bet · GI01FiU10 · 1995-02-23 00:00:00 — Den offentliga debatten skulle vinna på att en tung,respekterad ekonomisk bedömare utan partipolitisk anknytning eller belastad avnationella hänsynstaganden får sin bedömning av svensk ekonomi offentliggjord.En rad länder har börjat publicera IMF-rapporterna, noterar motionärerna.Italien, , , och offentliggör IMF:s bedömningar.Denna utveckling välkomnas av IMF. Motionärerna anser att det borde passa välihop med den svenska traditionen av stor öppenhet och en omhuldadoffentlighetsprincip att också börjar offentliggöra IMF:s rapporter.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns goda argument förökad publicering av olika typer av dokument. Motiven för att begränsaspridningen har ytterst varit att säkerställa ett gott informationsutbyte ochen öppen dialog mellan IMF och de nationella myndigheterna. Olikapolicyalternativ skall kunna diskuteras och deras för- och nackdelar skallkunna vägas mot varandra innan politiken låses fast. Speciellt känslig i dettasammanhang är valutapolitiken, som IMF har ett särskilt ansvar att övervaka ochlämna synpunkter på. Om centrala dokument skulle publiceras finns en risk attinformationsutbytet och diskussionsklimatet skulle försämras. Vad beträffar desammanfattande synpunkter som motionen främst avser finns dessutom ett särskiltproblem genom att de är delegationsledarens preliminära synpunkter vid slutetav besöket och inte ett officiellt IMF-dokument.Detta tas i beaktande när IMF diskuterar ökad publicering. Önskemålen omstörre öppenhet är starka, och har konkreta beslutfattats vad gäller vissa typer av dokument. Enligt nu gällande policypubliceras regelmässigt dokument som anger inriktningen av den ekonomiskapolitiken under vissa låneprogram samt dokument med bakgrundsinformation omutvecklingen i de olika medlemsländerna. Detta kommer exempelvis att innebäraatt ett bakgrundsdokument om kommer att publiceras inom det närmastehalvåret.När det gäller frågan om offentliggörande av de slutliga landrapporterna ärIMF:s medlemsländer dock splittrade. har stött beslutet om ökadpublicering och bör enligt utskottets mening verka för en fortsatt utveckling idenna riktning. Att ensidigt publicerar de sammanfattande synpunkternakan dock försvåra möjligheten att finna lösningar som är acceptabla förmedlemsländerna. Bedömningen delas uppenbarligen av de ca 170 stater som harvalt att respektera det nuvarande regelverket. Att några länder själva harpublicerat "concluding remarks" ändrar inte värdet av bred enighet inom IMFkring dessa frågor. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionFi201 (m).PenningpolitikenRegeringen konstaterar i finansplanen att prisstabilitet är en viktigförutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik och det är därför avyttersta vikt att inflationsproblemet inte tillåts återkomma i den svenskaekonomin.Penningpolitikens huvuduppgift är att säkerställa en låg inflation.Riksbanksfullmäktige har definierat inflationsmålet som att inflationen enligtkonsumentprisindex skall uppgå till med en marginal uppåt och nedåt på 1procentenhet. Detta är i linje med inflationsmålen i andra europeiska länder.En bieffekt av saneringen av statsfinanserna är, sägs det i finansplanen, attnedtrappningen av subventioner och höjningen av vissa indirekta skatter ledertill att konsumentpriserna stiger. Därmed finns en risk att ökningstakten ikonsumentprisindex åtminstone överstiger . Den stramarefinanspolitiken bidrar dock till att det underliggande inflationstrycketminskar, framhålls det i propositionen.Folkpartiet betonar att penningpolitiken måste bedrivas långsiktigt. Detinnnebär att en inflation som överstiger målet under någon enstaka månad kantolereras. Likaså är det, anförs det i motion, värdefullt att endiskussion pågår om vilken index som bäst beskriver inflationsutvecklingen ilandet. I den moderata motionen sägs däremot att skall målet att hållainflationen nere vara trovärdigt tål det inga ursäkter för tillfälligaavvikelser. säger