bet · GI01UbU18 · 1995-05-11 00:00:00 — I yrkande 1 framhålls att det i dentidigare praktiska arbetslivsorienteringen (praon) ingick atteleverna under en av sina praktikperioder skulle prova på attarbeta inom en sektor av underrepresenterat kön. Regeringen börinitiera en utvärdering av hur praon sker, med särskilduppmärksamhet riktad på jämställdhetsaspekten. Om den intefungerar, bör det enligt motionärerna övervägas om den inte pånytt bör regleras. Kursutformningen i gymnasieskolan ställerökade krav på studie- och yrkesorientering (syo) framhållermotionärerna i yrkande 2. Det är viktigt att utvärdera enkursutformad gymnasieskola och därvid utgå från ettjämställdhetsperspektiv. Syo är viktig för att motverka enkönssegregerad arbetsmarknad. I läroplanen ingår inte någongaranterad tid för syo. Om de könsrollsbundna valen inteminskar bör det enligt motionärerna övervägas om inte syon börförstärkas och regleras. Enligt motion 1994/95:A820 (kds)yrkande 15 bör studie- och yrkesorientering inriktas på attvarje elev oberoende av kön får stöd att välja studier elleryrke efter intresse och förmåga. Enligt motionärerna i motion1994/95:Ub43 (kds) yrkande 5 bör en lämplig myndighet få iuppdrag att starta projekt som syftar till att öka pojkarsintresse att söka till kvinnodominerade yrken.I de nya läroplanerna, för det obligatoriska skolväsendet(Lpo 94) och för de frivilliga skolformerna (Lpf 94), harrektors ansvar för att eleverna får studie- ochyrkesorientering (syo) slagits fast. Enligt Lpo 94 har rektorett ansvar för "samverkan med mottagande skolor och arbetslivetutanför skolan för att ge eleverna egna konkreta erfarenheterav betydelse för deras val av fortsatt utbildning ochyrkesinriktning". Rektor har också ett ansvar förorganisationen av syo-verksamheten. Någon nationell regleringav praktik och arbetslivsorientering (prao) finns inte längre.Den nya läroplanen för det obligatoriska skolväsendet kommeratt användas i skolorna fr.o.m. nästa läsår. Utskottet vill närdet gäller praon markera vikten av att alla elever beredstillfälle att under sin skoltid få insikter i arbetslivet ochdess villkor och att därvid jämställdhetsaspekten för elevernasframtida studie- och yrkesval beaktas. Utskottet förutsätteratt detta område uppmärksammas i arbete meduppföljning och utvärdering av verksamheten i skolan. Utskottetkan i detta sammanhang också konstatera att regeringen iregleringsbrev för /95 föreskrivit attSkolverket i uppföljningar och utvärderingar skall uppmärksammatendenser till könsbaserade mönster och analysera bakomliggandeorsaker samt följa elevernas val till gymnasieskolan iförhållande till arbetsmarknadens behov.Utskottet vill, i likhet med den uppfattning som framförts imotion 1994/95:Ub40, framhålla att syoverksamheten igymnasieskolan är mycket viktig, inte minst i en kursutformadgymnasieskola. Enligt den nya läroplanen för de frivilligaskolformerna har rektor ett särskilt ansvar för att den studie-och yrkesorienterande verksamheten organiseras så att elevernafår vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och införval av fortsatt utbildning och yrke. En viktig uppgift ärdärvid att genom information och vägledning till elevernamotverka könsrollsbundna studie- och yrkesval, vilket ocksåframhålls i de båda övriga motionerna. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att kommittén som följer den pågåendeutvecklingen i gymnasieskolan enligt sina tilläggsdirektiv(dir. 1994:128) bl.a. skall följa hur flickors och pojkars likarätt och möjligheter främjas. Kommittén skall därvid beaktaregeringens direktiv (1994:124) till samtliga kommittér ochsärskilda utredare att redovisa jämställdhetspolitiskakonsekvenser.Med hänvisning till vad utskottet har anfört anser utskottetatt syftet med förevarande yrkanden i motionerna 1994/95:Ub40,1994/95:Ub43 och 1994/95:A820 i huvudsak är tillgodosett varförde bör avslås.Frågan om flexibel skolstart