bet · GI01FiU19 · 1995-05-30 00:00:00 — Anslag till Statligt utjämningsbidrag till kommuner(mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenVissa anslagsfrågor börjar med "Utskottet tillstyrker" ochslutar med "Fi313 (v)" bort ha följande lydelse:Med anledning av vad som anförs i motion Fi313 (v) bör detstatliga utjämningsbidraget till kommunerna tillföras 200miljoner kronor, varav tillhemspråksundervisning och tillSfi-undervisning. Motion Fi313 (v) tillstyrks därför avutskottet. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande anslag till Statligt utjämningsbidrag tillkommuneratt med bifall till motion 1994/95:Fi313 och medanledning av motion 1994/95:Fi218 yrkande 9 och proposition1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkande 17 och med avslag påmotionerna 1994/95:Fi31 yrkande 11 och 1994/95:Fi310till Statligt utjämningsbidrag till kommuner för budgetåret1995/96 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på19 ,28. Översyn av kommunallagens ekonomikapitel (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenÖversyn av kommunallagens ekonomikapitel börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "4 avslås" bort haföljande lydelse:Utskottet anser det mycket angeläget att det i kommunallagenges en klarare definition av vad som menas med en god ekonomiskhushållning. I praktiken har bestämmelsen tolkats som om ettlandsting eller en kommun skall ha sin budget i balans under entreårsperiod. Utskottet välkomnar således att en översyn nukommer till stånd och tillstyrker motion Fi37 (v) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följandelydelse:19. beträffande översyn av kommunallagens ekonomikapitelatt med bifall till motion 1994/95:Fi37 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. (mom. 20)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenTvångsförvaltning börjar med "anser" ochslutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse:Finansutskottet noterar att regeringen ikompletteringspropositionen antyder att någon typ avtvångsförvaltning av kommuner som inte kan fullgöra sinabetalningsförpliktelser kan komma att införas. Utskottet ärmycket tveksamt till en sådan reglering. En sådan ordning skullekunna innebära frestelser för kommunalpolitiker att kortsiktigtvidta populära åtgärder eller att uppskjuta nödvändiga menimpopulära beslut och därmed skjuta över ansvaret på staten.Utskottet vill också peka på att i sittyttrande (KU6y) förutsatt att grundlagsenligheten i ett sådantförslag utreds ordentligt innan det läggs fram.Med hänvisning till vad utskottet här anfört tillstyrks motionFi32 (fp) yrkande 14. Motion Fi37 (v) yrkande 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följandelydelse:20. beträffande tvångsförvaltningatt med bifall till motion 1994/95:Fi32 yrkande 14och med avslag på motion 1994/95:Fi37 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,30. (mom. 20)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenTvångsförvaltning börjar med "anser" ochslutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att regeringen ikompletteringspropositionen hotar med att kommuner och landstingsom har ekonomiska problem kan komma att sättas under statligtvångsförvaltning. Detta är oacceptabelt och måste kraftfulltavvisas. Parallellerna med vad som hände i är tydliga. Utskottet delar inte densyn på den kommunala självstyrelsen som propositionens tankar omstatliga ingrepp är uttryck för. Utskottet anser också medanledning av vad anfört i sitt yttrande(KU6y) att det är tveksamt om en sådan ordning är förenlig medden grundlagsfästa kommunala självstyrelsen.Med hänvisning till vad utskottet här anfört tillstyrks motionFi37 (v) yrkande 3. avstyrker utskottet motionFi32 (fp) yrkande 14.