bet · GI01UbU19 · 1995-05-11 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet proposition 1994/95:174Vissa betygsfrågor m.m.Möjligheten för elever att i gymnasieskolangenom prövning höja ett minst godkänt betyg, s.k.konkurrenskomplettering, bör avskaffas, anser utskottet ilikhet med regeringen. Mot detta reserverar sig ,, , och Kristdemokraterna.Utskottet har inte heller något att erinra mot vad regeringenredovisat om begränsningar i rätten att ta ut avgifter förprövning av betyg. Elev som inte har uppnått kursplanens målför det nionde skolåret i och elev i gymnasieskolansom inte blivit godkänd på en kurs får rätt till avgiftsfriprövning. I andra fall bör avgiften maximeras. Vänsterpartietreserverar sig mot detta och anser att avgifterna bör slopashelt.Svenska som andraspråk föreslås bli ett eget ämne i allaskolformer. Ämnet får en egen kursplan för respektive skolform.Timplanen för gymnasieskolan föreslås ändras så att svenska somandraspråk utgör ett kärnämne och ett alternativ till kärnämnetsvenska. Mot detta reserverar sig de tidigareregeringspartierna (m, c, fp, kds).Utskottet har inte heller något att erinra mot att begreppenstudieförberedande och yrkesförberedande för program igymnasieskolan tas bort. och reserverarsig mot detta och pekar bl.a. på att dessa begrepp har ettinformationsvärde för eleverna vid val till gymnasieskolan.Sammanlagt har fem reservationer fogats till betänkandet. Regeringen har i proposition 1994/95:174 Vissa betygsfrågorm.m. föreslagit1 a. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i skollagen (1985:1100),1 b. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1995:000) om ändring iskollagen (1985:1100),2. att godkänner det som regeringen förordar omatt svenska som andraspråk skall vara ett eget ämne (avsnitt6).Lagförslagen återfinns som bilaga 1 resp. bilaga 2 tilldetta betänkande. 1994/95:Ub52 av m.fl. (v) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att slopa avgifter vid prövning.1994/95:Ub53 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsningar i rätten att läsa uppett betyg,2. att avslår regeringens förslag till kursplan iämnet svenska som andraspråk,3. att avslår regeringens förlag om att svenskasom andraspråk skall utgöra ett kärnämne.1994/95:Ub54 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag i proposition1994/95:174,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att elever även fortsättningsvis börha rätt att komplettera betyg ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antalet prövningstillfällen underbestämda perioder samt förläggning av prövningstillfällen tillelevers ferietid,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begreppen studieförberedande resp.yrkesförberedande,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av invandrarelevernaskunskaper i svenska,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utarbeta ett kommentarmaterial isvenska som andraspråk för elever med individuellt program,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att erbjuda elever vid nationellaprogram möjligheter att välja svenska som andraspråk inom ramenför elevens eget val,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utarbeta en andra nationell kursi svenska, inriktad på svenska som främmande språk.1994/95:Ub55 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om att avskaffamöjligheterna för elever att i gymnasieskolangenom prövning höja ett minst godkänt betyg,2. att avslår regeringens förslag om att betyg somtillkommit genom konkurrenskomplettering inte skall räknas in islutbetyget från gymnasieskolan,3. att avslår regeringens förslag att nu införakursplaner för svenska som andraspråk i ochgymnasieskolan,4. att avslår regeringens förslag om att görasvenska som andraspråk till kärnämne inom gymnasieskolan,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att villkoren för allmän behörighetinte bör knytas till svenska som andraspråk,6. att avslår regeringens förslag om att avskaffabenämningarna yrkesförberedande och studieförberedande på deolika nationella programmen inom gymnasieskolan.1994/95:Ub56 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att avslår förslaget att avskaffa möjlighetenför elever som