bet · GI01UU16 · 1995-04-06 00:00:00 — Utskottet noterar vidare devärdefulla insatser inom hälsosektorn som kanaliseratsvia BITS och den viktiga kompetensutveckling på området som kanske inom ramen för SI:s program för expertutbyte samthögskolesamarbete via bl.a. ochEU:s s.k. fjärde ramprogram för forskning och utveckling.Den allmänna inriktningen av det svenska stödet -- med dessprioritering i första hand av kunskaps- och kompetensutvecklingtill stöd för en fortsatt och fördjupad demokratisering och ensocialt och miljömässigt hållbar omvandling -- innebärofrånkomligen att utrymmet för insatser på andra områden blirbegränsat. Med hänsyn till att behoven vida överskrider destatsfinansiella medel som är tillgängliga för samarbetsprojektmed nödgas utskottet, ,dra slutsatsen att en viss koncentration av insatserna ärnödvändig. Utskottet noterar att det även i propositionen anförsatt det inte är möjligt att utifrån finansiera social verksamheti de aktuella länderna, utan att det är erfarenhetsutbyte ochkapacitetsutveckling som måste vara de centrala medlen. Vidsidan av samarbete mellan myndigheter och institutioner villutskottet liksom tidigare dock peka på att hälso- ochsjukvårdsområdet också är väl lämpat för insatser genomfrivilliga organisationer. Utskottet anser insatser, som pådetta sätt kan komma till stånd, värdefulla.Med det anförda anser utskottet att motionärernas syftentillgodosetts och betraktar därför motionerna U31 (kds) yrkande6, U806 (v, s) samt U809 (v) yrkande 6 som besvarade.Utskottet delar uppfattningen i motion U809 (v), att EBRD:s40-procentsregel potentiellt skulle kunna hämma bankensverksamhet i vissa låntagarländer. Enligt vad utskottet inhämtathar detta dock inte varit fallet. Det beror bl.a. påatt begreppet privat sektor har getts en förhållandevis vidtolkning i . Projekt i företag som formellt är statsägda mendär det finns en konkret plan för privatisering och där dendagliga verksamheten är frikopplad från den statliga ägarenklassificeras i kategorin privat sektor. Utskottet noterar attSverige i banken aktivt stött denna flexibla tolkning avbegreppet.Enligt stadgan har att tillämpa sunda bankmässigaprinciper i hela sin verksamhet. Subventionerad långivning, somförordas i motion U809 (v), är inte förenligt med detta. Ensådan skulle dessutom kräva omfattande tillskott av gåvomedelfrån ägarländerna. Utskottet noterar att insatser, närdet är lämpligt, kan kompletteras med t.ex. bilateralfinansiering på gåvovillkor.Därmed avstyrker utskottet motion U809 (v) yrkande 14.Frågan om utformningen av de statliga kreditgarantierna förexport till och de baltiska staterna bör, som påpekasav näringsutskottet, ses mot bakgrund av de allmänna regler somgäller för exportkreditgarantier. I näringsutskottets yttrande(1994/95:NU5y), som återfinns i bilaga 2 till dettabetänkande, lämnas därför en översiktlig beskrivning av dettasystem.Näringsutskottet anser det angeläget att främja ett utvidgathandelsutbyte med och de baltiska staterna ochtillstyrker därför regeringens förslag om en fördubbling av densärskilda exportkreditgarantiramen till 2 miljarder kronor.Enligt näringsutskottets uppfattning får därmed motionerna N262(s) och A470 (s) anses tillgodosedda.Utrikesutskottet delar näringsutskottets uppfattning om viktenav att främja ett ökat handelsutbyte med de baltiska staternaoch . Det kan även konstateras att svenska företag medaffärsintressen i redan -- tack vare den befintligaexportkreditgarantiramen -- får anses ha blivit relativt vältillgodosedda ur kreditgarantisynpunkt. Som framgår närmare avpropositionen avser omkring 200 av de totalt knappt 700 bifallnaengagemangen inom den hittillsvarande miljardramen affärer medRyssland. Än viktigare är att en stor andel av engagemangen --126 av 196 -- lett till garantiförbindelser. Med den utökaderamen torde förutsättningarna för ökat handelsutbyte medRyssland förbättras ytterligare.