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följandelydelse:20. beträffande tvångsförvaltningatt med bifall till motion 1994/95:Fi37 yrkande 3och med avslag på motion 1994/95:Fi32 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,31. Omprövning och förnyelse av offentlig förvaltning(mom. 22), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenOmprövning och förnyelse av offentlig förvaltning börjar med"Utskottet vill" och slutar med "av " bort ha följandelydelse:Enligt utskottet utgör en offentlig sektor som är så stor somden i inte bara ett samhällsekonomiskt problem utanockså ett problem från mänskliga och sociala utgångspunkter. Närekonomin sätter strikta gränser märks det offentligas faktiskabegränsningar särskilt tydligt.Ett gott samhälle är ett samhälle där det offentliga,marknaden och det civila samhället i bredaste bemärkelsetillsammans skänker den enskilde möjlighet till både personligutveckling och trygghet. En viktig uppgift för såväl staten somkommunerna är då att medverka till att andra kan ta sitt ansvarbättre i stället för att själv sträva efter att ta över ansvar.En mindre offentlig sektor innebär därmed inte mindre av t.ex.vård och omsorg, men väl att den kan utföras på fler sätt . Ett samhälle byggt på sådana principer kan reservera destatliga och kommunala åtagandena till områden där detoffentliga har ett entydigt ansvar.Det gäller bl.a. att föra över uppgifter från den offentligatill den privata sektorn -- med motsvarande utrymme förmedborgarna att själva finansiera dessa. Men det är ocksåangeläget att pröva vilka av de återstående offentligauppgifterna som även fortsättningsvis bör ha ett kommunaltansvar. För vissa av dessa kommunala uppgifter kan detvara rimligt att finansieringen sker på nationell nivå.Utskottet ställer sig mot denna bakgrund bakom kravet i motionFi36 (m) om att en översyn av omfattningen av de offentligaåtagandena och om en nationell finansiering av vissa kommunalauppgifter måste inledas. En sådan översyn torde varanödvändig för att uppnå ett långsiktigt stabilt system somhanterar de ekonomiska och beslutande relationerna mellan statenoch kommunsektorn. En koncentration av det kommunala ansvarettill kärnuppgifterna bör därvid eftersträvas.I motion Fi40 (m) och motion Fi42 (m) tas bl.a. frågor omkommunal affärsverksamhet upp och motionärerna kräver att dennaskall upphöra. Utskottet vill här hänvisa till kommunallagensbestämmelser som i princip ej tillåter sådan affärsverksamhet.Det är emellertid angeläget att mot bakgrund av vad som anförs imotionerna följa utvecklingen och vidta åtgärder mot en ickeönskvärd och mot kommunallagen stridande affärsverksamhet sompågår i många kommuner. Utskottet tillstyrker mot bakgrund avdet anförda motionerna Fi36 (m) yrkande 2, Fi40 (m) yrkandena8--11, Fi42 (m) och N298 (m) yrkande 2. Övriga motionsyrkandenavstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse:22. beträffande omprövning och förnyelse av offentligförvaltningatt med bifall till motion 1994/95:Fi36 yrkande 2och med anledning av motionerna 1994/95:Fi40 yrkandena 8--11,1994/95:Fi42, 1994/95:Fi307 yrkande 2, 1994/95:Fi308 yrkande 2och 1994/95:N298 yrkande 2 samt med avslag på motionerna1994/95:Fi32 yrkande 13, 1994/95:Fi37 yrkande 15 och1994/95:N273 yrkande 5 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,32. Omprövning och förnyelse av offentlig förvaltning(mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenOmprövning och förnyelse av offentlig förvaltning börjar med"Utskottet vill" och slutar med "av " bort ha följandelydelse:Utskottet har noterat att regeringen i propositionen anmäleratt den avser att ta initiativ till en genomgång av det statligaregelverket som berör verksamhet. Syftet sägs vara attmönstra ut sådana regler som är svåra att motivera med hänsyntill det ansträngda ekonomiska läget i kommuner och landsting.Enligt utskottets mening är det väsentligt att den utlovadeöversynen kommer att innebära att hinder som införts när detgäller enskilda alternativ och konkurrens inom den kommunalasektorn tas bort. En avgörande förutsättning för att kommunernaoch landstingen framöver skall kunna klara kraven att med mindrepengar erbjuda en verksamhet med god kvalitet är -- somframhålls i motion Fi32 (fp) -- att de tillåts använda alla deinstrument som står till buds. Olika typer av enskildaalternativ, effektiv upphandling och konkurrens är några viktigasådana instrument.Mot bakgrund av vad utskottet här anfört tillstyrks motionernaFi32 (fp) yrkande 13 och N273 (fp) yrkande 5 i denna del.Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse:22. beträffande omprövning och förnyelse av offentligförvaltningatt med bifall till motion 1994/95:Fi32 yrkande 13,med anledning av motion 1994/95:N273 yrkande 5 i denna del ochmed avslag på motionerna 1994/95:Fi36 yrkande 2, 1994/95:Fi37yrkande 15, 1994/95:Fi40 yrkandena 8--11, 1994/95:Fi42,1994/95:Fi307 yrkande 2, 1994/95:Fi308 yrkande 2 samt1994/95:N298 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,33. Omprövning och förnyelse av offentlig förvaltning(mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenOmprövning och förnyelse av offentlig förvaltning börjar med"Utskottet vill" och slutar med "av " bort ha följandelydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna bakom motionFi37 (v) att förnyelsen av den offentliga sektorn på ett heltannat sätt än måste göras utifrån medborgarnasperspektiv. tvingas de olika huvudmännen inom stat, kommunoch landsting att skära ner i sina budgetar. I stället borde denstatliga politiken inriktas mot att skapa förutsättningar förett utvecklat samarbete över sektorsgränserna. Det är såledesenligt utskottets mening nödvändigt att komma bort från denstarkt sektoriserade offentliga sektorn. Detta är i självaverket en av de viktigare politiska frågorna inför framtiden.Utskottet anser därför att regeringen bör ta initiativ till enutredning med uppgift att utveckla sektorsövergripandearbetssätt inom den offentliga sektorn och se över sådana reglersom motverkar en önskvärd avsektorisering. Utgångspunkten börvara att alla aktörer inom den gemensamma sektorn så långtmöjligt skall ta ett gemensamt finansiellt ansvar och ettgemensamt serviceansvar för medborgarna.Utskottet tillstyrker motion Fi37 (v) yrkande 15. Samtidigtavstyrker utskottet övriga motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse:22. beträffande omprövning och förnyelse av offentligförvaltningatt med bifall till motion 1994/95:Fi37 yrkande 15och avslag på motionerna 1994/95:Fi32 yrkande 13,1994/95:Fi36 yrkande 2, 1994/95:Fi40 yrkandena 8--11,1994/95:Fi42, 1994/95:Fi307 yrkande 2, 1994/95:Fi308yrkande 2, 1994/95:N273 yrkande 5 i denna del samt1994/95:N298 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,34. fastighetsbeskattning (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenKommunal fastighetsbeskattning börjar med "Utskottet vill"och slutar med "yrkande 14" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det i likhet med vad som sägs imotion Sk341 (v) flera skäl som talar för att man böröverväga att överföra en större del av skatteuttaget tillfastighetsskatten. Fastigheter kan inte flyttas ochfastighetsskatten är därför en av de mera stabila skattebaserna.En omfördelning av skatteuttaget från arbetskraft skulle ocksåvar positivt för den offentliga tjänsteproduktionen.Det finns goda grunder till att fastighetsskatten bör vara endel av den kommunala skattebasen som den är i många andraländer. Ett vägande skäl är att det är kommunerna som svarar förden infrastruktur i form av t.ex. vägar och va-nät som behövsför att en fastighet skall kunna nyttjas. Enligt utskottetsmening bör ett utredningsarbete sättas i gång med att på siktöverföra fastighetsskatten till det kommunalabeskattningsområdet.Utskottet tillstyrker motionerna Sk341 (v) yrkandena 24 och25 och