tas upp i motion1994/95:Ub43 (kds) yrkande 2. Motionärerna pekar på attarbetsgruppen Kvinnligt och manligt i skolan föreslog attantagningen till det första skolåret skulle göras flexiblare.Detta förslag saknar motionärerna i propositionen. Det är ettkänt faktum att barn mognar i olika takt. Övergången mellanförskola och skola bör ske vid olika åldrar för olika barn.Skolstarten bör därför vara flexibel och ske successivt. Dettabör enligt motionärerna som sin mening ge regeringentill känna.Utskottet har tidigare under detta behandlatskolpliktsfrågan (bet. 1994/95:UbU10 s. 18). Utskottet erinradeom att frågor om förlängd skolgång och sänkt skolplikt harbehandlats av utredningen om förlängd skolgång och attutredningens betänkande -- Grunden för livslångt lärande. Enbarnmogen skola (SOU 1994:45) -- bereds inomregeringskansliet. Utskottet fann ingen anledning att frånriksdagens sida föregripa den beredning av frågan som pågårinom och avstyrkte de då föreliggandemotionerna. Utskottet avstyrker med samma motivering ävenmotion 1994/95:Ub43 yrkande 2.I motion 1994/95:Ub40 (c) yrkande 3 tas invandrarkvinnornasutbildningsbehov upp. Även frågor om kunskaps- ochkompetensutveckling borde ha behandlats i propositionen, ansermotionärerna. Detta är inte minst intressant i ett perspektivav att det finns stora grupper bl.a. invandrarkvinnor somsaknar utbildning motsvarande grundskola och/ellergymnasieskola.Utskottet vill peka på att regeringen i propositionen (s. 20)tagit upp vuxenutbildningsfrågor och därvid framhållit attvuxenutbildning är av väsentlig betydelse för mångalågutbildade kvinnor och därmed också för jämställdheten påarbetsmarknaden. I ett samhälle där livslångt lärande är enförutsättning för att människor skall kunna utvecklas i sittarbete är vuxenutbildningen av den största betydelse förkvinnors och mäns möjligheter, heter det i propositionen.Regeringen framhåller också att vuxenutbildning är av storbetydelse för många invandrarkvinnor. Förutom att ge möjlighettill utbildning och till ett framtida arbete harvuxenutbildningen en viktig roll när det gäller att ta upp ochdiskutera värderingar och normer som gäller i det svenskasamhället. Regeringen pekar också på att vuxenutbildningen taremot en allt större andel invandrare. I den grundläggandevuxenutbildningen är t.ex. drygt hälften av alla elever avutländsk härkomst, varav de flesta är kvinnor.Med hänvisning till vad regeringen har anfört omvuxenutbildning är enligt utskottets mening syftet med yrkandeti huvudsak tillgodosett, varför yrkandet avstyrks.Lärarnas kunskap och kompetensRegeringen framhåller att alla lärare bör få kunskaper omgenus, om jämställdhetsfrågor och om hur undervisningen kanutformas så att den motsvarar båda könens förutsättningar ochintressen (prop. s. 15). Kunskapen skall ge dem kompetens atthantera jämställdhet som en pedagogisk fråga. Fortbildning somger kompetens på detta område skall prioriteras.Enligt regeringen måste universitet och högskolorintensifiera arbetet med jämställdhetsfrågor. Ett mål bör varaatt uppnå en jämn fördelning av kvinnliga och manliga studenterpå alla utbildningsområden inom den grundläggandehögskoleutbildningen. Särskilt bör jämställdhetsarbetetintensifieras vad gäller lärarutbildningarna. Regeringen avseratt senare ge det föreslagna nya (jfr prop.1994/95:165) ett ansvar för att understödja och stimulerautbyte av erfarenheter om insatser på jämställdhetsområdetmellan ansvariga för lärarutbildningarna vid universitet ochhögskolor.I flera motioner behandlas lärares behov av kunskap omjämställdhet. I motion 1994/95:Ub39 (fp) yrkande 4 granskasmålbeskrivningen i högskoleförordningens examensordning förlärarexamina. Motionärerna menar att det inte är tillräckligtatt i målbeskrivningen ange att studenterna skall ha förmågaatt belysa jämställdhetsfrågorna. Lärarna skall i varjesituation använda jämställdhetsperspektivet i undervisningen.Regeringen bör