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna N262 (s) samtA470 (s) yrkande 9.I motion U33 (v) hävdas att begränsningen av andelav exportkreditgarantiramen är uttryck för en restriktivbehandling som strider mot ambitionerna med Östeuropapolitiken.Svårigheterna i borde enligt motionärerna motivera än en fjärdedel av ramen kunde användas för affärer medRyssland.Näringsutskottet konstaterar i sitt yttrande att den särskildaexportkreditramen medger ett större risktagande än vad som ärmöjligt inom EKN:s normala garantigivning. De av riksdagenfastlagda riktlinjerna innebär emellertid att risktagandet äveni affärer med de baltiska staterna och måste begränsassamtidigt som strävan är att garantierna skall bidra tillmottagarlandets ekonomiska utveckling. Enligt näringsutskottetsuppfattning är det viktigt att beakta att det föreliggerbetydande skillnader i de olika ländernas utveckling. Estlandhar nått långt i sitt ekonomiska reformprogram, och ekonominstabiliseras efter hand. Detta har lett till att EKN sedanslutet av kunnat bevilja korta garantier för affärer medEstland inom den ordinarie ramen. togsmotsvarande steg beträffande och . kundesamtidigt placeras i en lägre premieklass. Vid samma tidpunktöppnades EKN:s medellånga och långa garantigivning i vissutsträckning för de tre baltiska länderna.Näringsutskottet konstaterar att utvecklingen i ärmer bekymmersam än i de baltiska länderna när det gällerekonomisk stabilitet och kreditvärdighet. anserdärför, i likhet med regeringen och EKN, att det är rimligt attdetta återspeglas i en viss återhållsamhet med garantigivningen.Samtidigt är det angeläget att noggrant följa utvecklingen ochha hög beredskap för omprövning i den takt som förbättringar kannoteras. Med hänvisning till vad som sagts avstyrkernäringsutskottet motion U33 (v) i denna del.Utrikesutskottet konstaterar för sin del att sedan1992 -- enligt vad utskottet erfarit -- inte till fullohonorerat amorteringar och ränteförfall på utlandsskulden. Denpolitiska och ekonomiska osäkerheten i -- liksom deinstitutionella brister och svårförutsägbara ändringar i deregelverk som reglerar bl.a. valutatransfereringar,exportlicenser och tullar -- bidrar, enligt utskottetsbedömning, ytterligare till att motivera en begränsning av detrisktagande som är förenat med den statliga garantigivning somfinansieras med skattemedel.Utrikesutskottet delar således näringsutskottets bedömning ochvill i likhet med detta utskott betona vikten av attutvecklingen i , också vad avser förlustrisken,fortlöpande blir föremål för noggranna överväganden.Med det anförda avstyrks motion U33 (v) yrkande 2.Näringsutskottet berör i sitt yttrande även regeringensförslag beträffande avräkning av investeringsgarantier.Näringsutskottet anför följande:Innebörden av regeringens förslag beträffande avräkning avinvesteringsgarantier är att vissa garantier lämnade tillÖst- och skall kunna avräknas från EKN:s ordinarieram för investeringsgarantier. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bil. 4 s. 171) enoförändrad nivå på denna ram om . Dettaförslag behandlar utskottet (bet.1994/95:NU22). Vid utgången av uppgickgarantiåtagandena inom investeringsgarantiramen till ca350 . Enligt vad näringsutskottet erfarit finnsdet därmed utrymme inom denna ram för garantier till östländernautan att det inverkar på möjligheterna att få garantier förinvesteringar i andra länder.Näringsutskottet tillstyrker mot denna bakgrund vad regeringenanfört om avräkning av investeringsgarantier. Näringsutskottettillstyrker även övriga förslag i propositionen som rörexportkrediter.Med hänvisning till det ovan sagda tillstyrkerutrikesutskottet förslaget att regeringen bemyndigas att /96 ikläda staten betalningsansvar till ettbelopp om högst avseende statsgarantier förfinansiellt stöd till stater i , samt tillett belopp om högst , utöver godkäntbelopp, avseende exportkreditgarantigivning för vissa av dessastater.Utskottet konstaterar att motion U31 (kds) yrkande 7 tillfullo överensstämmer med vad regeringen hemställler angåendeSwedfund AB:s möjlighet att använda projektintäkter. Därförsynes någon särskild åtgärd, i enlighet medmotionärernas önskemål, inte påkallad.