Fi37 (v) yrkande 14. Samtliga övriga motionsyrkandenavstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse:23. beträffande fastighetsbeskattningatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk341yrkandena 24 och 25 och motion 1994/95:Fi37 yrkande 14 samtmed avslag på motionerna 1994/95:Fi35 yrkande 5, 1994/95:Fi303,1994/95:Fi304, 1994/95:Fi305, 1994/95:Fi309 och 1994/95:Sk349yrkande 14 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.35. fastighetsbeskattning (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenKommunal fastighetsbeskattning börjar med "Utskottet vill"och slutar med "yrkande 14" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det angeläget att den kommunalasjälvstyrelsen förstärks genom bl.a. utökad beskattningsrätt pådet sätt som anges i motionerna Fi303 (mp) och Fi305 (mp).Fastighetsbeskattning bör således till vissa delar överförastill kommunsektorn.Utskottet anser det också väsentligt att en rad olikastyrinstrument som kompletterar och stödjer varandra kommer tillanvändning i miljöarbetet. Ett utredningsarbete bör sättas igång med sikte på att utarbeta en miljödifferentierad kommunalfastighetsskatt riktad mot företag och juridiska personer. Denbör ses som ett alternativ till den tidigare kommunalaföretagsbeskattningen. Skatten bör vara differentierad eftermiljökriterier mätt i avfallshantering, utsläpp,energiförbrukning etc. På detta sätt skapar skatten incitamenttill miljöförbättringar.Utskottet tillstyrker motionerna Fi303 (mp), Fi305 (mp) ochFi309 (s). Övriga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse:23. beträffande fastighetsbeskattningatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi303,1994/95:Fi305 och 1994/95:Fi309 och med avslag på motionerna1994/95:Fi35 yrkande 5, 1994/95:Fi37 yrkande 14,1994/95:Fi304, 1994/95:Sk341 yrkandena 24 och 25 samt1994/95:Sk349 yrkande 14 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.36. fastighetsbeskattning (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenKommunal fastighetsbeskattning börjar med "Utskottet vill"och slutar med "yrkande 14" bort ha följande lydelse:Utskottet ställer sig bakom förslaget i motion Sk349 (kds)att delar av fastighetsskatten successivt bör växlas moten fastighetsavgift för att täcka kostnader förbrandförsvar, gator och annan service som är direktkopplad till fastigheten. Enligt utskottet bör hosregeringen begära att ett utredningsarbete med denna inriktningomedelbart sätts i gång.Med hänvisning till vad utskottet anfört tillstyrks motionernaFi35 (kds) yrkande 5 och Sk349 (kds) yrkande 14. Övrigamotionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse:23. beträffande fastighetsbeskattningatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi35yrkande 5 och 1994/95:Sk349 yrkande 14 samt med avslag påmotionerna 1994/95:Fi37 yrkande 14, 1994/95:Fi303,1994/95:Fi304, 1994/95:Fi305, 1994/95:Fi309 och 1994/95:Sk341yrkandena 24 och 25 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Särskilda yttranden1. Den kommunala sektorns utveckling och ekonomiska utrymme(mom. 1)() anför:Miljöpartiet de gröna anser att den kommunala självstyrelsenbör stärkas genom minskad statlig detaljstyrning och genom enviss ökad beskattningsrätt. Regeringens förslag om statsbidragtill kommunsektorn innebär att kommunerna inte fullt utkompenseras för minskade inkomster till följd av nu aktuellastatliga åtgärder. Det kommer att medföra ytterligareåtstramningar i den kommunala sektorn, vilka mer än hittillshotar välfärdens kärna -- vården, omsorgen och skolan. Viföreslår därför att motsvarande ca återförstill kommunsektorn . Konkret gör vi det genom vårtförslag om skatteväxling, som bl.a. medför lägrearbetsgivaravgifter.Miljöpartiet anser att regeringens förslag till nytt bidrags-och utjämningssystem i princip är bra och bör genomföras. Vimenar också att det är bra att