återkomma med förslag till en skarpareskrivning. Enligt motion 1994/95:Ub348 (fp) yrkande 2 börjämställdhet bli ett eget kunskapsområde i lärarutbildningarna.I motion 1994/95:Ub45 (m) yrkande 4 begärs en översyn avlärarutbildningarna för att analysera vilka krav som börställas på kunskap och kompetens hos framtida lärare. Utrymmemåste ges i lärarutbildningarna för frågor om könsskillnader,likheter och olikheter och om könstillhörighetens betydelse iskolsammanhang. I yrkande 5 framhålls att många lärare saknarden kunskap som finns om jämställdhet och om flickors ochpojkars olika förutsättningar. Motionärerna framhåller attfortbildningen måste ha utgångspunkt i den enskilde lärarensbehov och inte bestå av schabloniserade kurser om manligt ochkvinnligt. Enligt motion 1994/95:A802 (fp) yrkande 17 måstekunskapen om jämställdhet integreras i lärarutbildning ochfortbildning av lärare. -- Lärare och lärarkandidater måste fåfortbildning/utbildning om skillnaden mellan pojkars ochflickors agerande i undervisningssituationen, framhållermotionärerna i motion 1994/95:A820 (kds) yrkande 11.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1994/95:100bil. 9 s. 30) aviserat sin avsikt att göra en översyn avlärarutbildningen. Utskottet har erfarit att arbetet nu harpåbörjats genom att en särskild arbetsgrupp har tillsatts inomUtbildningsdepartementet. Arbetsgruppen skall göra eninventering av problem och frågeställningar som hör samman medgrundutbildningen av lärare för skolan, fortbildning ochvidareutbildning av lärare samt forskning och forskarutbildningpå området. Inventeringen skall göras mot bakgrund av deförändringar som skett i samhället, i skolan och högskolan ochav de därav förändrade kraven på lärarna vad gäller kunskaperoch kompetens för yrket. Av den promemoria som har upprättatsinom departementet inför arbetsgruppens arbete framgår attbl.a. utvecklingen i lärarrollen vad avser jämställdhetsarbetebör belysas vid översynen. Arbetsgruppens rapport, som skallligga till grund för regeringens ställningstagande till enfördjupad utredning om lärarutbildningen, skall lämnas senastden 1 november 1995.Utskottet kan således konstatera att jämställdhetsfrågan ärett område som kommer att tas upp i översynen av lärarnasutbildning. Utskottet utgår från att de synpunkter som framförsi de här redovisade motionerna kommer att beaktas avlärarutbildningsutredningen. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionerna 1994/95:Ub39 yrkande 4, 1994/95:Ub45yrkandena 4 och 5, 1994/95:Ub348 yrkande 2, 1994/95:A802yrkande 17 och 1994/95:A820 yrkande 11.I motion 1994/95:Ub39 (fp) yrkande 3 tas frågan upp omlärarutbildning och forskning. Motionärerna hänvisar tillsin motion under den allmänna motionstiden, 1994/95:Ub624yrkande 26, där det förordas att regeringen återkommer medförslag om hur man kan öka lärarutbildningens eget ansvar förforskning och utveckling. Motionärerna framhåller att dettagäller även forskningen om jämställdhetsarbete i skolan.Frågan om lärarutbildning och forskning har utskottetbehandlat i bet. 1994/95:UbU15 med anledning av motion1994/95:Ub624 yrkande 26 och därvid hänvisat till att dennafråga kommer att behandlas i översynen av lärarutbildningen.Utskottet fann inte anledning att föregripa detutredningsarbete som skall ske på området och avstyrkte därförmotionen. Utskottet avstyrker med samma motivering även det nuföreliggande motionsyrkandet.Frågor om informationsteknik (IT) och teknik ilärarutbildning och lärarfortbildning behandlas i tremotioner. I motion 1994/95:Ub39 (fp) yrkande 2 framförs att ITbör bli ett eget kunskapsområde inom lärarutbildningarna. I enmotion som handlar om flickor och teknik, 1994/95:Ub377 (c),framhålls i yrkande 2, att teknik måste ingå i alllärarutbildning. Enligt motion 1994/95:Ub43 (kds) yrkande 3 börundervisningen i IT inom lärarutbildningen ochlärarfortbildningen intensifieras omgående. Flickor och