bet · GI01JoU13 · 1995-03-23 00:00:00 — SjukdomenM 74 utgör ett allvarligt hot mot den vilda laxen i Östersjön.Försäljningsvärdet av vattenbrukets produktion uppgick år 1993till ca 130 miljoner kronor.Under innevarande budgetår inriktas arbetet på fiskets områdepå en fortsatt integrering i och anpassning till EG:s gemensammafiskeripolitik.Den beräknade utgiftsutvecklingen på fiskets område till följdav tidigare fattade beslut samt förslagen i 1995 årsbudgetproposition är följande:Utgift Anvisat Förslag varav beräknat för1993/94 1994/95 1995/96 juli 95-juni 96106,0 88,0 279,9 186,4Den föreslagna kraftiga utgiftsökningen inför budgetåret1995/96 hänför sig dels till en förstärkning av Fiskeriverketsresurser inför medlemskapet i EU, dels till ett väntat stortåterflöde från EU på fiskets område.18. (C 1)verksamhet kommer i hög grad att påverkas avett EU-medlemskap. Mot bakgrund av den osäkerhet som råder om deadministrativa konsekvenserna av ett EU-medlemskap bör denuvarande verksamhetsmålen för endast /96.Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i en realminskning av utgifterna om 5 %.Vad gäller RRV:s invändningar mot Fiskeriverketsårsredovisning finner regeringen att RRV:s påpekanden är avsådan art att dessa skyndsamt bör föranleda åtgärder. Ett sådantarbete har inletts, och vad som orsakat revisionsanmärkningkommer att undanröjas.Regeringen föreslår att till anvisarett ramanslag på 93 459 000 kr.MotionernaEnligt motion Jo259 (m) bör ett rationaliseringsarbete snarastsättas i gång inom . En besparing föreslås med 43,5miljoner kronor för nästa budgetår, jämfört med regeringensförslag (yrkande 10). Det innebär att verksamheten bör ta heltnya former. har uppmanats attstärka samarbetet med bl.a. . Regeringen böråterkomma med ett förslag om sammanslagning av de båda verken.Även i motion Jo402 (m) föreslås besparingar och ändradorganisation av . Anslaget bör kunnaminskas, och ökningen av anslaget avstyrks (yrkande 8). Liknandeförslag framställs i motion Jo416 yrkande 6 (m).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning att Fiskeriverketsverksamhet i hög grad kommer att påverkas av EU-medlemskapet. Enså kraftig minskning av anslaget som föreslås i motion Jo259 kanenligt utskottets mening inte genomföras utan att det fårgenomgripande konsekvenser för verkets uppgifter ochorganisation. Som framgår av inledningsavsnittet till bilaga 10i budgetpropositionen ämnar regeringen tillsätta en utredningunder med uppdrag att granska den samladeadministrationen inom livsmedelsområdet. Vidare föreslåsbetydande besparingar på myndigheternas förvaltningskostnaderm.m. fram t.o.m. år 1998.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag, som bl.a. innebär att verket förstärks med 9 miljonerkronor för sitt arbete med EU-medlemskapet, varav 1 miljonkronor utgör förstärkning av kvalitetskontrollen på fisketsområde. I enlighet härmed avstyrks motionerna Jo259, Jo402 ochJo416 i berörda delar.19. Främjande av fiskerinäringen (C 2)Medel för bidrag till länsstyrelserna för fisketillsyn börenligt regeringen i fortsättningen inte föras upp under dettaanslag. Möjligheterna att lämna bidrag till fiskare medanledning av avlysning av fiskevatten är inte längre aktuella,varför möjlighet till bidrag för ändamålet inte bör finnas ifortsättningen. Medlen för forskning bör i så stor utsträckningsom möjligt och lämpligt användas i kombination medforskningsmedel från EU:s budget för att öka effekten ochutbytet av dem. Regeringen föreslår ett reservationsanslag på5 684 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.20. Strukturstöd till fisket m.m. (C 3)PropositionenFrån anslaget lämnas statligt stöd till investeringar ifiskeföretag, fångstbegränsning, skrotning av fiskefartyg samtskador på fiskeredskap och vattenbruksanläggningar. Stödetlämnas i form av bidrag och statlig garanti för lån.Bestämmelser om detta finns i förordningen (1994:1716) omfisket, vattenbruket och fiskerinäringen. Från anslaget lämnasockså