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag om att högst100 av intäkter från investeringar i u-länderfår användas som säkerhet för upplåning på kapitalmarknaden förvidare utlåning till projekt i Central- och Östeuropa.Med hänvisning till vad som ovan anförts av näringsutskottettillstyrker utskottet också godkännande av regeringens förslagangående avräkning av investeringsgarantier.2.4 Miljö och kärnsäkerhetPropositionen(s. 59--67)En av målsättningarna för det svenska samarbetet med Central-och har från första början varit att stödja åtgärderför att förbättra miljön. Åtgärderna har främst syftat till atthöja kärnsäkerheten, främja vattenreningen och motverkaluftföroreningar. En viktig komponent i samarbetet har utgjortsav förvaltningsstöd och kunskapsuppbyggnad. Miljösamarbetet harockså varit prioriterat i det regionala och internationellasamarbetet.Omkring en miljard kronor har anvisats för miljöinsatser iCentral- och /91--1994/95. De störstainsatserna har utformats inom ramen för det avHelsingforskommissionen (HELCOM) utarbetade åtgärdsprogrammetför . Det svenska stödet till programmetsgenomförande uppgår till ca . Ävendet nordiska finansieringsbolaget förmiljöinvesteringar (NEFCO), som bidrar med finansieringav företag som tillverkar miljöutrustning och tillhandahållermiljötjänster i , spelar i sammanhanget enviktig roll.I propositionen föreslås en sammanhållen miljöstrategi iÖstersjöregionen. Miljösamarbetet föreslås finansieras över enanslagspost, vilken skall disponeras av den nyabiståndsmyndigheten. En särskild samrådsgrupp med representanterför de berörda departementen kommer att tillsättas för arbetetmed policy- och anslagsfrågorna. Därutöver bereds ytterligaremultilaterala insatser på miljöområdet.Avloppsreningsanläggningar, energiinriktat stöd samt insatserpå kärnsäkerhets- och strålskyddsområdet, i främst Statenskärnkraftinspektions (SKI) och Statens strålskyddsinstituts(SSI) regi, avses ges fortsatt prioritet. Ytterligare samordningvad gäller kärnsäkerhetsprogrammen kan bli möjlig inom ramen förG 24-samarbetet och EU:s olika program. Totalt 169 250 000 krföreslås bli anvisade för miljöinsatser. Därav beräknas13 anvisas ooch förvaltningsstöd.I propositionen framhålls att möjligheterna att klarainvesteringar för miljöinsatser enbart med internationellakrediter är begränsade. Den nya myndigheten kommer mot dennabakgrund att få i uppdrag att bereda investeringsprojekt inomÖstersjöprogrammet i samfinansiering med de internationellabankerna och andra givarländer.För kärnsäkerhets- och strålskyddsinsatser föreslås 83miljoner kronor. utgör enligt vadsom anges i propositionen ett i sammanhanget kompletterandefinansieringsinstrument som har lett till att väsentligasäkerhetsinvesteringar kunnat göras i bl.a. kärnkraftverken iLitauen och . Jämte de medel som föreslås bli anvisadeför regeringens disposition för eventuellt fortsatt bidrag tillfonden kan totalt komma att satsas förkärnsäkerhets- och strålskyddsfrämjande insatser.Sammanfattning av motionernaI den centerpartistiska kommittémotionen U32 kritiserasframför allt de miljöpolitiska avsnitten i regeringensproposition. De föreslagna insatserna på miljöområdet bedöms somunderdimensionerade i relation till de behov som finns. Enväsentlig resurförstärkning föreslås för kommande budgetår. Imotionen yrkas på avslag av regeringens förslag om treårsram förmiljöinsatser samt att ger regeringen till känna atten kommission bör tillsättas för utarbetande av förslag till ettnytt treårsprogram för miljöinsatser i Central- och Östeuropaför perioden --1999 (yrkande 3). Direktiven bör enligtmotionärerna bl.a. ange att kommissionen för dessa budgetårskall anvisa innehållet i ett program för miljöinsatser om minst400 per budgetår.Motionärerna bakom motion U32 (c) invänder vidare motregeringens avsikt att finansieramiljöinsatserna i över ett