pojkarmåste i samma utsträckning få stifta bekantskap med den nyainformationstekniken. Det är särskilt viktigt för de elever sominte har tillgång till dator hemma eller inte kännerett intresse för denna relativt nya teknik att skolan snabbtkommer igång med datorbaserad utbildning.Utskottet har tidigare under detta behandlatmotioner om teknik och informationsteknik i lärarutbildning ochlärarfortbildning (bet. 1994/95:UbU10 s. 28). Utskottet anfördedärvid att det enligt utskottets uppfattning är viktigt med engod teknisk utbildning och utbildning inom IT i lärarutbildningoch lärarfortbildning. Utskottet utgick från att dessa frågorkommer att vara en viktig del i översynen av lärarutbildningenoch avstyrkte de då förevarande motionerna. Utskottet har i detföregående redovisat att arbetet med översynen nu har påbörjatsinom departementet. En arbetsgrupp skall göra en inventering avaktuella frågeställningar rörande lärarnas utbildning.Utskottet kan konstatera att en av de frågor som skall belysasär utnyttjandet av informationsteknikens möjligheter. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill även de nu förevarandemotionsyrkandena.Frågan om lärarrekryteringen behandlas i flera motioner.I motion 1994/95:Ub45 (m) yrkande 3 framhålls attlärarutbildningen måste bli mer attraktiv också för manligastudenter. Läraryrkets utveckling är en central fråga för enbättre skola och en viktig del i ett framgångsriktjämställdhetsarbete. Det är viktigt att barn och ungdomar möterbåde män och kvinnor i olika yrkesroller. Enligt motion1994/95:Ub624 (fp) yrkande 11 (delvis) bör man försöka ökaantalet män inom vissa kvinnodominerade utbildningar, t.ex.lärarutbildningen. Kampanjer har dock kort verkningstid,framhåller motionärerna. Utbildningen och lärarna måsteförändra sitt sätt att arbeta med pedagogik och metodik. Varjehögskola har ett stort ansvar för att genomföra förändringar avt.ex. innehåll och struktur i utbildningarna som kan leda tillbättre balans mellan kvinnor och män. Enligt motion1994/95:A820 (kds) yrkande 14 bör en jämnare könsfördelningeftersträvas vid rekryteringen till lärarutbildningen. I motion1994/95:Ub603 (s) framförs uppfattningen att en utredning börges i uppdrag att överväga könskvotering tilllärarutbildningen. Motionären anser att om de nuvarandekönsgränserna skall kunna brytas krävs drastiska åtgärder somkönskvotering till förslagsvis förskollärarutbildning ochgrundskollärarutbildning för årskurserna 1--7.Utskottet delar regeringens uppfattning som den framgår avpropositionen (s. 25) att universitet och högskolor börintensifiera arbetet med jämställdhetsfrågor och att målet börvara att uppnå en jämn fördelning av kvinnliga och manligastudenter på alla utbildningsområden inom den grundläggandehögskoleutbildningen. Utskottet anser också i likhet medregeringen att jämställdhetsarbetet särskilt bör intensifierasvad gäller lärarutbildningarna.Rekryteringen till lärarutbildningarna uppvisar en könsmässigsnedrekrytering med en kraftig dominans av kvinnligastuderanden. Utskottet delar motionärernas uppfattning attlärarutbildningen måste bli mer attraktiv också för manligastudenter och att läraryrkets utveckling är en viktig del i ettframgångsrikt jämställdhetsarbete. Barn och ungdomar bör mötabåde män och kvinnor i olika yrkesroller.Huvudansvaret för innehållet i lärarutbildningarna ligger --som redan framgått -- på högskolorna själva. Varje högskola harsålunda ett stort ansvar för att genomföra förändringar avt.ex. innehåll och struktur i utbildningarna som kan leda tillbättre balans mellan kvinnor och män. Sådana förändringar kanvara betydelsefulla i försöken att öka antalet män inomlärarutbildningen. Utskottet ser därför positivt på att ettutbyte av erfarenheter vad gäller jämställdhetsarbete kommertill stånd mellan ansvariga för lärarutbildningarna inomuniversitet och högskolor. Utskottet är däremot inte berett atttillmötesgå kravet på