bet · GJ01UU1 · 1995-11-24 00:00:00 — I sitt betänkande 1994/95:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete konstaterade utskottet att ett stort intresse finns frånparlamentariker att få bättre insyn och påverkansmöjligheter i Världs-banksfrågor. Utskottet redogjorde utförligt för formerna för det löpandesvenska agerandet i och den internationella valutafonden,IMF, samt tog ställning till olika motionsförslag om hur den parlamenta-riska insynen och kontrollen skall kunna öka. Utskottet utgår, i enlighetmed sina tidigare överväganden i ämnet, från att regeringen på lämpligtsätt samråder med och ger regelbunden information i Världs-banksfrågorna. Utskottet utgår vidare från att de olika förslag som presen-terats för att öka möjligheterna till samråd mellan regeringen och riksda-gen i dessa frågor blir föremål för fortsatta överväganden inom regerings-kansliet.Utskottet anser, i likhet med motion 1995/96:U6 (c), att UNDP har enviktig roll att spela i arbetet med att stärka och vidareutveckla FN:s eko-nomiska och sociala verksamhet samt för att, som omnämns i regeringensskrivelse, stå för den samordning av utvecklingsinsatser som är nödvändigför ett effektivt bistånd. Enligt utskottets uppfattning sammanfaller motio-närernas synpunkter angående behovet av samordning och FN-organensroll med den politik som redan företräder i dessa sammanhang.Med det anförda betraktar utskottet motionerna 1995/96:U1 (v) yrkande 2samt 1995/96:U6 (c) yrkande 10 som besvarade.Mänskliga rättigheterArbetet för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna världenöver ingår som ett centralt element i svensk utrikespolitik. I detta arbete ärskyddet för individen vägledande. Det finns inte en världsdel där männi-skor är förskonade från brott mot de mänskliga rättigheterna. I alltförmånga stater utsätts enskilda för tortyr, summariska avrättningar, mord,försvinnanden och andra grova övergrepp.Sverige har aktivt verkat för stärkandet av det internationella normsy-stemet rörande de mänskliga rättigheterna på viktiga områden. Till grundför behandlingen i FN av dessa frågor ligger det regelverk som utarbetatsmed utgångspunkt års allmänna förklaring om de mänskligarättigheterna. De två internationella konventionerna om med-borgerliga och politiska rättigheter respektive ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter utgör stommen i regelverket. Trots att den allmännaförklaringen om de mänskliga rättigheterna är universell och gäller obero-ende av t.ex. kön och ålder, har man ansett det nödvändigt att utarbetaflera konventioner i särskilda ämnen efter hand, t.ex. konventionerna motdiskriminering av kvinnor, mot tortyr och annan grym, omänsklig ochförnedrande behandling eller bestraffning, och om barnets rättigheter. Vidsidan av konventionerna har även en rad deklarationer antagits på olikaområden.Utskottet delar bl.a. det synsättt som framkommer i motion 1995/96:U2(m), nämligen att uppgiften inte består så mycket i att bygga utden internationella rätten, utan att se till att denna efterlevs och att degrundläggande mänskliga rättigheterna respekteras. Som motionärernapåpekar blir den uppgiften lättare genom att allt fler av FN:s medlemsstaternumera är demokratier eller framväxande demokratier. Individens säkerhetär också i en förlängning staternas. Utskottet delar också motionärernasuppfattning att generalförsamlingen bör ha som en av sina huvuduppgifteratt bevaka läget beträffande de mänskliga rättigheterna och debatte-ra detta. konstaterar utskottet att den internationella övervak-ningen av hur staterna respekterar de mänskliga rättigheterna även sker ide särskilda kommittéer som upprättats för att granska tillämpningen avrespektive konvention samt inom ramen för FN:s kommission för demänskliga rättigheterna.Någon särskild åtgärd synes inte påkallad med anledning avmotionen i denna del, varför