i sin motion Fi219 yrkande 3 utan närmareprecisering att inflationsmål bör ligga fast.En mer kritisk inställning till agerande intas i motion Fi218(v). Penningpolitiken är alltför dogmatiskt fixerad vid attbekämpa inflationen, heter det i motionen. Det behövs en mer aktivpenningpolitik som samordnas med finanspolitiken och som har bekämpningen avarbetslösheten som överordnat mål. Vidare kritiseras valet av prisindex för attmäta inflationen. Det borde främst vara en alltför stor ökning i nettoprisindexsom skall bekämpas med penningpolitiken, anför motionärerna. Vänsterpartietanser att krisen har brutit inflationsförväntningarna,vilket sannolikt kommer att avspegla sig i en relativt återhållsam pris- ochlöneutveckling framöver.Det finns som utskottet ser det inte anledning att göra en sådan motsättningmellan att motverka inflationen och att bekämpa arbetslösheten som sker imotion Fi218 (v). Erfarenheterna visar att hög inflation försämrarförutsättningarna för en balanserad och uthållig tillväxt.En låg inflation ger därför de bästa förutsättningarna för en högsysselsättning. Utskottet anser i likhet med vad som anförs i folkpartimotionenatt penningpolitiken måste bedrivas långsiktigt och att något enstaka månadstalför konsumentprisindex som överstiger målet måste tolereras.Utskottet anser inte att yrkande 3 i motion Fi218 (v) eller yrkande 3 imotion Fi219 (c) bör föranleda någon åtgärd från sida.Regler för finans- och valutamarknadenI partimotioner från och samt från enskildasocialdemokrater redovisas kritiska synpunkter på finans- ochvalutamarknadernas funktionssätt. Man efterlyser åtgärder som ökar tröghetenoch stabiliteten i systemen. Motionärerna tänker sig närmast att man införnågon form av avgift på olika transaktioner. I motionerna Fi202 ochU502 (båda mp) krävs att den i internationellasammanhang skall vara pådrivande för att införa internationella spelregler,någon slags friktionsavgift, för gränsöverskridande valuta- ochfinansmarknader. Enligt motionärerna har av de pengar som rör sig övergränserna inte med handel att göra. I motion Fi208 av ()begärs någon form av reglering av kapitalflödena på internationell nivå för attminska marknadens grepp. önskar införa en avgift, s.k.Tobinavgift, för att finansiera vissa internationella projekt som administrerasav . Denna motion behandlas av utrikesutskottet.Finansutskottet delar inte synen att endast transaktioner med anknytning tillhandeln med varor och tjänster har berättigande och övriga strömmar är avspekulativ karaktär. Med fria kapitalrörelser följer att variationerna iflödenas omfång och kan vara mycket stora. Detta är ett uttryck för attmarknaderna fungerar. Variationerna kan i sig skapa osäkerhet hos företag ochenskilda och göra det svårare att planera och bedöma effekterna av olikabeslut. Små valutor är särskilt utsatta. Detta är ett starkt skäl till varförSverige bör delta i det europeiska valutasamarbetet.Orsaken till den svenska kronans och räntornas utveckling är att aktörernabedömer att de obalanser som kännetecknar svensk ekonomi innebär en osäkerhetom bl.a. inflations- och valutakursutvecklingen. Man kräver därför vissariskpremier för att placera pengar på dessa marknader. Utan de bakomliggandeobalanserna skulle det inte finnas motiv för sådana krav. Det är möjligt attmed de avgifter och regleringar på valutamarknaderna som motionärerna förordarskulle de negativa effekterna av de rådande obalanserna kunna döljasytterligare , men det är därför inte säkert att detta skulle underlättade åtgärder som förr eller senare behövs för att återställa balansen. Risken ärsnarare att åtgärderna fördröjs och att de därmed måste bli än mer omfattandeän om de vidtas i tid.Med det anförda avstyrker finansutskottet motionerna Fi202 (mp), Fi208 (s)yrkande 1 och U502 (mp) yrkande 8.Placeringsregler i det reformerade pensionssystemetPer och (båda s) förordar i motion Fi603 attvissa restriktioner förs in i placeringsreglerna för kapitalförvaltare avpremiereservsystemet i det reformerade allmänna pensionssystemet.Pensionskapitalet bör enligt motionärerna placeras så att det används förframtidsinriktade investeringar för tillväxt och sysselsättning i . Kravbör därför ställas på att de fonderade medlen skall användas på den svenskakapitalmarknaden så att de inte orsakar ett icke önskvärt kapitalutflöde urlandet.Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Genom att införarestriktioner för hur fonderna skall förvaltas begränsas möjligheterna attuppnå högsta möjliga avkastning på fondkapitalet. Det skulle således kunna varatill nackdel för pensionsspararna om sådana restriktioner infördes. Beträffandemotionärernas oro för att det skulle minska svenska företags möjligheter attgöra framtidsinriktade investeringar i om kapitalet placeradesutomlands bör understrykas att det i ett system med fria kapitalrörelser övergränserna alltid finns kapital att tillgå även för svenska investeringar underförutsättning att investeringarna kan förväntas ge tillräcklig avkastning.Mot bakgrund härav avstyrks motion Fi603 (s) av utskottet.BudgetpolitikenBudgetutvecklingenDe statliga finanserna börjar nu stabiliseras. Enligt finansplanen blirstatens lånebehov under såväl innevarande som föregående budgetår i runt tal230 miljarder kronor. Även för nästa budgetår förutses ett upplåningsbehov avungefär samma omfattning. Eftersom detta budgetår omspänner 18 månader ärförbättringen påtaglig. Räknat på en tolvmånadersperiod väntas lånebehovetnästa budgetår minska från dagens nivå 229 till , dvs. med65 miljarder kronor. Minskningen motsvarar av BNP.Även om man nu alltså kan skönja en klar förbättring är obalanserna alltjämtbetydande. Upplåningsbehovet nästa budgetår (12 månader) motsvarar av BNPoch statsskulden kommer då att överstiga av BNP. Inom OECD-området är detbara som har ett större budgetunderskott än . Dessutom har densvenska statsskulden nu blivit så stor att den mätt som andel av BNP baraöverträffas av statsskulden i , och Grekland.Under senare år har de statliga utgifterna i ökad utsträckning redovisats vidsidan av statsbudgeten. Inte minst gäller detta finansieringen av underskotteti Arbetsmarknadsfonden. Det redovisade budgetunderskottet har därigenom kommitatt dåligt återspegla statens finansiella ställning. I årets budgetpropositionföreslås emellertid att redovisningen av Arbetsmarknadsfondens inkomster ochutgifter skall lyftas in i statsbudgeten. Förändringen tillgodoser krav somframförts av och innebär att överensstämmelsen mellan redovisatbudgetsaldo och lånebehov blir bättre. Förändringen försvårar emellertidsamtidigt jämförelser mellan tidigare och efterföljande budgetår. Till dettabidrar också att budgetförslaget för nästa budgetår omspänner 18 månader samtatt inkomsterna och utgifterna för sjuk- och föräldraförsäkringen ifortsättningen kommer att redovisas åtskilda mot att tidigare i huvudsak haförts upp som ett nettobelopp på statsbudgetens inkomstsida. Övergången till enbruttoredovisning av sjuk- och föräldraförsäkringen påverkar inte budgetsaldot,men väl statsbudgetens omslutning.För att få jämförbarhet bakåt i tiden återges i finansplanen budgetförslagetför enligt såväl nuvarande som föreslagna principer, i båda fallendessutom omräknade till en tolvmånadersperiod. Dessa beräkningar sammanfattas iefterföljande tabell som förutom det redovisade budgetsaldot anger hur stortdet s.k. primära budgetsaldot väntas bli, dvs. budgetsaldot exklusiveutgifterna för statsskuldräntor.Riksrevisionsverket () har , då utskottet justerar sitt betänkanderedovisat en ny prognos över väntat budgetutfall och statens beräknadeupplåningsbehov för innevarande budgetår (Budgetprognos nr 4 /95).Jämfört med finansplanen visar prognosen att upplåningsbehovet under det nulöpande budgetåret kommer att bli ca lägre.Det i förhållande till finansplanen minskade lånebehovet förklaras framförallt av att statsbudgetens inkomster har räknats upp med 24,7 miljarder kronor.Detta i sin tur har sin främsta grund i att inflödet av