sammanhålletanslag under huvudtitel. I ställetförordas att får det sammanhållande ansvaretför miljöinsatser i närområdet (yrkande 4). I motionensyrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att NordiskaInvesteringsbanken (NIB) skall ges en av ägarstaterna garanteradram för lån till miljöinsatser i närområdet på minst 100 ecu.Enligt motionen är detta också innebörden i ett förslag som ensärskild s.k. ad hoc-grupp för miljöinsatser i närområdenyligen överlämnat till Nordiska ministerrådet.Ett annat av ad hoc-gruppens förslag, som motionärerna görtill sitt, är att en särskild facilitet omfattande 100 miljonerDKK skall inrättas för att möjliggöra s.k. mjuk (förmånlig)finansiering av miljöinsatser i närområdet. bör verkaför att faciliteten, som förutses knytas till NIB/NEFCO,inrättas på minst den föreslagna nivån senast den första januari1996 (yrkande 16).I motion U26 anförs att den politiskaomvälvningen i , den socioekonomiskautvecklingen med social instabilitet som följd samt denomfattande miljöförstöringen hotar en fredlig utveckling och envaraktig säkerhet. Det är därför nödvändigt med en stabilutveckling av regionens ekonomi, som de ekologiskaramarna inte rubbas. Miljöföroreningarna kräver snabba insatservad gäller avloppsreningsverk, jordbruksmetoder och tekniskalösningar för industrier, så att nedsmutsning och övergödning avÖstersjön kan stoppas. Alla dessa åtgärder kräver storaekonomiska insatser, varför motionärerna föreslår att anslagettill samarbete med utökas med en särskildfond för miljöinsatser på . Förslaget behandlasi betänkandets avsnitt 3 Anslagsfrågor.I Moderata samlingspartiets motion U30 framförs uppfattningenatt regeringens förslag innebär näst intill en halvering avsatsningen på miljövård. Detta trots att propositionen, enligtmotionärerna, andas en föreställning om att de nuvarandeinsatserna i allt väsentligt skall fortsätta. anseratt miljöinsatserna, som har ett värde såväl för som förmottagarlandet, även fortsättningsvis bör kanaliseras i särskildform och via kompetenta myndigheter. Mot denna bakgrund föreslåsförutom ökade insatser även en fortsatt organisation avmiljöbiståndet via miljömyndigheter (yrkande 5).I motion U810 (c) om stödet på energiområdet till Östeuropagenerellt begärs ett tillkännagivande med innebörden attfortsatt stöd på detta område inte skall utgöra "alibi" förfortsatt kärnkraftsanvändning utan främja förnybara energikälloroch effektivare energianvändning.I motionerna U26 (mp) yrkande 3 samt U809 (v) yrkandena 9 och10 begärs tillkännagivanden med likartat innehåll. I motion U809(v) föreslås också att regeringen skall få i uppdrag att göra enmiljökonsekvensbeskrivning av rysk uranbrytning ochuranhantering.I motion U32 (c) yrkande 7 begärs att regeringen skall taförnyade initiativ för att påskynda staters ratificering avavtal beträffande ansvar vid kärnkraftsolyckor. Enligtmotionärerna har internationella insatser för att främjasäkerheten vid kärnkraftverk i bl.a. försvårats av attvästeuropeisk kärnkraftsindustri vägrar att bistå med viktigutrustning så länge berörda stater inte ratificerat de s.k.Wien- och Pariskonventionerna.Mot bakgrund av att m.fl. stater arbetar inom ramenför det s.k. Nuclear Safety Account (NSA) för att förbättrasäkerheten i kärnkraftverk, begärs i samma motions (U32) yrkande8 att som sin mening skall ge till känna attregeringen bör ta initiativ för att förbättra öppenheten i NSA:sverksamhet. Det är enligt motionärerna angeläget att denmedborgerliga insynen i NSA ökar.I motion U705 (s) anförs att stora, orördanaturområden i det tidigare nu hotas av en snabboch ofta naturvårdsmässigt obetänksam exploatering. Mot bakgrundav den kompetens som svenska biologer har om och faunan ivårt eget och angränsade klimatområden bör frågan utredas, ansermotionärerna, på vilket sätt bäst skulle kunna stödjabevarande av den biologiska mångfalden inom f.d. Sovjetunionen.I motionen framhålls bl.a. att delar av den här aktuellabiologiska mångfalden är av särskilt intresse som genreserverför framtida förädlingsarbete.