utskottet betraktar motion 1995/96:U2 (m) (iberörd del) som besvarad.Arbetet för att det internationella rättssystemets regler och principer skallefterlevas är i hög utsträckning alltså också ett arbete för demokratiupp-byggnad, men även för att söka undanröja instabilitet och väpnade konflik-ter såväl inom som mellan stater. har bl.a. varit pådrivande i arbe-tet med konventionen om barnets rättigheter, som också aktualiseras spe-cifikt i motion 1995/96:U1 (v). Som en uppföljning av världskonferensenom mänskliga rättigheter i 1993 beslutade möte med för de mänskliga rättigheterna på svenskt initiativ att utarbetaett tilläggsprotokoll till om höjd åldersgräns (från dennuvarande gränsen ) för rekrytering till väpnade styrkor. Arbetethar inletts och äger rum under svenskt ordförandeskap. På uppmaning avgeneralförsamlingen har en expert utsetts för att studera och föreslå åtgär-der för att förbättra situationen för barn i väpnade konflikter. En rapportkommer att läggas års möte med . Enligtvad utskottet erfarit prioriteras dessa och andra frågor rörande skyddet avbarnets rättigheter i den svenska FN-delegationens arbete under inneva-rande generalförsamlingsmöte.Med det anförda betraktar utskottet motion 1995/96:U1 (v) yrkande 8 sombesvarat.Utskottet anser att den i motion 1995/96:U1 (v) aktualiserade frågan ominrättande av en internationell brottmålsdomstol är viktig (yrkande 9).Frågan har funnits på dagordningen för FN:s (International , ILC) . Vid den 49:e gene-ralförsamlingens möte överlämnade ILC ett förslag till stadga för en sådandomstol. Förslaget har sedan diskuterats i en särskild tillsatt arbetsgrupp.Under innevarande generalförsamlingsmöte (det 50:e) har diskuterats hurfrågan skall föras vidare. Utskottet konstaterar att sedan flera årstött förslaget om inrättande av en sådan domstol. Utskottet delar motionä-rernas uppfattning om det angelägna i att fortsätter att vara pådri-vande i denna fråga.Med det anförda betraktar utskottet motion 1995/96:U1 (v) yrkande 9 sombesvarat.Utskottet, som även tidigare behandlat situationen i (bet.1994/95:UU24), noterar alltjämt med stor oro de återkommande rapporter-na som vittnar om upprörande kränkningar av de mänskliga rättigheterna idetta land. Som utskottet tidigare refererat konstaterades bl.a. i den rapportsom två rapportörer för summariska avrättningar ochtortyr avgav till kommissionen att majoriteten av derekommendationer som lämnats av representanter för olika organ inomramen för FN:s MR-främjande mekanismer vid besök i landet 1987, 1988och 1989 inte iakttagits. fortsätter, enligt rapporten, att vara hårtdrabbat av våld i olika former. Mellan 28 000 och 30 000 mord begåsårligen. De väpnade styrkorna har en tendens, anförs det i rapporten, attbetrakta förkämpar för mänskliga rättigheter, fackligt aktiva och medbor-garrörelsens aktiviteter för sociala och ekonomiska förbättringar som ettsätt att stödja gerillan. Mot denna bakgrund uppmanas det högsta politiskaoch militära ledarskapet i landet att vidta åtgärder för att visa att sådanaaktiviteter är såväl legitima som nödvändiga.Rapportörerna rekommenderar vidare att kraftfulla åtgärder vidtas för attskydda hotade grupper, såsom MR-aktivister, internflyktingar, gatubarn,fackligt aktiva och ursprungsbefolkningen. Rapportörerna framhåller attsituationen för de mänskliga rättigheterna i endast kan förbättrasom straffriheten effektivt bekämpas.Utskottet noterar att i brev till MR-kommissionenhar utfäst sig att samarbeta med och efterleva dess re-kommendationer. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter harnyligen inrättat ett kontor i i syfte att bistå regeringen med attförbättra MR-situationen. Utskottet noterar detta positiva steg, men tvingassamtidigt konstatera att våldssituationen i landet förblir mycket allvarlig.En tidigare presidentkandidat, , mördades den 1 november1995, och regeringen har med anledning av mordet utlyst ett nytt undan-tagstillstånd i . Det allvarliga läget gör det enligt utskottets me-ning fortsatt angeläget att följa utvecklingen i noga och kritiskt.Colombianska organisationer för mänskliga rättigheter kräver, enligt vadutskottet inhämtat, att FN skall utse en särskild rapportör för Colombia.Utskottet anser det arbete mycket värdefullt som utförs av FN:s special-rapportörer. Dessa granskar, på oberoende basis, efterlevnaden av demänskliga rättigheterna och kan ofta fungera som ett stöd för en regering idess arbete för att förbättra situationen. FN har ett tiotalrapportörer för att granska enskilda ländersituationer. Efterlevnaden avåtaganden på de mänskliga rättigheternas område övervakas dock inte baraav särskilda rapportörer för enskilda stater, utan även - som framgått ovan- av experter för tematiska frågor, konventionsorgan (t.ex. barnkommittén)samt ett stort antal frivilligorganisationer. Utskottet noterar i detta sam-manhang det besök i som en brett sammansatt delegation frånFrivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter genomförde den5-11 mars 1995. Utskottet noterar vidare att även Interparlamentariskaunionen, IPU, vid ett flertal tillfällen uttryckt oro över de allvarliga kränk-ningar av de mänskliga rättigheterna som bl.a. också colombianska parla-mentariker är offer för.Utskottet konstaterar att , såväl på egen hand som i egenskap avEU-medlem, verkat för att uppmärksamma den allvarliga situationen iColombia. Nästa möte med FN:s kommission för de mänskliga rättigheter-na får utvisa om MR-situationen förbättrats och om den colombianskaregeringens avsiktsförklaring angående ett tätare samarbete med FN:stematiska rapportörer och högkommissarien gett något konkret, positivtresultat. Om så inte skett bör regeringen ha beredskap för att föreslå kraft-fulla åtgärder i syfte att förbättra MR-läget i , inklusive förslagom tillsättande av en särskild landrapportör.Med det anförda betraktar utskottet motion 1995/96:U1 (v) yrkande 4 sombesvarat.Övriga miljöfrågorSom framkommit ovan anser utskottet, i likhet med flertalet motionärer, attFN även bör vara ett primärt forum för det internationella miljö-arbetet. Det är, som också framgår av skrivelsen, en svensk strävan i detinternationella samarbetet - inte minst på miljöområdet - att söka få tillstånd folkrättsligt bindande regler. Förutsättningarna för att införa folk-rättsligt bindande regler har visat sig störst när det gällt införandeav domstols- och sanktionsförfaranden för upprätthållande av konventio-ner på olika områden. Den är FN:s främsta rätts-skipande organ. Domstolen har enligt sin stadga, artikel 26, paragraf 1,möjlighet att på ad hoc-basis inrätta en särskild kammare för speciellakategorier av mål. Denna möjlighet utnyttjades av domstolen då den i juli1993 tillsatte en särskild kammare för handläggning av miljörättsmål.Denna kammare är fortfarande i verksamhet och har ett mandat som förnärvarande löper till den 5 februari 1997.Utskottet noterar vidare att en domstol för havsrättsliga spörsmål avsesinrättas i samband med ikraftträdandet av . Domstolen i fråga kommer även att ha jurisdiktion övermiljörättsliga mål.Utskottet anser mot denna bakgrund att nuvarande ordning för hanteringav brott mot internationella miljökonventioner är till fyllest.Med det anförda anser utskottet att motion 1994/95:U401 (c) yrkande 15besvarats. Motion 1995/96:U5 (mp) avstyrks.AvslutningUtskottet har med tillfredsställelse tagit del av skrivelse1995/96:40 FN . FN:s verksamhet har sågott som debatterats i massmedierna. Regeringens FN-skrivelseger motsvarande tillfälle att på ett övergripande sätt diskuteraFN:s roll och . Med FN-skrivelsen som grund kan detdjupa och långvariga engagemang för FN som finns hos svenska folketockså komma till konkret uttryck i riksdagen.Utskottet konstaterar att