preliminärskatter förfysi ska och juridiska personer har justerats upp med 10,2 resp. 13,0 miljarderkronor jämfört med i finansplanen. Justeringen föranleds framför allt av attfysiska och juridiska personers egna inbetalningar av preliminärskatt har ökatmycket kraftigt . Det är ännu inte möjligt attfastställa vilket skatteslag dessa inbetalningar avser. RRV har emellertidantagit att ökningen i betydande utsträckning sammanhänger med att inkomsternaav realisationsvinstskatt på aktier ökade kraftigt när fysiska och juridiskapersoner omsatte aktier för att ge dem nya ingångsvärdeninför den skattehöjning som genomfördes . Även andra förändringarav skatteregler antas ha påverkat inbetalningarna . RRV bedömerdärför att ökningen är av engångskaraktär.De ökade inkomsterna förklaras till en del också av attmervärdesskatteinkomsterna justerats upp med närmare 2,0 miljarder kronorsedan finansplanen.Statsbudgetens utgifter väntas i RRV:s prognos bli drygt 4 miljarder kronorhögre än motsvarande bedömning i finansplanen. Ökningen förklaras bl.a. av attutgifterna för statsskuldräntor räknats upp , huvudsakligentill följd av ökade valutaförluster. Till en del förklaras emellertid ökningenockså av att regeringen och RRV använder sig av olika beräkningsmetoder vidsina prognoser över statsskuldräntorna. Regeringen har i finansplanen byggt sinberäkning på de räntenivåer som antas gälla . RRV baserarsin prognos på den s.k. stoppräntan, dvs. den räntenivå som gällde vidberäkningstillfället antas också gälla under återstoden av perioden. Eftersomregeringen i finansplanen räknat med något lägre räntenivå underprognosperioden än RRV:s stoppränta innebär detta att RRV i sina ränteprognoshamnat på en något högre nivå.Regeringens förslag till budgetpolitiska riktlinjerRegeringen räknar med att statsskulden vid innevarande budgetårs slut skallmotsvara av BNP och att den skall ha vuxit till drygt96 %. En statsskuld av denna omfattning innebär att även tämligen begränsadeförändringar av räntenivån får långtgående återverkningar på de statligautgifterna.När en allt större del av statens skatteinkomster måste avsättas för attbetala räntorna på statsskulden trängs andra angelägna utgifter undan.Fortsatta underskott är därför ett välfärdsproblem, framhåller regeringen somanser att stärkta offentliga finanser också stärker välfärdssystemet.Enligt regeringen är emellertid det allvarligaste problemet i detta sammanhangatt en kraftig skulduppbyggnad för med sig ett begränsat ekonomisk-politiskthandlingsutrymme. Skulle möta nästa internationella lågkonjunktur utanatt ha stabiliserat de offentliga finanserna kan det bli mycketsvårt att parera ett ökat efterfrågebortfall och en ökad arbetslöshet.Mot bakgrund härav är regeringens budgetpolitik inriktad på att stabiliserastatsskuldens ökning . Då skall statsskulden, mätt som andel av BNP,ha slutat öka. I kalkylalternativet med en medelhög tillväxt, där BNP antasväxa , räknar regeringen med att en stabilisering skall skeredan 1997.Det räcker emellertid inte med att stabilisera statsskulden. När det målet äruppnått bör skuldkvoten dessutom minskas, framhåller regeringen.Om de offentliga finanserna skulle förbättras snabbare än vad som kanförutses bör förbättringen användas för att ytterligare minska statsskulden.Regeringen lade fram förslag (prop. 1994/95:25) om ensuccessiv förstärkning av de offentliga finanserna som beräknas få eneffekt på sammanlagt . Förslagen som i allt väsentligtgodtogs av (1994/95:FiU1) hade sin tyngdpunkt iinkomstförstärkningar. Drygt en tredjedel av förstärkningarna var inriktad påutgiftsminskningar. I propositionen aviserades också att förslag ombudgetförstärkningar på ytterligare skulle läggas fram ibudgetpropositionen. godtog också regeringens förslagtill finansiering av medlemsavgiften till EU. Det innebär bl.a. att enbetydande del av finansieringen sker redan från årsskiftet i form av en höjningav arbetsgivaravgifterna med 1,5 procentenheter.När regeringen nu i budgetpropositionen