Även i motion U809 (v) framhålls liknande synpunkter. Iyrkande 8 föreslås att regeringen återkommer med förslag tillhur det svenska stödet till bevarandet av naturområden skallförstärkas.I motion Jo628 (fp) yrkande 7 föreslås ett riksdagenstillkännagivande med innebörden att stödet till länderna iCentral- och bör inriktas på vattenrening,kärnsäkerhet samt rökgasrening och energieffektivisering. Imotionen beskrivs den allvarliga miljösituationen i de berördaländerna mer utförligt. hot mot fred och säkerhethar ersatts av hotet från den instabilitet som skapats avtomrummet efter kommunismens kollaps. I detta sammanhang utgörockså miljöförstöringen ett hot mot säkerheten, menarmotionärerna, och de ger exempel på flera verkliga ellerpotentiella konflikter och hot som bottnar i bl.a. kampen omnaturresurser.Även i motion U809 (v) framhålls vikten av samarbete inomvattenreningssektorn. Enligt yrkande 11 bör samarbetet vadgäller luft- och vattenvård utvecklas och regeringen undersökamöjligheterna att öka krediterna för projekt på dessa områden.I motion U33 instämmer med regeringensuppfattning om behovet av att prioritera . Men då gårdet inte att vara nöjd, anser motionärerna, med att Sverigehittills bidragit med till Östersjönssanering, när behovet av insatser beräknas till ca 150miljarder. Regeringen bör därför återkomma med förslag tillriksdagen om hur insatser för drastiskt skallstärkas (yrkande 5).I motion om miljöpolitiken, Jo664, begärs attregeringen skyndsamt skall lägga fram en långsiktig plan för hurrestaureringen av skall påskyndas och finansieras(yrkande 5).Även i motion U31 (kds) anförs att ökade resurser bör anslåstill åtgärdsprogrammet för . I motionen refereras bl.a.till den revidering av åtgärdsprogrammet som genomfördes våren1992 vilken innebar en skärpning för det fortsatta miljöarbetet.Länderna förband sig då att arbeta i enlighet medförsiktighetsprincipen och att använda sig av den mestmiljövänliga tekniken. Det reviderade åtgärdsprogrammet omfattarockså kust- och avvattningsområdet kring . Motionärernaanser att det mot denna bakgrund är oacceptabelt att kraftigtdra ner anslaget till miljöinsatser i . Istället bör ökade resurser anslås till åtgärdsprogrammet. Desatsningar som medverkat till iÖstersjöstaterna har varit framgångsrika. Satsningar för attförbättra vatten- och avloppssystemen föreslås i ökadutsträckning inriktas på kretsloppsbaserade lösningar där urinoch fekalier kan få bli en resurs i ett miljöanpassat jordbruk(yrkande 15). Motionens anslagsyrkanden behandlas senare ibetänkandet (avsnitt 3 Anslagsfrågor).I partimotion om miljöpolitiken, Jo604,begärs ett tillkännagivande om behovet av eneffektivitetsutredning för att klargöra hur största möjliganytta per satsad krona i förbättrad Östersjömiljö kan uppnås(yrkande 12).Även i motion Jo671 (s) framhålls att varje insats i Östersjönmåste göras så kostnadseffektiv som möjligt. Ett omfattandeprogram för en socialt och miljömässigt hållbar utveckling krävsför att återställa i ekologisk balans. Insatser krävsfrån samtliga Östersjöstater. Motionärerna, som även anför attKalmar län kan göra väsentliga insatser i sammanhanget, begäratt synpunkterna i motionen skall bli föremål för ett riksdagenstillkännagivande.Enligt motion U31 (kds) finns också möjlighet att stödjamiljöinvesteringar i genom Ecofund och s.k.debt-for-environment swaps, dvs. skuldavskrivning mot att Polensatsar motsvarande summa i lokal valuta på miljöprojekt.Motionärerna vill att skall besluta att skallstödja denna typ av miljöinvesteringar i (yrkande 10).I motion T225 (mp) föreslås att biståndet till Östeuropadelvis inriktas på att sprida kunskap om växthuseffekten och påatt stödja utvecklingen av miljöanpassade transportsystem(yrkande 17).