare och till att goda idéer och exempel sprids.Utskottet vill för egen del instämma i vad motionärerna anförom att invandrarelevernas språkkunskaper och studieresultatmåste analyseras och åtgärder vidgas så att även elever med ettannat hemspråk än svenska kan tillgodogöra sig de kunskaper somkrävs för framgångsrika studier och arbete. Utskottet vill idet sammanhanget peka på att effekterna av svenskundervisningenockså kommer att behandlas av den av regeringen nyligentillsatta invandrarutredningen (dir. 1994:130). Regeringen hardenna dag, , avlämnat proposition 1994/95:174 Vissabetygsfrågor m.m. med bl.a. förslag om åtgärder i syfte attstärka invandrarnas undervisning i svenska. Med hänvisning tillvad utskottet nu har anfört avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 1994/95:Ub901 yrkande 20 och 1994/95:Sf608 yrkande6.Utskottet övergår till att behandla vissa resursfrågor.I motion 1994/95:Ub364 (v) yrkande 8 begärs attsektorsbidraget till skolan skall återinföras. Detta föratt kunna garantera en likvärdig och sammanhållen skolatillgänglig för alla.Utskottet har tidigare behandlat motionsledes framfördaförslag att återinföra sektorsbidraget till skolan (senast ibet. 1993/94:UbU7 s. 37). Utskottet har sedanavstyrkt förslagen. Utskottet, som hänvisar till den anfördamotiveringen, har inte funnit anledning att nu ändra sitttidigare ställningstagande, varför även förevarande yrkandeavstyrks.Enligt motion 1994/95:Ub368 (kds) yrkande 1 bör ettresurstilldelningssystem tillämpas i som geralla skolor en basresurs per elev, lika stor för alla elever,och dessutom en tilläggsresurs, som varierar med de enskildaelevernas särskilda behov av stöd och hjälp.Utskottet delar den uppfattning som regeringen framför ipropositionen (s. 27), nämligen att resursfördelningen skallvara behovsstyrd. Detta vill utskottet för egen del understrykaoch erinra om vad som föreskrivs i detta avseende i såväl 1994års läroplan för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) som iläroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). För attkunna ge elever en likvärdig utbildning måsteresursfördelningen ske utifrån elevernas behov. Utskottetnoterar att regeringen avser att uppdra åt att iutvärderingssammanhang ägna särskild uppmärksamhet åt hurskolans resurser fördelas. Då utskottet inte är berett att ienlighet med motionärernas förslag förorda en central regleringav hur kommunerna fördelar sina resurser utöver vad somföreskrivs i skollagen och läroplanerna avstyrker utskottetbifall till yrkandet.Utskottet övergår till att behandla skolplikten, som tasupp i flera motioner. Enligt motionerna 1994/95:Ub304 (c)yrkande 1, 1994/95:Ub315 (fp) yrkande 11 samt 1994/95:Ub384 (s)bör vara tioårig med skolplikt från ålder.I motion 1994/95:Ub368 (kds) yrkande 12 anförs att övergångenmellan förskola och skola bör vara individuellt flexibel ochske successivt. En nioårig skolplikt förordas men med möjlighetatt förlänga för elever som önskar det och som bedöms habehov av det.Frågor om förlängd skolgång och sänkt skolplikt harbehandlats av utredningen om förlängd skolgång. Utredningensbetänkande, Grunden för livslångt lärande. En barnmogen skola(SOU 1994:45), har remissbehandlats. Remisstiden gick ut den 1december 1994. Regeringen meddelar att den kommeratt ta ställning till de frågeställningar som betänkandet ochremissbehandlingen ger upphov till. Det finns enligt utskottetinte anledning att från sida föregripa den beredningsom nu pågår inom . Utskottet avstyrker därförmotionerna 1994/95:Ub304 yrkande 1, 1994/95:Ub315 yrkande 11,1994/95:Ub368 yrkande 12 och 1994/95:Ub384.2. Utvecklingen i gymnasieskolan m.m.Regeringen framhåller i propositionen att alla ungdomar i daghar rätt att få påbörja en treårig gymnasial utbildning ochalla ansvariga på skolans område har en skyldighet att medverkatill att ungdomarna också kan fullfölja sin utbildning. I årfullföljs gymnasiereformen. tas alla elever in iden nya gymnasieskolan. En parlamentarisk kommitté följerutvecklingen i gymnasieskolan (U 1994:02). Direktiven har ensärskild tyngdpunkt på frågor som hänger samman med ambitionenatt alla ungdomar skall kunna fullfölja en treårig utbildningmed ett betydande inslag av allmänna ämnen. Enligt detilläggsdirektiv som regeringen utfärdade i slutet av november1994 skall kommittén bl.a. även studera hur undervisningen ikärnämnen utvecklas samt hur det nya betygssystemet tillämpas igymnasieskolan. En viktig fråga vid tillsättandet av kommitténvar behovet av parlamentarisk insyn i utvecklingen avkursutformningen