ersättning i samband med isbrytning för fiskets ochfiskarbefolkningens behov. Från anslaget täcks vidare kostnaderför förluster på grund av statlig garanti för lån tillfiskeföretag och fiskberedningsföretag.Under år 1993 lade EU fast nya riktlinjer förstrukturpolitiken på fiskets område och inrättade en särskildfond för denna, for Fisheries Guidance(FIFG). FIFG finansierar den del av fiskets strukturstöd som kanhänföras till mål 5a, dvs. anpassningen av fiskerisektornsstruktur.De mål som gäller för strukturpolitiken äratt bidra till att uppnå en varaktig balans mellan resurseroch deras utnyttjande,att stärka utvecklingen av ekonomiskt livskraftiga företaginom sektorn samtatt förbättra marknadsutbudet och förädlingsvärdet för fisketsoch vattenbrukets produkter.Strukturstödet kan ges till följande områden, nämligenomstrukturering och förnyelse av fiskeflottan,modernisering av fiskeflottan,förbättring av de villkor under vilka fiskets ochvattenbrukets produkter förädlas och marknadsförs,utveckling av vattenbruket samt skydd och utveckling av marinaresurser i kustvatten,försöksfiske,utrustning i fiskehamnar samtstudier av nya marknader.EU har även slagit fast mål och regler för hur gemenskapensfiskerisektor skall omstruktureras --1996 isyfte att uppnå en varaktig balans mellan fiskresurserna ochderas utnyttjande.EU:s medlemsländer skall i ett s.k. programdokument redogöraför kommissionen hur man avser att praktiskt utformastrukturpolitiken. Det nuvarande programdokumentet gäller föråren 1994--1999. Planen skall bl.a. innehålla en beskrivning avfiskerisektorn, de mål landet har fastslagit för sinstrukturpolitik samt de medel man avser använda för att nå defastställda målen.Det övergripande målet för den svenska fiskeripolitikenstämmer väl överens med de mål som EU har lagt fast förstrukturpolitiken på fiskets område. Det övergripande målet bördärför bestå och vara utgångspunkt för strukturplanen. De medelsom finns under detta anslag bör användas för att uppnå målet.Medfinansieringen från EU varierar beroende på om åtgärden äroffensiv i form av t.ex. ett nybygge eller defensiv i form avt.ex. skrotning av fiskefartyg. Medlen bör användas i förstahand för att engångsvis eller stödja ensmåskalig företagsamhet inom fisket och vattenbruket.Regeringen föreslår ett förslagsanslag på 53 837 000 kr.MotionenI motion Jo415 (kds) uppmärksammas ett speciellt problem föryrkesfiskenäringen i form av borttappade fiskeredskap. spökgarn fortsätter att fiska efter det deförlorats. Andra problem är dumpade farliga ämnen ifiskevattnen. Det vore en angelägen åtgärd för staten attavsätta medel för att utrusta trålare för miljö- ochfiskevårdande åtgärder som av fiskestopp får iuppgift att rensa upp från spökgarn etc. Medel för detta bör tasunder anslaget C 3 Strukturstöd till fisket (yrkande 5).Utskottets övervägandenBestämmelser om anslaget C 3 Strukturstöd till fisket m.m.finns i förordningen (1974:1716) om fisket, vattenbruket ochfiskerinäringen. Utskottet anser det mindre lämpligt att medelför strukturåtgärder m.m. används på det sätt som avses i motionJo415 yrkande 5. När det gäller t.ex. problemen med dumpadestridsmedel hänvisar utskottet till sin redovisning ibetänkandet 1994/95:JoU2 s. 13. Utskottet avstyrkermotionsyrkandet och tillstyrker regeringens förslag om anslag.21. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisketm.m. (C 4)Med hänvisning till vad regeringen har anfört under anslagetC 3 bör ett nytt anslag tas upp på statsbudgeten med enberäknad utgift motsvarande EG:s finansiering. Utskottettillstyrker regeringens förslag om ett förslagsanslag på120 , varav avser perioden juli1995--juni 1996.22. Djurskydd och djurhälsovård (E)PropositionenDe övergripande målen för djurskydds- ochdjurhälsovårdsområdet är ett gott hälsotillstånd bland husdjurenoch ett gott djurskydd samt en begränsning av användningen avförsöksdjur i Sverige.Djurskydd och djurhälsovård inom departementets ansvarsområdeomfattar verksamhet vid