återkommit till frågan redovisasförslag till budgetförstärkningar vilka väntas stärka de offentliga finansernamed sammanlagt . Förslagen är nästanhelt inriktade på att minska utgifterna.I finansplanen sammanfattas dessa och tidigare beslutade åtgärder på det sättsom framgår av tabell 16 på motstående sida.De tillkommande besparingar som föreslås i budgetpropositionen berör samtligadepartements ansvarsområden utom Försvarsdepartementets för vilket det redan ihöstas fattades ett principbeslut om vissa besparingar. Tyngdpunkten ligger isådana transfereringar som och Socialdepartementethar ansvar för. Stora besparingar föreslås emellertid också inomKommunikations-, Utbildnings-, Jordbruks-, Utrikes- och Finansdepartementensansvarsområden. Av budgetförstärkningen på väntasungefär halva beloppet få genomslag redan nästa budgetår (12 månader).I budgetpropositionen framläggs också ett handlingsprogram mot arbetslöshetensom omfattar sammanlagt ca . Huvuddelen av kostnaderna täcksgenom omfördelningar av befintliga anslag. Enligt finansplanen innebärhandlingsprogrammet tillfälligt ökade utgifter för /96 på ca 2,2miljarder kronor och minskade inkomster till statsbudgeten på högst 7 miljarderkronor; allt räknat efter de besparingar som redovisas inomarbetsmarknadspolitiken. Regeringen avser att finansiera denna merbelastningmed engångsvisa åtgärder.Oppositionspartiernas förslag till budgetpolitiska riktlinjerModerata samlingspartietI motion Fi210 redovisar Moderata samlingspartiet ett budgetalternativ ivilket den statsfinansiella saneringen ses som en integrerad del av ensammanhållen politisk strategi för modernisering och förnyelse av Sverige.Besparingsförslagen bygger på övertygelsen att en politik för förnyelse ochförändring av måste föra vidare de strukturella reformer somgenomfördes och inleddes under den föregående mandatperioden.Tre strävanden uppges vara centrala i den utvidgade sparplan som nupresenteras i motionen.För det första vill motionärerna inte bara stoppa ökningen av den offentligaskulden utan begränsa den och gradvis låta den närma sig den nivå som krävs förett fullt svenskt deltagande i den europeiska, ekonomiska och monetära unionen.För det andra vill de ytterligare förbättra de långsiktiga och strukturellaförutsättningarna för företagande, sysselsättning och tillväxt.För det tredje anser de att existerande offentliga system inte bör brytas nergenom planlösa utgiftsminskningar utan i stället byggas om så att de bättresvarar mot den moderna individens och den ansvarstagande familjens behov.Enligt motionärerna är det nödvändigt med en kraftigare budgetsanering än vadregeringen föreslagit. Som de ser det saknar regeringens förslag heltde säkerhetsmarginaler som krävs och kan i ett något längre tidsperspektiv ledatill en veritabel skuldexplosion om och när den ekonomiska tillväxtenförsvagas.I överensstämmelse med detta synsätt presenterar motionärerna ettbudgetalternativ som enligt deras egna beräkningar väntas leda till att deoffentliga finanserna förstärks med . Detta beloppframkommer som saldot av i första hand föreslagna utgiftsminskningar på 62,4miljarder kronor och skattesänkningar på samt vissa andraåtgärder.För nästa budgetår räknar motionärerna med att deras förslag skall förstärkade offentliga finanserna med (12 månader) jämfört medregeringens förslag. Häri ingår utgiftsminskningar på 44,5 miljarder kronorsamt skatte- och avgiftssänkningar på sammanlagt 32,6 miljarder kronor.Av utgiftsminskningarna under nästa budgetår är närmare två tredjedelarinriktade på Social- och Arbetsmarknadsdepartementens ansvarsområden. Storabesparingar föreslås i sjukförsäkringen genom ändrad beräkningsgrund försjukpenninggrundande inkomst och införande av en andra karensdag. Besparingarskall också göras i läkemedels- och tandvårdsförsäkringen samt genom att rättentill förtidspension begränsas vid uppnådda . Dessutom skallutgifterna för barnbidragen minskas utöver vad regeringen föreslagit. PåArbetsmarknadsdepartementets område avvisar