kostnadsutjämningen endast gällerstrukturella faktorer som kommunerna har små eller ingamöjligheter att påverka. Justering kan emellertid behöva görasi en del av faktorerna, och vi instämmer därför i regeringensförslag att omgående följa upp hur det nya systemet fungerar föratt kunna justera faktorerna redan efter två år.2. Anslag till Statligt utjämningsbidrag till kommuner(mom. 14), , och (alla m) anför:I motion Fi31 (m) har föreslagit endecentralisering av hanteringen av socialbidragen tillkommunerna som innebär minskade kostnader för kommunerna på istorleksordningen . Utjämningsbidraget börmot denna bakgrund kunna minskas i motsvarande mån.I motion Fi310 (m) föreslås en sänkning av utjämningsbidragetmed med hänsyn till effekterna av defamiljepolitiska förslag som lagt fram, bl.a. närdet gäller att återinföra vårdnadsbidraget och den avskaffadeavdragsrätten för barnomsorgskostnader, något som kan beräknasge lägre kostnader för kommunerna.3. Anslagen till Generellt statsbidrag till kommunerrespektive landsting (mom. 16 och 17), , och (alla m) anför:I det alternativ till regeringens förslag till nytt bidrags-och utjämningssystem som redovisats i partimotionen Fi36 frånModeraterna används statsbidragen helt till bidrag till kommuneroch landsting med för sina uppgifter otillräcklig skattekraft.Vi avvisar tanken på att införa generella statsbidrag. Vi utgårfrån att regeringen när den prövar hur ett nyttstatsbidragssystem skall utformas kommer till samma ståndpunkt.De anslag som i propositionen tagits upp till generellastatsbidrag till kommuner respektive landsting kommer då atttransformeras till utjämningsbidrag i enlighet med Moderaternasförslag.Regeringens lagförslag Lagrådets yttrandeBilaga 2Konstitutionsutskottets yttrande1994/95:KU6yBilaga 3Den kommunala ekonominTill finansutskottetFinansutskottet har berett samtliga utskott tillfälle att avgeyttrande över proposition 1994/95:150(kompletteringspropositionen) jämte motioner i de delar somberör respektive utskotts beredningsområde.Konstitutionsutskottet begränsar detta yttrande till att gällafrågan om grundlagsenligheten av regeringens förslag omutjämning av skatteinkomster och kostnader i kommuner ochlandsting samt frågor som i övrigt berör den kommunalasjälvstyrelsen. I ett särskilt yttrande (KU7y) behandlarutskottet ett par motionsyrkanden som gäller Sametinget.PropositionenRegeringen föreslår ett nytt bidrags- och utjämningssystem förkommuner och landsting fr.o.m. . I valet avsystem för statsbidrag har gjorts en avvägning mellan å enasidan önskemål om kommunalt självbestämmande och mångfald och åandra sidan statens möjlighet till styrning av den kommunalaverksamheten.I propositionen läggs fram ett förslag till lag om utjämningav skatteinkomster och kostnader i kommuner och landsting. I ettförslag till lag om införande av denna lag föreskrivs att lagenträder i kraft och tillämpas första gången ifråga om . Ikraftträdandelagen innebär ettsuccessivt införande av det nyautjämningssystemet.Enligt regeringen är en långtgående inkomstutjämning avgrundläggande betydelse för att ge kommuner och landstinglikvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sinverksamhet. Regeringen anser att en inomkommunalinkomstutjämning baserad på den genomsnittliga beskattningsbarainkomsten bäst uppfyller de krav som bör ställas på ettinkomstutjämningssystem. En inomkommunal utjämning innebär attsystemet i huvudsak finansieras genom omfördelning avskatteinkomster mellan kommuner resp. landsting. Alla kommuneroch landsting garanteras ett skatteunderlag per innevånare sommotsvarar genomsnittet för riket. Systemet kräver i princip ingastatliga tillskott. Därmed kan statsbidragen användas för klaraekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn utan attutjämningen påverkas.De kommuner och landsting som har en beskattningsbar inkomstper invånare som