studerar vid gymnasiet att pröva för ett högrebetyg,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hantering av okynneskompletteringar.1994/95:Ub57 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag att avskaffamöjligheterna för elever att genom prövning höja betyg understudietiden,2. att avslår regeringens förslag att svenska somandraspråk skall vara ett ämne med egen kursplan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kursplanen i ämnet svenskatydligt måste ange att invandrarelever har rätt tillundervisning i svenska som andraspråk enligtgrundskoleförordningen. Utskottet behandlar i detta betänkande proposition1994/95:174 om Vissa betygsfrågor m.m. jämte de motioner somväckts med anledning av den.I propositionen tar regeringen upp vissa frågor ombegränsning av rätten att genomgå prövning för att höja betygunder pågående gymnasieskolstudier samt om avgift för prövning.Vidare föreslås att svenska som andraspråk skall betraktas somett eget ämne i alla skolformer. Timplanen för gymnasieskolanskall ändras så att svenska som andraspråk utgör ett kärnämneoch ett alternativ till kärnämnet svenska. Regeringen tar ocksåupp frågan om benämningarna "studieförberedande" och"yrkesförberedande" för program i gymnasieskolan.1. Komplettering av betyg m.m.Bemyndigandet i 5 kap. 19 § skollagenRegeringen föreslår att bemyndigandet i 5 kap. 19 §skollagen (1985:1100) om rätten att meddela föreskrifter omvad som krävs för att flytta till högre årskurs ochbegränsningar i rätten att gå om årskurser ändras så attbemyndigandet avser vad som krävs för att få påbörja kurser ochrätten att gå om kurser.I motion 1994/95:Ub54 (m) yrkande 1 (delvis) yrkas avslag påregeringens förslag i propositionen, dvs. även förslagetavseende bemyndigandet i 5 kap 19 §.Utskottet konstaterar att i den nya gymnasieskolan är ämnenoch ämnesblock indelade i påbyggbara kurser. Betyg sätts påvarje kurs. Den tidigare föreskrivna ordningen med terminsbetyghar avskaffats. Utskottet anser i likhet med regeringen att enändring avseende bemyndigandet i 5 kap. 19 § skollagen börgöras så att bestämmelsen stämmer överens med den nyagymnasieskolans organisation. bör därför antaregeringens förslag till lag om ändring i skollagen avseende 5kap. 19 § och således avslå det förevarande yrkandet i dennadel.Komplettering av betyg i gymnasieskolanEnligt beslut infördes ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem i gymnasial utbildning den 1juli 1994 (prop. 1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr.1993/94:93). I samband med detta beslut aktualiserades fråganom konkurrenskomplettering av betyg. Regeringen anmälde sinavsikt att slopa de dåvarande begränsningarna i rätten attbeakta kompletterade betyg, när slutbetyget utfärdas.Förordningsändringar, som trädde i kraft , hargjorts i detta avseende.Regeringen anser att det är angeläget att behållamöjligheterna att höja betyg, som man har fått i tidigarestudier. De införda möjligheterna för gymnasieeleveratt höja betyg de går i gymnasieskolan har dockenligt regeringen lett till vissa problem. Regeringen anserdärför att dessa möjligheter bör begränsas de ärelever i gymnasieskolan. Det är möjligt att pröva förhögre betyg hur som helst . Detär också fullt möjligt för en elev att efter fullföljda studieri en högre kurs utan större svårighet tentera upp betyget i enlägre kurs i samma ämne. Det finns tendenser till att detta harsatts i system i vissa skolor. Betygssystemet kommer därmed atturholkas, anför regeringen. Ett ytterligare skäl, somregeringen anför för en förändring, är pedagogiska nackdelarmed upprepade prövningar . Elevernas studier iandra kurser riskerar att bli lidande och den naturliga rytmeni studierna störd. Regeringen avser därför att ändrabestämmelserna så att det för elever som fått minst betygetGodkänd på en kurs blir tillåtet att pröva för högre betygendast efter slutförd gymnasieutbildning, dvs. sedanslutbetyget utfärdats.Däremot skall det för elever som inte har blivit godkända påen kurs även i fortsättningen vara möjligt att redan undergymnasietiden genom prövning eller genom förnyad genomgång avkursen kunna få ett minst godkänt betyg.Regeringen meddelar att det inte är aktuellt att göra