ochStatens jordbruksverk, inkluderandedistriktsveterinärverksamheten, samt vid Centralaförsöksdjursnämnden.Under det senaste året har sjukdomsläget förändrats på någrapunkter både i vår omvärld och inom landet. Rabiesproblemet medolika utbredning av sjukdomen inom har varit svår attlösa i frihandelsdiskussionen mellan länder. Sedan den 1maj 1994 krävs dock rabiesvaccination med serologisk uppföljningför införsel av hund och katt från större delen av EES-området.En ny svinsjukdom, allmänt kallad blåöronsjukan (PRRS), ärspridd i flera europeiska länder. bröt mul- ochklövsjuka ut i nordöstra med utbrott i såvälnötkreaturs- som fårbesättningar. I övrigt karaktäriseras denepizootiska bilden framför allt av klassisk svinpest med utbrotti bl.a. och Belgien.Både vad gäller nötkreatur, svin, fjäderfä och odlad fiskförekommer i sjukdomar av allvarlig karaktär som inteexisterar i . En öppning av gränser mot Europakommer således att få konsekvenser för smittskyddet, bl.a. genomett ökat smittryck och en ökad risk för utbrott av sjukdomar somi dag inte förekommer i . En ökad svensk beredskap ochaktivitet kommer därför att behövas på detta /94 gjordes stora insatser för att kontrolleraoch följa upp de fall av paratuberkulos på nötkreatur sompåvisades hösten 1993.Undersökningar av tankmjölksprov från alla mjölkkobesättningarhar visat att ytterst få besättningar är smittade med IBR(infektiös bovin rhinotracheit). Ett omfattandebekämpningsprogram har påbörjats och detta har även godkänts avESA (EFTA Surveillance Authority). Bekämpningsprogrammen förleukos hos nötkreatur och AD (Aujeszkys sjukdom) hos svinfortlöper tillfredsställande, och målet är att friförklaralandet från sjukdomarna under /96.Riksdagen har beslutat om huvuddragen för den framtidadistriktsveterinärorganisationen (prop. 1993/95:150, bet. JoU32,rskr. I beslutet ligger bl.a. att det statligahuvudmannaskapet behålls tills vidare och att det /95 anvisas för inrättande avytterligare ca 50 veterinärstationer. hardärefter utrett frågor beträffande den regionala och lokalaorganisationen, veterinärstationernas driftsform ochuppbördssystemet. Uppdraget redovisades till regeringen iseptember 1994. Mot bakgrund av bl.a. Riksrevisionsverketsrapport arbetar för att denförändrade distriktsveterinärorganisationen skall kunna verkafrån den 1 juli 1995.Den utvärdering av Centrala försöksdjursnämndensforskningssatsningar --1992, som genomförtsav en extern expert, slutredovisades i december 1993.Utvärderingen visar bl.a. att de forskningsprojekt som erhållitstöd genomgående varit av hög vetenskaplig kvalitet med en klarinriktning mot alternativa metoder. I utvärderingen framhållsatt i huvudsak har använt debegränsade resurserna på ett riktigt och effektivt sätt.Den beräknade utgiftsutvecklingen på djurskydds- ochdjurhälsovårdsområdet till följd av tidigare fattade beslut samtförslagen budgetproposition är följande:Utgift Anvisat Förslag varav beräknat för1993/94 1994/95 1995/96 juli 95-juni 96252,1 266,2 363,6 240,623. m.fl. anslag (E 1)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen E 1,E 2, E 3, E 4, E 5, E 6 och E 7 (s. 71--81).24. Växtskydd och jordbrukets miljöfrågor (F)PropositionenVerksamheten inom växtskyddsområdet omfattar frågor omutsädeskontroll, frågor om intagning av växtsorter på sortlistasamt växtförädlarrättsärenden, frågor om funktionsprovningar ochtekniska utvärderingar m.m. av lantbruks- ochentreprenadmaskiner samt frågor om bekämpning avväxtskadegörare.De övergripande målen för verksamhetsområdet är beträffandeutsädes-, sortliste- och växtförädlarrättsfrågor att förselantbruksnäringen med utsäde och sorter av fullgod kvalitet föratt därigenom främja ett effektivt jordbruk. Anslaget förbekämpande av farliga växtsjukdomar syftar till att möjliggöraen snabb och effektiv bekämpning av till landet introduceradekarantänsskadegörare, vilket i förlängningen kan bidra till enminimerad användning av bekämpningsmedel.Funktionsprovningar och tekniska utvärderingar