ett tillkännagivande om en utredning omkönskvotering inom lärarutbildningarna.Som utskottet har redovisat har regeringen påbörjat arbetetmed en översyn av lärarutbildningen. En av de frågor som kommeratt behandlas inom ramen för detta arbete är rekryteringen tilllärarutbildningen. Utskottet utgår från att det mesta av vadmotionärerna har anfört om lärarrekrytering beaktas inom ramenför översynen av lärarutbildningen. Med hänvisning till vadutskottet anfört bör avslå de förevarandemotionsyrkandena.Grundläggande högskoleutbildningRegeringen anför i propositionen att det harskett en betydande expansion av den grundläggandehögskoleutbildningen. Antalet studenter, omräknat tillheltidsstudenter, har ökat med sedan 1990-taletsbörjan. /94 fanns det drygt 255 000 registreradestudenter på hel- och deltid. Allt fler kvinnor genomgår längreutbildningar. Kvinnorna utgör av dem som examinerasfrån utbildningar på 120--140 poängsnivån. Inom utbildningarsom omfattar mer än 140 poäng har andelen examinerade kvinnorökat från --1994.Fortfarande är dock könsfördelningen bland studenterna mycketojämn inom många områden. Särskilt ojämn är den inom teknik,vård och lärarutbildning. Regeringen understryker att allasträvanden mot jämställdhet kräver en lokal förankring för attfå genomslag i organisationen. Denna process pågår vid landetsuniversitet och högskolor men måste intensifieras.Frågor om jämställdhetsarbetet vid universitet ochhögskolor -- mer allmänt sett -- tas upp i tre motioner.Enligt motion 1994/95:Ub43 (kds) yrkande 1 i denna del är detviktigt att framhålla att ansvaret för att öka jämställdhetenligger hos universiteten och högskolorna. Jämställdhetsarbetetfår inte bli beroende av centrala resurser. Motionärernaförtydligar att engångssatsningar från centralt håll aldrig kanersätta ett målinriktat, långsiktigt lokalt arbete, även omsådana satsningar inom vissa områden kan påskynda utvecklingenmot ökad jämställdhet.I motion 1994/95:Ub706 (v) yrkande 15 i denna del föreslåsatt jämställdhetslagen skall utvidgas till att gälla även denhögre utbildningen. bör också ange klarare direktivför det lokala jämställdhetsarbetet. Vidare anser motionärernaatt högskoleprovet måste utformas så att inte något könmissgynnas.Universitetens och högskolornas jämställdhetsplaner börenligt motionerna 1994/95:Ub43 (kds) yrkande 6 och1994/95:Ub695 (kds) yrkande 1 omfatta hela verksamheten, dvs.både anställda och studenter. I den senare motionen begärs attdetta skall regleras i lag.Utskottet erinrar om att enligt högskolelagen (1992:1434) ochhögskoleförordningen (1993:100) har universitet och högskolordet fulla ansvaret för innehållet i och organisationen av denhögre utbildningen. I lagens och förordningens inledandebestämmelser anges det att jämställdhet mellan kvinnor och mänalltid skall iakttas i högskolornas verksamhet. Vidare finns ihögskoleförordningens bestämmelser om tillträde till högskolanangivet, att vid i övrigt likvärdiga meriter, urval får ske medhänsyn till kön i syfte att förbättra rekryteringen avstudenter från kraftigt underrepresenterat kön.Utskottet vill i likhet med regeringen betona vikten av attjämställdhetsarbetet intensifieras vid de olika lärosätena isyfte att uppnå en jämn könsfördelning bland studenterna på deolika utbildningarna.Frågan om jämställdhetslagens räckvidd har diskuteratsalltsedan den tidigare lagens tillkomst , varvid detframför allt har anmärkts att lagen borde omfattautbildningsområdet. Regering och riksdag har emellertid ansett-- med anledning av en proposition omjämställdhetspolitiken (prop. 1993/94:147, yttr. UbU3y, bet.AU17, rskr. 290--291) -- att lagen inte bör utvidgas till attomfatta andra delar av samhällslivet än arbetslivet.I den nu gällande jämställdhetslagen (1991:433) föreskrivsatt arbetsgivare, vilket innefattar universitet och högskolor,skall upprätta en jämställdhetsplan som bl.a. angervilka åtgärder för att främja