någraändringar i rätten att pröva för elever som går i grundskolaneller komvux.Vad regeringen har anfört om begränsningar i rätten attkomplettera betyg i gymnasieskolan harföranlett flera motioner med i huvudsak likartat innehåll.Regeringens förslag i propositionen bör enligt motion1994/95:Ub54 (m) yrkande 1 (delvis) avslås. I ettkunskapsrelaterat betygssystem utgör betyget ett "kvitto" påvissa definierade kunskaper, och det är naturligt attslutbetyget dokumenterar den verkliga kunskapsnivån, framhållsdet i yrkande 2 i motionen. Motionärerna anser att det ärorimligt att elever som erhållit "Godkänd" skall behöva väntatill efter gymnasietiden för att kunna betygskomplettera, medförlängd studietid som följd. I yrkande 3 anförs att kommunernabör ges rätt att förlägga tentamenstillfällen till ferietid ochatt regler bör anges för antalet tentamenstillfällen underbestämda perioder. Liknande tankegångar framförs i motion1994/95:Ub53 (c) yrkande 1. Det nya betygssystemet innebär attett betyg skall spegla ett visst pensum av kunskaper eller enviss nivå. Om en elev efter avslutad kurs ytterligare förkovrarsig och uppnår kunskaper motsvarande högre betyg bör det varanaturligt att dessa kunskaper avspeglas i ett högre betyg.Motionärerna anser att det däremot kan vara befogat att skärpareglerna för att undvika de nackdelar som upprepade prövningarunder terminstid kan ge upphov till. Begränsningar bör införas,så att eleven har rätt att läsa upp ett betyg bara underferietid. Även i motion 1994/95:Ub55 (fp) yrkandena 1 och 2framhålls att betyget är ett "kvitto" på vissa på förhanddefinierade kunskaper i det kunskapsrelaterade betygssystemet.Den verkliga nivån på kunskaperna skall dokumenteras islutbetyget. Motionärerna avvisar förslaget att betyg som hartillkommit efter prövning för högre betyg än Godkänd inte skallkunna räknas in i slutbetyget från gymnasieskolan. I motion1994/95:Ub56 (mp) yrkandena 1 och 2 framhålls att det förnärvarande inte finns tillräckliga garantier för att betyg somhar kompletterats efter avslutade gymnasiestudier likställs medslutbetyg. Man bör avvakta med att ta bort möjligheten attkomplettera betyg tills det finns garantierför att en senareläggning av kompletteringen inte medförbegränsningar i möjligheterna till högre studier.Okynnesutnyttjande av rätten till ett obegränsat antalprovtillfällen kan stävjas genom att en övre gräns för antaletomprövningar tillämpas. I motion 1994/95:Ub57 (kds) yrkande 1framhålls att alla praktiska problem måste få en lösning.Motionärerna pekar på att det exempelvis går att reglera hurmånga gånger en elev kan pröva för ett högre betyg understudietiden. Det är inte heller självklart att en elev eftergenomgången fortsättningskurs skall få pröva för högre betyg ien grundkurs i samma ämne. Problem med konkurrenskompletteringav betyg bör lösas genom att rutiner för verksamheten läggsfast och inte genom att begränsningar av det slag somregeringen föreslår införs.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Utskottet delar regeringens bedömning att möjligheterna förelever att i gymnasieskolan genom prövninghöja ett minst godkänt betyg, s.k. konkurrenskomplettering, böravskaffas. Regeringen påpekar att med de regler som finns i dagär det möjligt att pröva för högre betyg hur somhelst och att det finns tendenser till att detta har satts isystem i vissa skolor. Kommunerna kan med nuvarandebestämmelser ta ut en avgift för prövningen, men, somregeringen påpekar, utgör det inget hinder för elever som harråd att betala den. Utskottet ser positivt på vad regeringenanfört om att överväga åtgärder för att göra möjligheterna attdelta i prövningar mer ekonomiskt jämlika, t.ex. genom attmaximera avgiftens storlek. Utskottet kommer i det följande attbehandla frågan om avgift för prövning, men vill i dettasammanhang peka på risken att antalet prövningar vid enbegränsning av avgiften troligen skulle bli ännu större . Utskottet vill också peka på vad regeringen har anfört omde pedagogiska problemen med en obegränsad möjlighet tillkonkurrenskomplettering . Elevernas studier iandra kurser riskerar att bli lidande, och den naturliga rytmeni studierna störs. Utskottet har alltså inget att erinra motatt det för