m.m. avlantbruks- och entreprenadmaskiner syftar till att säkerställaatt föreskrivna arbetarskyddskrav uppfylls av vissa typer avmaskiner i drift samt att via opartiska provningar och tekniskautvärderingar av maskiner och teknisk utrustning medverka minimerad påverkan på naturmiljön, djurmiljön ocharbetsmiljön av dessa maskiner och tekniska utrustningar.På maskinprovningsområdet återkommer regeringen med särskildproposition i ämnet.För /96 föreslås inga förändringar i övrigt avverksamheten eller verksamhetsinriktningarna på området.Under anslaget F 6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket hartidigare anvisats medel till ekologisk odling, åtgärder för attbevara biologisk mångfald samt natur- och kulturmiljövärden iodlingslandskapet. Dessa områden kommer framöver att behandlas idet svenska miljöprogrammet inom ramen för förordningen (EEG) nr2078/92. Detta innebär att det framför allt är frågor ombekämpningsmedelsanvändning, näringsläckage samt ammoniakavgånginom jordbruket och trädgårdsnäringen som kommer att behandlasunder ifrågavarande anslag. Detta är prioriterade områden vadgäller det svenska miljöarbetet inom EU och i andrainternationella sammanhang.För /96 föreslås oförändrad medelstilldelningtill bekämpningsmedels- och näringsläckageprogrammet. 4,2miljoner kronor föreslås satsas på ett handlingsprogram rörandeträdgårdsnäringens miljöfrågor.Den beräknade utgiftsutvecklingen på växtskydds- ochmiljöområdet till följd av tidigare fattade beslut samtförslagen budgetproposition är följande:Utgift Anvisat Förslag varav beräknat för1993/94 1994/95 1995/96 juli 95-juni 9652,1 47,8 50,4 33,425. Statens utsädeskontroll (): Uppdragsverksamhet ()samt Bidrag till Statens utsädeskontroll ()PropositionenStatens utsädeskontroll () har under en följd av årframgångsrikt arbetat med att rationalisera och effektiviseraden statliga utsädeskontrollverksamheten. Från att varitlokaliserade till fyra platser (, , ochLund) med ca 100 anställda samt dragits med betydande underskotti verksamheten är personalstyrkan reducerad med ca 40personer och lokaliserad till en enhet i . Verksamhet somtidigare varit anslagsberoende har i ökad utsträckningavgiftsbelagts.SUK:s kapitalförsörjningsmodell för investeringar ianläggningstillgångar (avkastningspliktigt statskapital medkonsolideringsansvar) kommer från /96 attersättas med lån i Riksgäldskontoret.Regeringen föreslår att till Statensutsädeskontroll: Uppdragsverksamhet anvisar ett anslag på 1 000kr.Under anslaget anför regeringen att anslaget /94 omfattade av den totala verksamheteninom utsädeskontrollen och uppgick till 2 850 000 kr.Tillsynsverksamheten omfattar huvudsakligen regler omkvalitetsdeklaration av utsäde av växtslag som inte omfattas avEG:s certifieringssystem. Kostnaden för denna verksamhet har avSUK uppskattats till ca . Regeringen anser att det ärrimligt att kvaliteten på denna typ av utsäde kan upprätthållasutan statlig medverkan. Utsädesförordningen bör därför förändrasi enlighet härmed.Regeringen föreslår att till Bidrag till Statensutsädeskontroll anvisar ett förslagsanslag på 691 000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen F 1och F 2.26. ()PropositionenSammantaget innebär bedömningen att de riktlinjer som ladesfast budgetproposition för börgälla även för budgetåren 1995/96 och 1997. Regeringen föreslåratt till anvisar ett ramanslagpå 1 002 000 kr.MotionernaI motion Jo507 (mp) anförs att nya EU-regler omsortdokumentation, certifiering m.m. kan få förödandekonsekvenser för utbudet av köksväxter. Ytterst innebär reglernaett hot mot den biologiska mångfalden och det genetiska ochkulturella arvet. Enligt yrkande 1 i motionen bör "under budgetåret" anslå för att börja arbetemed sortgodkännande av traditionella växtsorter.I motion Jo210 från samma parti yrkas att underanslaget anslår och avsätter 4 miljoner kronorför sortgodkännande av traditionella växtsorter. Av motionenframgår att det totala anslaget rätteligen skall uppgå till (yrkande 33).Utskottets övervägandenRegeringen har lagt fram en proposition med förslag omvissa ändringar i växtskyddslagen m.m. Propositionen och vissanärliggande motioner behandlas i utskottets betänkande1994/95:JoU15. Som närmare framgår av betänkandet har regeringenhösten tillsatt en utredning om jordbrukets tillgång påväxtgenetiska resurser. Utredaren skall göra en svensklandsstudie som bl.a. redovisar vilka kulturväxter som finns ilandet och vilka åtgärder som behövs för att säkra en bredgenetisk variation hos dem, deras vilda släktingar och andraväxter av potentiellt värde. I avvaktan på resultatet av dennautredning anser utskottet att regeringens förslag ommedelsanvisning bör bifallas. Motionerna Jo210 och Jo507avstyrks i berörda delar.27. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (F 6)har bedömt att uppsatta miljömål skall kunnanås vid oförändrad medelstilldelning under anslaget. /95 anslogs till ekologiskproduktion under anslaget. Denna tilldelning skall tas bort fråndetta anslag och behandlas framöver i det svenskamiljöprogrammet inom ramen för EG:s förordning 2078/92.Regeringen anser att skall anslås förhandlingsprogram rörande trädgårdsnäringens miljöfrågor.Därutöver användes inom ramen för anslaget drygt 5,2 miljonerkronor för trädgårdsnäringens miljöfrågor. Oförändrat 23,1miljoner kronor skall anslås för bekämpningsmedelsprogrammet och8,för näringsläckageprogrammet.Vad gäller biologisk mångfald och odlingslandskapet behandlasdessa frågor framöver i det svenska miljöprogrammet inom ramenför EG:s förordning 2087/92. Regeringen avser att under år 1995återkomma till frågan om vilka mål som skall gälla föranvändningen av bekämpningsmedel . Anslaget försupp med (reservationsanslag).MotionernaI motion Jo259 (m) yrkas att anslaget reduceras med 15miljoner kronor (yrkande 11). Motionärerna hänvisar till att dei en annan motion föreslagit ett bättre utnyttjande av EU:smiljöstöd. bör anslaget F 6 helt fasas ut tillförmån för en fortsatt satsning på EU:s miljöprogram förjordbruket.Enligt motion Jo261 (v) yrkande 4 bör avanslaget föras över till anslaget B 7 Strukturstöd inomlivsmedelssektorn. Motionen redovisas närmare i ett föregåendeavsnitt.Utskottets övervägandenUtskottet har i det föregående föreslagit vissa ändringar iregeringens förslag såvitt avser några för jordbruket centralastödformer, däribland regionala stöd till jordbruket ochmiljöersättningar inom jordbruket. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motionerna Jo259 yrkande 11 och Jo261yrkande 4.28. Bekämpande av växtsjukdomar (F 7)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget F 7(s. 89).29. Livsmedel (G)PropositionenLivsmedelsfrågorna är viktiga för konsumenterna.Konsumenternas intresse av bra mat till rimliga priser bördominera livsmedelspolitiken, och konsumenten skall stå icentrum för livsmedelspolitiken. En fri handel med livsmedelinom EU förutsätter en effektiv livsmedelskontroll.Konsumenterna har ett intresse av att varorna märks tydligt ochatt skadliga ingredienser och tillsatser utesluts.Sverige skall aktivt verka för att inom EU bl.a. förstärkalivsmedelskontrollen, minimera användningen av tillsatser,införa en bättre märkning av livsmedel samt öka livsmedlenstjänlighet genom fördjupade kvalitets- och hälsokrav.En av Statens livsmedelsverks huvudsakliga uppgifter är attbevaka konsumentintresset inom livsmedelsområdet. Enligtregeringens mening bör konsumentintresset i verksamhetenunderstrykas ytterligare. Regeringen föreslår därför i detföljande att det övergripande målet för skallvara att i konsumenternas intresse verka för säkra livsmedel avgod kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen samt bramatvaror. Konsumenterna skall känna trygghet och ha dekunskapsmässiga förutsättningarna att kunna välja fullgodalivsmedel för en näringsriktig och prisvärd kost.Det finns ett starkt samband mellan kosten och hälsan.Livsmedelsverket har, i samarbete med ochSocialstyrelsen, på regeringens uppdragredovisat ett förslag till nationell handlingsplan förnutrition. Huvudmålet för handlingsprogrammet skall enligtförslaget vara att genom förbättrade mat- och motionsvanorbefrämja hälsa samt förebygga sjuklighet och för tidig död ikostrelaterade sjukdomar samt att minska de sociala klyftornamed avseende på dessa sjukdomars förekomst. Förslagetremissbehandlas för närvarande.Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden har fr.o.m. den 1 juli1993 beställaransvaret för jordbruks- och visslivsmedelsstatistik. En stor del av nämndens arbete under 1993och 1994 har därför varit att anpassa den svenska jordbruks- ochlivsmedelsstatistiken till de krav som EG ställer förmotsvarande statistik. Ett fortsatt anpassnings- ochutredningsarbete förutses för den av ettEU-medlemskap. För /96 görs vissa besparingar påde objektiva skördeuppskattningarna. De ökade kostnader som enanpassning till EG:s krav medför beräknas täckas av medel frånEG.Det svenska systemet för industrins råvarukostnadsutjämningupphör vid ett EU-medlemskap. Det gäller ävenrabatteringssystemet för svensktillverkad stärkelse för teknisktbruk. Vissa utbetalningar kan dock finnas kvar efter den 1 juli1995 varför anslaget ändå bör vara kvar.Den beräknade utgiftsutvecklingen på livsmedelsområdet tillföljd av tidigare fattade beslut samt förslagen i 1995 årsbudgetproposition är följande:Utgift Anvisat Förslag varav beräknat för1993/94 1994/95 1995/96 juli 95-juni 96586,0 556,3 425,8 282,830. (G 3)PropositionenRegeringen förutser ett ökat utredningsbehov inom nämndensverksamhetsområde under första tiden av EU-medlemskapet. Bl.a.bör utredas vidare huruvida det administrativa företagsregistretsom används för stödutbetalningar inom EU (s.k. )kan användas som statistikregister. Om så är fallet torde storaresursbesparingar kunna göras. Regeringen bedömer att dekostnader som detta ökade utredningsbehov medför bör kunnarymmas inom det här föreslagna anslagsbeloppet och sparade medelunder detta anslag samt under anslaget Livsmedelsstatistik.Anslaget förs upp med (ramanslag).MotionenMot bakgrund av det stora behovet av besparingar istatsbudgeten föreslår motionärerna i motion Jo259 (m) attLivsmedelsekonomiska samarbetsnämnden läggs ned. Dess uppgifterbör föras över på och . Enbesparing föreslås som motsvarar hela anslaget (yrkande 13).Utskottets övervägandenUtskottet ansluter sig till regeringens bedömning angåendeLivsmedelsekonomiska samarbetsnämndens verksamhet ochresursbehov. I anslutning till motion Jo259 bör tilläggas attfull besparingseffekt är svår att uppnå vid budgetårets ingångäven vid nedläggning. På grund av gällande bestämmelser omanställningsskydd och uppsägningstid för personalen uppkommerlönekostnader även efter . Motionen avstyrks idenna del.31. Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. (G 4)PropositionenRegeringen har i proposition 1994/95:25 föreslagit att enbesparing på livsmedelsberedskapens område bör göras med 200miljoner kronor. Besparingen är möjlig mot bakgrund av deförändrade planeringsförutsättningarna i 1992 årstotalförsvarsbeslut och den förändrade importsituation somuppstått i och med förändringarna i . Det svenskaEU-medlemskapet är också av stor betydelse för möjligheten säkrare import under ett krisskede. Regeringen anser därföratt beredskapslagringen bör koncentreras på behoven i krig.Således kan stora besparingar göras på områden som har effekt påandra skeden än kriget. För att uppnå en permanent besparing på200 måste beredskapslagren reduceras väsentligt.Jordbruksverket måste därför starta en utförsäljning avde lager som inte är helt nödvändiga för krigsskedet.Utförsäljningen skall ske på ett sådant sätt att staten inteåsamkas onödiga förluster. skall beakta 1992 årsförsvarsbeslut då prioriteringar för beredskapslagringen görs.Regeringen har mot bakgrund av besparingskravet påverksamheten fattat beslut om att stoppaalla nyinvesteringar i insatsvaror under /95.Regeringen föreslår att anvisas förverksamheten.