regeringen på ett föredömligt sätt redovisar ar-betet i och redogör för de olika världskonferenser-na framför allt via de s.k. blåböckerna (Aktstycken utgivna av Utrikesde-partementet, Ny serie I respektive Ny serie II). Aktuella frågor inför varjegeneralförsamling presenteras på ett kortfattat och lättillgängligt sätt i enskrift med samma namn.Nu föreliggande skrivelse om FN borde enligt utskottetsuppfattning inte vara en engångsföreteelse med anledning av FN:s 50-årsfirande. FN är kanske det viktigaste av alla organ som verkarinom och förtjänar ett större utrymme i . behandlarårligen redogörelser för verksamheten i andra internationella organisatio-ner som exempelvis , och . Redogörelserför verksamheten i EU kommer också att föreläggas . Det voreenligt utskottets uppfattning önskvärt om regeringen, som komplement tillövrig FN-information, som är allmänt tillgänglig, också mer regelbundettill presenterade en skrivelse om verksamheten i FN. Riksdagenskulle med en sådan skrivelse få en möjlighet att regelbundet följa ochdebattera de numera snabbt föränderliga förutsättningarna för FN:s mång-skiftande verksamhet.Med det anförda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivel-se till handlingarna. beträffande FN:s övergripande uppgifter och inriktningm.m.,att förklarar motionerna 1994/95:U401 yrkande 4,1995/96:U1 yrkande 7, 1995/96:U2 i berörd del samt 1995/96:U6 yr-kandena 1, 2 och 5 som besvarade med vad utskottet anfört,2. beträffande inrättande av ekonomiskt säkerhetsråd m.m.,att förklarar motionerna 1994/95:U401 yrkande 8,1995/96:U1 yrkande 12 samt 1995/96:U6 yrkandena 3 och 4 som be-svarade med vad utskottet anfört,3. beträffande folkligt deltagande i FN:s arbete m.m.,att förklarar motionerna 1995/96:U1 yrkandena 5, 6 och 11samt 1995/96:U6 yrkande 12 som besvarade med vad utskottet anfört,4. beträffande internationella transaktionsskatteratt avslår motion 1995/96:U1 yrkande 1,res.1 (v)5. beträffande FN:s finansiering i övrigtatt förklarar motionerna 1995/96:U3 yrkandena 3 och 4 samt1995/96:U6 yrkande 11 som besvarade med vad utskottet anfört,6. beträffande fredsfrämjande och konfliktförebyggande verk-samhetatt förklarar motionerna 1994/95:U401 yrkandena 5-7,1995/96:U2 i berörd del, 1995/96:U3 yrkandena 1 och 2, 1995/96:U4yrkande 1 samt 1995/96:U6 yrkandena 6 och 7 som besvarade med vadutskottet anfört,7. beträffande central stab för ledning av FN-operationeratt förklarar motion 1995/96:U6 yrkande 8 som besvaratmed vad utskottet anfört,8. beträffande svensk trupps medverkan i militära aktioneratt avslår motion 1995/96:U1 yrkande 10,9. beträffande observatörskap i VEUatt avslår motion 1995/96:U4 yrkande 2,10. beträffande FN-centrum för officersutbildningatt avslår motion 1995/96:U6 yrkande 9,11. beträffande finansiering av fredsbevarande insatseratt förklarar motion 1995/96:U1 yrkande 3 som besvaratmed vad utskottet anfört,12. beträffande roll m.m., m.m.att förklarar motionerna 1995/96:U1 yrkande 2 samt1995/96:U6 yrkande 10 som besvarade med vad utskottet anfört,13. beträffande FN och skyddet av de mänskliga rättigheter-naatt förklarar motion 1995/96:U2 i berörd del som besvaradmed vad utskottet anfört,14. beträffande barnkonventionenatt förklarar motion 1995/96:U1 yrkande 8 som besvaratmed vad utskottet anfört,15. beträffande internationell brottmålsdomstolatt förklarar motion 1995/96:U1 yrkande 9 som besvaratmed vad utskottet anfört,16. beträffande MR-rapportör för Colombiaatt förklarar motion 1995/96:U1 yrkande 4 som besvaratmed vad utskottet anfört,17. beträffande beivrande av internationella miljöbrottatt förklarar motion 1994/95:U401 yrkande 15 besvarat medvad utskottet anfört,18. beträffande internationell miljödomstolatt avslår motion 1995/96:U5,res. 2 (mp)19. beträffande regeringens skrivelse 1995/96:40att lägger regeringens skrivelse 1995/96:40 FN inför framti-den till