ligger över den genomsnittliga nivån får ettavdrag från skatteinkomsterna. På motsvarande sätt får dekommuner och landsting som har en beskattningsbar inkomst perinvånare som är lägre än genomsnittet ett tillägg tillskatteinkomsterna.Från vissa remissinstanser hade framförts principiellainvändningar mot den långtgående inkomstutjämningen, medmotiveringen att den står i motsättning till den kommunalabeskattningsrätten. Enligt regeringens bedömning är emellertiden långtgående inkomstutjämning helt avgörande i ett system somskall åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar.Regeringen har vidare i propositionen -- utan att någotförslag i denna del framställs -- pekat på att vissa kommuneroch landsting haft svårt att anpassa sinverksamhet till ekonomiska ramar och att det finns exempel påatt man i sådana lägen väljer att underbalansera sin budget ochtill och med lånefinansierar kostnader för driften av sinverksamhet. Det finns också enligt propositionen exempel påkommuner som har ingått borgensförbindelser av stor omfattningoch därvid underskattat följderna för den egna ekonomin. Ensådan utveckling kan enligt propositionen inte fortsättaeftersom den kan undergräva den kommunala självstyrelsen. Motden bakgrunden anser regeringen att det är angeläget attskyndsamt göra en översyn av kommunallagens ekonomikapitel.Vidare är enligt propositionen avsikten att införa en lagregelom att lån endast får upptas för investeringar. Regeringen avserockså att utarbeta förslag om en särskild lagstiftning för atthantera problem som uppstår i kommuner och landsting som intekan fullgöra sina betalningsförpliktelser. Som ett viktigt led iden fortsatta saneringen av den offentliga ekonomin kommerregeringen att föreslå ett tak för de offentliga utgifternasutveckling.Motionsyrkanden om den kommunala självstyrelsen ochbeskattningsrättenCarl Bildt m.fl. (m) avvisar i motion 1994/95:Fi36 (yrkande 4)regeringens förslag till inomkommunalt utjämningssystem medmotiveringen att det strider mot den kommunalabeskattningsrättens principer som de fastställts i grundlag.Kommuner skulle bli tvungna att ta ut kommunalskatt för att gebidrag till kommuner och landsting med för sina uppgifterotillräcklig skattekraft. Det som en kommun genom den folkvaldaförsamlingen i enlighet med grundlagen upptar i skattskall självfallet gå till skötseln av kommunens uppgifter. Detmåste enligt motionärerna anses vara direkt oförenligt medgrundlagen att skall besluta om att vad en kommunuttaxerar i skatt skall överföras till annan kommun.Skillnader i skattekraft och kostnadsförutsättningar mellanolika kommuner och landsting skall på lämpligt sätt utjämnasgenom statsbidrag.I motion 1994/95:Fi50 av och () begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning isyfte att vidga grundlagsskyddet för den kommunalasjälvstyrelsen. Motionärerna framhåller att grundlagsskyddet förden kommunala självstyrelsen måste stärkas. När det gäller nyaförslag har alla i grunden varit överens om värdet av kommunalsjälvstyrelse. Inte sällan inleds förslagen till storaförändringar med uttalanden om vikten av den kommunalasjälvbestämmanderätten. I debatten omkring det förslag till nyttintäkts- och kostnadsutjämningssystem för kommuner och landstingsom avses gälla har debatten om såväl relationerkommunerna emellan som mellan kommunerna och staten skärpts. Detuppfattas motsägelsefullt när regeringen i sin proposition1994/95:150 just framhåller hur viktig den kommunalabeskattningsrätten är som grund för den kommunala självstyrelsenoch föreslår genomgripande åtgärder för att flyttamedel från vissa kommuner till andra på ett så genomgripande ochomfattande sätt som regeringen föreslår.I motion 1994/95:Fi32 (yrkande 14) av m.fl.(fp) vänder sig motionärerna mot tankar på någon typ avtvångsförvaltning av kommuner, som inte kan fullgöra sinabetalningsförpliktelser.