Även enligt motion U809 (v) bör satsningar inomkommunikationssektorn bli del av det svenska samarbetsprogrammetmed länderna i (yrkande 12).Vikten av stöd till uppbyggnaden av miljöanpassadetransportsystem framhålls även i motion U31 (kds). Regeringenbör enligt motionärerna uppmanas att återkomma till riksdagenmed konkreta förslag avseende utvecklingen av en miljöanpassadinfrastruktur i de baltiska staterna (yrkande 16).I motion U805 (mp) anförs att avser attöppna kärnkraftverket Mochovce, om lån beviljas härför av deneuropeiska , . Motionärerna anser att ettsådant beslut skulle kunna ha prejudicerande karaktär, eftersomvarken eller någon annan utvecklingsbank tidigare gettbidrag eller lån för färdigställande av kärnkraftverk. I yrkande1 begärs att detta synsätt skall framföras av i etttillkännagivande. I yrkande 2 begärs att regeringen skall göraen översyn av biståndsprojekt. Det är enligt motionärernaangeläget att lån från , liksom från andrautvecklingsfonder, bidrar till utvecklingen av förnyelsebarenergi och metoder för energibesparingar. Detta bör geregeringen till känna (yrkande 3). I yrkande 4 anförs attriksdagen hos regeringen skall begära att medel via för låntill kärnkraftverket Mochovce inhiberas.Inte heller enligt motion U32 (c) yrkande 9 får -- medhänvisning till det slovakiska kärnkraftverket -- i någotsammanhang bidra till att kärnkraftverk som inte skulle gesdrifttillstånd i väst kan göras startklara i Central- ochÖsteuropa.Utskottets övervägandenSom framhålls i propositionen har miljöfrågorna alltsedanöstsamarbetets början haft högsta prioritet. Speciellt BITS menockså SIDA har kanaliserat betydande stöd till miljöinriktadeinsatser och projekt i särskilt och andra delar avCentral- och . Insatsernas karaktär och utformning,såväl bilateralt som multilateralt, beskrivs utförligare ipropositionen. Som tidigare framgått har regeringen i skrivelsetill (1993/94:252) dessutom särskilt redovisathittillsvarande insatser inom miljöområdet i Central- ochÖsteuropa. Utskottet noterar likaså att regeringen i proposition1994/95:100 bil. 4 närmare redogjort för sin syn på begreppet enhållbar utveckling.Utskottet noterar att jordbruksutskottet i sitt yttrande(1994/95:JoU4y) i allt väsentligt ansluter sig till regeringensöverväganden om åtgärder för att stödja en miljömässigt hållbarutveckling. anför bl.a. följande:Som regeringen anför bör målet för miljöinsatser i Central-och vara att stödja miljösamarbete och åtgärder föratt bevara och förbättra miljön, särskilt i och kring Östersjön.Förvaltningsstöd, institutionsuppbyggnad och katalytiskt stödtill investeringar på koncessionella villkor inom ramen förÖstersjöprogrammet är centrala inslag i öststödet. Härmed avsesenligt utskottets terminologi bl.a. stöd eller långivning påförmånliga villkor som kan ge positiva sidoeffekter, t.ex. ifråga om möjligheter till kompletterande insatser från olikafinansieringskällor.Utrikesutskottet finner -- i likhet med jordbruksutskottet --att många av de i motionerna framförda yrkandena avseendemiljöinsatser av olika slag ligger väl i linje med detpresenterade samarbetsprogrammets inriktning och syften. motionärerna bakom motion Jo628 (fp) anser utskottet attden närmast katastrofala miljösituationen i många regioner ochstater i kan uppfattas som ett hot motvår gemensamma säkerhet. Det hindrar inte att miljöproblemensolika gränsöverskridande eller lokala karaktär ofta krävervarierande angreppssätt. Som betonas i propositionen gör ocksåskillnaden i politisk och ekonomisk utveckling isamarbetsländerna att förutsättningarna för insatser ochsamarbete på miljöområdet är mycket olika.I motion U32 (c) föreslås tillsättandet av en kommission meddirektiv att lägga fram förslag om ett nytt treårsprogram för1997--1999 samt att anvisa perbudgetår för miljöinsatser. Med anledning av detta yrkande fårutskottet anföra följande:De ca som redan anvisats för miljöinsatserinnebär enligt utskottets uppfattning en klar markering av denbetydelse som tillmäts dessa insatser. De motsvarar enligtutskottets bedömning den optimala användning sommottagningskapacitet, finansieringssituation och statsfinanserför närvarande medger.