handlingarna.Stockholm den 24 november 1995På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), AxelAndersson (s), (), (), (),(), (), (), UrbanAhlin (s), (), (), ElisebehtMarkström (s), (), () ochIngbritt Irhammar (c). Internationella transaktionsskatter (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 19 börjar med "Deförslag härom" och slutar med "studeras ytterligare." bort ha följandelydelse:De förslag som framlagts av bl.a. Kommissionen för globalt samarbeteom t.ex. skatt på internationella valutatransaktioner eller avgifter på inter-nationella flygbiljetter skall enligt utskottets mening införas. Hurdessa förslag i detalj skall genomföras bör studeras närmare.dels att den del av utskottets betänkande på s. 20 som börjar med "Därmedbetraktar" och slutar med "yrkande 1 avstyrks" bort ha följande lydelse:Därmed tillstyrker utskottet motion 1995/96:U1 (v) yrkande 1. Utskottetfinner motionerna 1995/96:U3 (kds) yrkandena 3 och 4 samt 1995/96:U6(c) yrkande 11 tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:4. beträffande internationella transaktionsskatteratt med bifall till motion 1995/96:U1 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Internationell miljödomstol (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 29 börjar med"Utskottet anser" och slutar med "Motion 1995/96:U5 (mp) avstyrks." bortha följande lydelse:Icke-statliga organisationer, som t.ex. miljöorganisationer, kan inte agerasom klagande i de internationella domstolarna. Den accelererande miljö-förstöring som pågår överallt i världen är ofta kopplad till svåra lidandenoch kränkanden av stora befolkningsgruppers mänskliga rättigheter. Manbetonar numera internationellt regionernas växande betydelse. En region iett land kan ha svåra miljöproblem. Miljöproblemen kan uppstå vidmänskliga ingrepp i miljön, som till exempel i samband med energisats-ningar, där man inte tagit hänsyn till påverkan på människor och derasomgivning. Det är svårt att driva fram en förändring, förbättring ellerrättvisa för de drabbade. Ofta är det dessutom farligt att agera gentemotden egna staten. I såg vi hur en kamp mot miljöförstöring,med krav på kompensation för oljeskador i en deltaregion, och för enminoritetsbefolknings rättigheter, slutade på ett sätt som upprördevärldsopinionen. Åtta företrädare för Ogonifolket avrättades. Om de haften internationell rättsinstans att vända sig till i början av sin kamp, hademöjligheter funnits att ändra förhållandena. För såväl stater som organisa-tioner behövs en miljödomstol. Den skapar också efter hand den viktigainternationella praxis som ännu saknas på miljöområdet.Domstolen i är FN:s främsta rättsskipande organ. Domstolen harenligt sin stadga, artikel 26, paragraf 1, möjlighet att på ad hoc-basis inrät-ta en särskild kammare för speciella kategorier av mål. Domstolen tillsattei en särskild kammare för handläggning av miljörättsmål. Manda-tet tar slut den 5 februari 1997.Sverige bör i FN verka för att en internationell domstol inrättas, eller attden särskilda kammaren för handläggning av miljörättsmål får förlängtmandat, och att inte bara stater, utan även organisationer får talerätt. Detfinns många organisationer, vars kunskaper och aktiva arbete haft en avgö-rande betydelse för att förebygga och lösa miljöproblem.Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1995/96:U5 (mp). Utskottetfinner motion 1995/96:U401 (c) yrkande 15 tillgodosett med vad utskottetanfört.