motionärerna regeringens förslagtill anställningsstöd samt föreslår därjämte bl.a. sänkt ersättningsnivå iarbetslöshetsförsäkringen samt besparingar på utbildningsvikariaten ochinvandringen.Moderata samlingspartiets förslag till skattesänkningar är i allt väsentligtett förord för att skall upphäva de beslut om inkomstförstärkningarsom fattades hösten 1994.CenterpartietI motion Fi219 framhåller att statsfinanser måstesaneras. En sundare ekonomi ställer krav på systemförändringar ochmodernisering av nuvarande välfärdssystem. Motionärerna vill dock inte göraavkall på kravet att den nödvändiga förnyelsen av välfärdssystemet måste görasmed utgångspunkt i en rättvis fördelning och grundtrygghet.Enligt motionärernas bedömning ger deras förslag jämfört med regeringens enbudgetförstärkning på ca under nästa budgetår.Besparingarna uppgår därvid till , varav drygt hälften tasut inom område där motionärerna vill få till stånden kostnadseffektiv arbetsmarknadspolitik. Stödformen ungdomsintroduktionavvisas av motionärerna liksom det särskilda arvode som föreslås för dem somgenomgår naturvetenskaplig och teknisk utbildning. kräver ocksåatt de tidigare utbildningsbidragen med lånedel återinförs. Partiet vill äveninföra en arbetslivsförsäkring, dvs. en ny allmän arbetslöshetsförsäkring. PåSocialdepartementets område föreslås bl.a. att indexuppräkningen av basbeloppetbegränsas ytterligare samt att sjuklöneperioden förlängs . PåNäringsdepartementets område vill motionärerna minska utgifterna förräntebidrag.Centerns förslag till inkomstförstärkningar innefattar bl.a. moms på spelsamt slopat reallöneskydd och ett begränsat inflationsskydd vidinkomstbeskattningen. Partiet avvisar också regeringens förslag till riktatanställningsskydd.I motionen föreslås vidare en skatteväxling på där sänktaarbetsgivaravgifter skall ersättas av höjda miljöskatter.Kvittningsrätten för underskott i nystartad näringsverksamhet villmotionärerna återinföra liksom tidigare regler för upplösning avskatteutjämningsreserv (SURV).Motionärerna vill vidare omfördela från motorvägssatsningartill länsvägar. De föreslår också ökade satsningar på sammanlagt 10,5 miljarderkronor vilka riktar sig mot sådana utgiftsområden som återinfördungdomspraktik, regionalpolitik, miljöstöd och en helt ny stödform förbarnfamiljer med barn under sex år.Folkpartiet liberalernaI motion Fi211 betonar att det är just , , som deavgörande stegen måste tas för att sanera de svenska statsfinanserna. Det är nukonjunkturen är i sin starkaste uppgångsfas och det är nu vi är inne iinledningen till en fyraårig mandatperiod. Osäkerheten om de långsiktigaförutsättningarna för företagande i landet och om hanteringen av det storabudgetunderskottet gör att räntan ligger kvar på en hög nivå. Det som inte skernu riskerar att aldrig bli gjort, framhåller motionärerna, som tror attutväxlingen mellan budgetförstärkningar och räntesänkningar just nu är mycketgod.I motionen beskrivs budgetförslag som något stramare änregeringens. Men än mer avgörande är, enligt motionärerna, åtgärdernassammansättning. Budgetsaneringens innehåll måste enligt deras mening anpassastill vad som är långsiktigt strukturellt riktigt. Saneringspolitiken måstesamspela med -- inte motverka -- strukturpolitiken.Mot bakgrund härav anser motionärerna att insatserna för att främja enkraftig ökning av sysselsättningen måste ha en helt annan utformning än denregeringen föreslår. För egen del prioriterar de skattesänkningar på arbete ochföretagande -- däribland sänkt arbetsgivaravgift, avskaffad dubbelbeskattning,återinförd kvittningsrätt och införande av ett riskkapitalavdrag -- vilkaenligt motionärerna har en kraftigt stimulerande effekt på sysselsättningen iden privata sektorn.I motionen förespråkas också en annan utformning av besparingarna inomsocialförsäkringssystemet. Skall besparingarna få en strukturellt riktig ochfördelningspolitiskt rimlig utformning måste de enligt motionärerna riktas motkorttidsfrånvaron snarare än långtidsfrånvaron.