i gymnasieskolan. Kommittén skall i dettaavseende utnyttja resultatet från den arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet som har till uppgift att bidra tillutvecklingen av den kursutformade gymnasieskolan.Den kursutformade gymnasieskolan tas upp i motion1994/95:Ub369 (m) yrkandena 1 och 2. Vikten av att regeringenarbetar aktivt för att avveckla regler etc. som motverkarutvecklingen av en mer kursutformad gymnasieskola framhålls iyrkande 1. I yrkande 2 framhålls hur viktigt det är att elevensrättigheter utökas till att gälla också val av kurs. I sammamotion, yrkande 3, efterfrågas tydligare krav för att enutbildning skall få kallas för lokal gren. I motion1994/95:Ub901 (m) yrkande 22 framhålls beträffandegymnasieskolans utveckling att utrymmet för elevernas egna vali gymnasieskolan måste tas till vara och utvecklas samt attsamarbetet mellan gymnasieskolor, högskolor och näringslivetmåste öka.Utskottet har ovan redovisat att en parlamentarisk kommitté,som skall följa den pågående utvecklingen i gymnasieskolan, hartillsatts och att kommittén fått tilläggsdirektiv (dir.1994:128). Kommittén har bl.a. i uppdrag att följa denkursutformade gymnasieskolan. Kommittén skall dra nytta avunderlag från den arbetsgrupp inom somhar i uppgift att följa utvecklingen av kursutformningen ochatt göra ytterligare analyser kring frågor som hänger sammanmed kursutformningen. Arbetsgruppen har gett ut tvådelrapporter. Den sista delrapporten för alla? (Ds 1994:139) lämnades i december1994. I rapporten tas en del aktuella frågeställningar upp omden kursutformade gymnasieskolan, bl.a. rör det deorganisatoriska problem som finns inom en kursutformadgymnasieskola, elevers rätt att genomgå kurs i en annan kommunoch lokala grenar. Rapporten remissbehandlas för närvarande.Arbetsgruppen kommer att lämna sin slutrapport . Äveninom pågår ett arbete kring denkursutformade gymnasieskolan.Utskottet kan konstatera att ett omfattande arbete förnärvarande är inriktat på att finna tillfredsställandelösningar på de problem som kan uppkomma vid införandet av denkursutformade gymnasieskolan. Enligt utskottets mening bör interiksdagen föregripa det pågående utvecklingsarbetet. Riksdagenbör kunna förutsätta att de synpunkter som motionärerna förfram beaktas i detta. Utskottet avstyrker därför motionerna1994/95:Ub369 yrkandena 1, 2 och 3 och 1994/95:Ub901 yrkande22.En utvärdering av den nya kursutformade gymnasieskolanskonsekvenser för segregationen bör göras enligt motion1994/95:Ub364 (v) yrkande 2. Det största problemet medkursutformningen är segregationen som enligt forskningentenderar att öka så fort man differentierar grupper eller gerelever valfrihet att själv välja t.ex. kurs. I amerikanska"High Schools" har det visat sig att elever ofta i envalsituation väljer kurser som ligger under elevens egentligakunskapsnivå.Utskottet hänvisar till vad som i det föregående anförts omuppföljning av den kursutformade gymnasieskolan. Utskottet villdärutöver erinra om uppföljnings- ochutvärderingsansvar. Utskottet instämmer självfallet i syftetmed yrkandet, såsom utskottet har uppfattat det, nämligen attmotverka tendenser till segregation genom införandet av den nyaordningen, om sådana skulle visa sig. Något uttalande avriksdagen i ämnet finner utskottet inte påkallat, varförutskottet avstyrker yrkandet.I flera motioner tas frågan upp om kärnämnena inom deyrkesförberedande programmen. I motion 1994/95:Ub369 (m)yrkande 6 krävs en översyn av antalet kärnämnen ochomfattningen inom de yrkesförberedande programmen. I motion1994/95:Ub358 (kds) yrkande 1 framhålls att kommittén somföljer utvecklingen i gymnasieskolan särskilt bör följautvecklingen av hur eleverna på yrkesprogrammen tillgodogör sigkraven inom kärnämnena. Det kan bli nödvändigt att skapa kurseri kärnämnen som inte ger allmän behörighet till högskolan mensom gör det möjligt att möta eleverna på rätt nivå och ställarimliga krav i förhållande till deras personligaförutsättningar. I motion 1994/95:Ub331 (fp) förordas enförsöksverksamhet med alternativa kurser (lokala) i matematik,engelska och svenska, vilka inte behöver ge allmän behörighetför högskolestudier.Utskottet vill även när det gäller frågan om kärnämnena på deyrkesförberedande programmen erinra om det uppdrag som denparlamentariska kommittén som följer utvecklingen igymnasieskolan har. Flera av de områden som det enligtdirektiven åligger kommittén att följa knyter an tillproblematiken med kärnämnena på de yrkesförberedandeprogrammen. Utskottet vill erinra om att kommittén skall följabl.a.