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:18. beträffande internationell miljödomstolatt med bifall till motion 1995/96:U5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Inrättande av ekonomiskt säkerhetsråd m.m. (mom. 2), och (alla m)anför:Världsbanken, IMF och WTO, alla inom FN-systemet, spelar en väsentligroll för den globala utvecklingen när det gäller utvecklingsstrategier i , det internationella betalningssystemet och världshandeln. Förslagetom ett ekonomiskt säkerhetsråd skulle innebära att dessa institutionerscentrala uppgifter fördes över till ett sådant nytt organ. Vari förbättringenskulle bestå och hur detta skulle ske finns inte belyst ens i rudimentärform. Förslaget om ett ekonomiskt säkerhetsråd är för vagt och oprecist föratt förtjäna någon uppmärksamhet.2. Internationella transaktionsskatter (mom. 4), och (alla m)anför:FN skall även fortsättningsvis finansieras genom avgifter från medlems-länderna. Det är principiellt fel att införa en beskattningsrätt för FN. Ensådan tillkommer medlemsländerna. Det ankommer på medlemslandetsjälvt att finna de bästa formerna för medlemsavgiftens finansiering. Det ärinte en uppgift för FN.Förslagen om en särskild skatt på internationella valutatransaktioner el-ler avgifter på internationella flygbiljetter är direkt olämpliga. Internatio-nella valutatransaktioner är viktiga, inte minst för att överföra sparandefrån i-länder till . En sådan skatt, ofta kallad Tobin-skatt efterförslagets upphovsman, skulle bli kostsam för de som har högttillflöde av utländskt kapital. För exempelvis skulle en sådan skattkosta lika mycket som det hittillsvarande årliga biståndet från tilldetta land. För svenska staten, som är en stor upplånare på den internatio-nella kapitalmarknaden, skulle förslaget om det genomfördes innebära enväsentligt ökad kostnad.En särskild avgift på internationella flygbiljetter är inte heller särskiltvälbetänkt. Strävan måste vara att bringa ner kontaktkostnaderna i ställetför att driva upp dem. Utbyte mellan folk och länder är ett viktigt inslag isträvan att genom internationell samverkan främja demokrati, mänskligarättigheter och fred.Förslagen om skatt på valutatransaktioner eller avgift på flygbiljetter ärinte lösningen på FN:s finansiella kris och bör därför avvisas.3. FN:s finansiering i övrigt (mom. 5)(), () samt ()anför:Vi håller med om att det bör finnas en koppling mellan effektivitet, refor-mer och bidrag också i FN-systemet. Vi har därför inget emot att ineffekti-va organisationer får minskade bidrag. I regeringens skrivelse om FN iframtiden förs emellertid en rad angelägna områden fram, där vi i utskottetär överens om att intensifierade insatser nu behövs. På dessa områden kandet enligt vår mening bli aktuellt att ge ökat stöd även för del.Skall med kraft och bibehållen trovärdighet kunna fortsätta attspela en pådrivande roll när det gäller FN:s reformering och utvecklingmenar vi att vi inte bör ge signaler som kan tolkas som att finan-siella stöd till FN som helhet kommer att minska. Detta stimulerar knap-past andra länder till de ökade insatser vi efterlyser från deras sida.4. Fredsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet(mom. 6)() anför:Det är viktigt att målsättning för deltagandet i FN-arbetet är tyd-lig. skall prioritera konfliktförebyggande, humanitära och fredsbe-varande insatser framför en permanent svensk internationell insatsstyrkasom förväntas ingå i andra internationella insatsstyrkor.5. Observatörskap i VEU (mom. 9)() och () anför:Vi anser att det finns stor risk för att FN:s ställning undergrävs i och medatt fredsbevarande operationer splittras upp på regionala organisationersom inte kan betraktas som alliansfria vare sig militärt eller intressemäs-sigt. Vi vill erinra om vad FN:s generalsekreterare redovisade i sitt tilläggtill An Agenda for Peace . I denna rapport framhåller general-sekreteraren att det finns risker med att överlåta mer krävande uppgifter pågrupper ledda av stormakter. internationella insatser av humani-tär, konfliktförebyggande och fredsbevarande karaktär skall ske direktunder FN:s mandat utan omvägar via deltagande i VEU:s fredsbevarandeoperationer. bör ompröva om observatörskapet i VEU är förenligtmed alliansfrihet och neutralitet.InnehållsförteckningGotab, 1995