jämställdheten som arbetsgivarenavser att vidta (10 och 11 §§). Då lagen -- som nämnts -- ären arbetsrättslig lagstiftning föreligger ingen skyldighet förlärosätena att i sina jämställdhetsplaner även ta in åtgärdersom rör studenter.När det slutligen gäller högskoleprovet har utskottetinhämtat från Verket för högskoleservice att arbete pågår medatt konstruera ett sådant prov att ingen skall missgynnas pågrund av kön.Utskottet finner inte skäl att förorda att görnågot uttalande i här aktuella frågor. Därför avstyrkerutskottet motionerna 1994/95:Ub43 yrkandena 1 i denna del och6, 1994/95:Ub695 yrkande 1 och 1994/95:Ub706 yrkande 15 i dennadel.Läkarutbildningen och vårdutbildningarna bör enligtmotion 1994/95:Ub692 (fp) yrkande 2 åläggas att ha ettkönsperspektiv i undervisningen. Därmed avses att destuderande skall uppmärksammas på vilka skillnader som kanfinnas mellan kvinnor och män i fråga om sjukdomssymptom.Utskottet ser det som självklart att undervisningen inom denämnda utbildningarna skall bedrivas med ett könsperspektiv.Motionsyrkandet avstyrks därmed.ForskningI avsnittet om forskning lämnar regeringen inledningsvisvissa synpunkter på frågan om jämställdhet mellan kvinnor ochmän inom forskarsamhället.En aspekt på frågan om jämställdhet, anför regeringen, låtersig beskrivas i rent numerära termer och gällerkönsfördelningen bland forskarstuderande, lärare och forskare.Regeringen behandlar denna aspekt i ett senare avsnitt avpropositionen.Inom det vetenskapliga området har jämställdhetsfrågan ävenen annan sida, som handlar om samhällets behov av forskninginom områden där kvinnoaspekterna försummats och där mannensbehov, fysiologi och synsätt mer eller mindre oreflekteratgjorts till norm. Kvinno-, jämställdhets- och genusforskningbör därför tillmätas sitt berättigade utrymme. Dessa begreppkan enligt regeringen förklaras på följande sätt.Kvinnoforskning är närmast forskning i ett kvinnoperspektiv menanvänds ibland om all forskning om kvinnor.Jämställdhetsforskning innefattar inte endast kvinnor utansyftar till ett bredare anslag utifrån en jämställdhetsaspekt.Genusforskning har en motsvarighet i det engelska ordet "genderresearch" och arbetar utifrån ett könsteoretiskt perspektiv.Genus betecknar här kön och könsroller inte som biologiska utansom kulturella, sociala eller historiska grundbegrepp.Utgångspunkten för den forskning som bedrivs av kvinnor ärdock, hävdar regeringen, i allmänhet inte forskning i ettkvinno- eller könsteoretiskt perspektiv. Icke desto mindre kanderas forskning i en av övervägande manliga värderingarpräglad, förment allmängiltig, forskningstradition framstå somlitet vid sidan av vad som anses som vetenskapligt centralt.Kvinnor kan t.ex. intressera sig för andra forskningsområden,föra in andra problemställningar eller utgå från andra, kansketvärvetenskapliga, metoder och synsätt.Regeringen framhåller att genom att kvinnornas närvaro inomolika forskningsområden ökas, får deras synsätt och preferenserbättre möjligheter att påverka inriktningen och utformningen avverksamheten.När det gäller forskningsområdet redovisas vissa åtgärder somregeringen avser att vidta, nämligen i fråga om ändring avforskningsrådens instruktioner, kvinno- ochjämställdhetsforskning och forskarutbyte med utlandet.Forskningsrådsnämndens och forskningsrådens ansvar förjämställdhetRegeringen anmäler sin avsikt att i instruktionerna förForskningsrådsnämnden (FRN) och forskningsråden underUtbildningsdepartementet föra in bestämmelser om att dessa inomsina resp. verksamhetsområden särskilt skall främjajämställdhet mellan kvinnor och män. Forskningsråden har ettsärskilt ansvar för den vetenskapliga utvecklingen inom sinaområden, anför regeringen. Detta inbegriper ett ansvar förkvaliteten inom forskningen i alla avseenden. Kvinnors och mänsolika erfarenheter, synsätt och arbetsmetoder gör attforskningsproblem formuleras olika, bearbetas olika och tolkasolika.