elever som fått minst betyget Godkänd på en kursblir tillåtet att pröva för högre betyg endast efter det attslutbetyg har utfärdats.När det gäller frågan om att betyg som kompletterats efteravslutade gymnasiestudier skall bedömas likvärdiga med betyg islutbetyget från gymnasieskolan vid tillträde till högreutbildning vill utskottet erinra om att frågor om behörighetoch urval beslutas lokalt av universitet och högskolor. Densärskilde utredare som tillkallats för att följa upp 1993 årsuniversitets- och högskolereform () har fått i uppdragatt lägga fram förslag till förändringar ihögskoleförordningens regler om tillträde till grundläggandehögskoleutbildning.Utskottet har med det anförda inget att erinra mot vadregeringen anfört om begränsningar i rätten att kompletterabetyg. Utskottet föreslår således att de förevarande motionernaavslås.Avgift för prövningRegeringen upplyser i propositionen (s. 11) om att denöverväger att begränsa rätten för skolhuvudmännen att ta utavgifter för prövning av elever. Elever som inte haruppnått kursplanens mål för det nionde skolåret i grundskolanoch elever som inte har blivit godkända på en kurs igymnasieskolan bör ha rätt till avgiftsfri prövning. Regeringenöverväger även i andra fall åtgärder för att göra möjligheternaatt delta i prövningar mer ekonomiskt jämlika, t.ex. genom attmaximera avgiftens storlek. I samband därmed kommer också attövervägas hur kommunerna skall få begränsa antaletprövningstillfällen, heter det i propositionen.I motion 1994/95:Ub52 (v) framhåller motionärerna att det ärbra att regeringen överväger att begränsa rätten attavgiftsbelägga prövningar. Det är dock inte tillräckligt.Avgifter vid prövningar bör enligt motionärerna slopas helt.Utskottet har i det föregående berört vad regeringenredovisat om begränsningar i rätten att ta ut avgifter förprövningar. Utskottet har inget att erinra mot vad regeringenanfört i frågan. Utskottet är dock inte berett att i likhet medmotionärerna förorda att avgifterna slopas helt. Huvudmännenhar kostnader för att anordna prövningar. Utskottet anser detrimligt att de ges möjlighet att ta ut avgifter för vissaprövningar. Utskottet anser i likhet med regeringen att elevsom inte har blivit godkänd på en kurs i gymnasieskolan bör gesrätt till avgiftsfri prövning. När det gäller elever igrundskolan som inte har uppnått kursplanens mål för det niondeskolåret har redan uttalat sig för avgiftsfriprövning (bet. 1994/95:UbU6 s. 12, rskr. Med hänvisningtill vad utskottet har anfört bör motionen avslås.2. Begreppen studieförberedande och yrkesförberedandeRegeringen anser att begreppen studieförberedande ochyrkesförberedande avseende gymnasieskolans program intelängre bör användas. Benämningarna är en kvarleva från detgamla linjegymnasiet och stämmer inte med den nyagymnasieskolan, där samtliga program innehåller bådestudieförberedande och yrkesinriktade inslag.I två motioner, 1994/95:Ub54 (m) yrkande 4 och 1994/95:Ub55(fp) yrkande 6, tas frågan upp om begreppen studieförberedanderespektive yrkesförberedande. I den först nämnda motionenframhålls att det kommer att bli svårt att kortfattat beskrivaskillnaden mellan olika program, om beteckningarna tas bort.Förslaget innebär en ökad risk för att elever väljer fel iförhållande till sina önskemål vad gäller vidare studier. Mankan få intrycket av att ordet yrke är fult, heter det imotionen. I den senare motionen framhålls att förslagetvisserligen är av kosmetisk karaktär, men att det finns riskför att de yrkesförberedande utbildningarna på detta sättnedvärderas. Det finns enligt motionärerna ingen anledning attändra benämningarna.Utskottet konstaterar att samtliga nationella ochspecialutformade program innehåller en kärna avstudieförberedande ämnen. Vidare ger alla nationella ochspecialutformade program allmän behörighet tillhögskolestudier, och de är i den meningen allastudieförberedande. Den nya kursutformade gymnasieskolan gerstora möjligheter att kombinera olika delar av nationellaprogram till ett specialutformat program. Det är enligtutskottet inte längre ändamålsenligt att karakterisera ettbestämt program som antingen studieförberedande elleryrkesförberedande.Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angelägetatt man inte genom missvisande benämningar på gymnasieskolansprogram snävar in rekryteringsunderlaget till högre studier ochförsvårar rekryteringen till högskolan. Utskottet har därföringet att erinra mot vad regeringen anfört som skäl för att tabort begreppen studieförberedande och yrkesförberedande igymnasieskolan. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna1994/95:Ub54 yrkande 4 och 1994/95:Ub55 yrkande 6.3. Svenska som andraspråkRegeringen föreslår att svenska som andraspråk skallbetraktas som eget ämne i alla skolformer. Ämnet bör få en egenkursplan för respektive skolform med en tydlig beskrivning avämnets syfte, karaktär och struktur samt mål. Regeringenföreslår vidare att timplanen för gymnasieskolan skall ändras,så att svenska som andraspråk utgör ett kärnämne och ettalternativ till kärnämnet svenska. Timplanen för gymnasieskolanär fastställd av och återfinns som bilaga 2 tillskollagen. Den föreslagna ändringen bör träda i kraft den 1juli 1995. Beträffande övriga timplaner för frivilligaskolformer ankommer det på regeringen att göra de ändringar sombehövs.I flera motioner har frågan om svenska som andraspråk somett eget ämne tagits upp. I motion 1994/95:54 (m) yrkande 1(delvis) yrkas avslag på regeringens förslag. I yrkande 5 imotionen begärs en utredning av invandrarelevernas kunskaper isvenska. Motionärerna erinrar om sin principiella uppfattningatt målet vad gäller undervisning i svenska måste gälla allaelever oavsett bakgrund. Undervisningen måste utgå från eleversskiftande behov och förutsättningar, vilket ställer krav påvariation vad gäller pedagogik samt i uppläggning ochorganisation av undervisningen, men inte krav på en egenkursplan. I yrkande 6 i motionen anförs att kunskaper i svenskamotsvarande betyget Godkänd är behörighetskrav för studier pånationella program fr.o.m. /99. Elever som saknartillräckliga kunskaper i svenska skall ges individuelltstudieprogram. Undervisning i svenska som andraspråk kan därvara en viktig del. bör ges i uppdrag att utarbetaett kommentarmaterial till stöd för denna undervisning. Även imotion 1994/95:Ub53 (c) yrkas avslag på regeringens förslag.Med den nya strukturen för kursplaner, där dessa skall ange måloch riktlinjer för undervisningen men inte hur undervisningenskall organiseras, blir det svårt att göra en separat kursplanför svenska som andraspråk (yrkande 2). Motionärerna anserockså att det är för tidigt att dra de slutsatser somregeringen gör, eftersom de nya läroplanerna harinförts. I motion 1994/95:Ub55 (fp) yrkas också avslag påregeringens förslag. Motionärerna pekar på att de nyakursplanerna anger mål som skall uppnås och att de inte styrhur undervisningen bedrivs. Den nya läroplanen för grundskolanstärkte skolans och kommunens ansvar för att alla elever skallföras fram till godkända kunskaper i svenska (yrkande 3). Äveni motion 1994/95:Ub57 (kds) yrkande 2 föreslås att riksdagenavslår förslaget om att svenska som andraspråk skall vara etteget ämne med egen kursplan. Kursplanen bör vara gemensam,eftersom målen för undervisningen i svenska och svenska somandraspråk bör vara samma. Motionärerna framhåller vidare attkursplanen i ämnet svenska tydligt måste ange attinvandrarelever har rätt till undervisning i svenska somandraspråk enligt grundskoleförordningen (yrkande 3).Mot bakgrund av vad i propositionen anförs om signaler om attspråkfärdighetsnivån hos många barn och ungdomar iinvandrartäta områden är oroväckande låg och tenderar attsjunka anser utskottet det angeläget att kraftfulla insatsergörs vad gäller svenskundervisningen för invandrareleverna påalla stadier och nivåer. Utskottet delar regeringensuppfattning att det därvid är betydelsefullt att se svenska somandraspråk som ett eget ämne. Att läsa svenska när man har ettannat modersmål är, påpekar regeringen, något helt annat än attläsa modersmålssvenska. Utskottet gör samma bedömning. Genom enegen kursplan i ämnet ges bättre förutsättningar för lärarnaatt ge en undervisning i svenska som är direkt anpassad efterelevernas behov. Därmed ökar också elevernas möjligheter attuppnå en god språkfärdighet i svenska.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 1994/95:Ub53yrkande 2, 1994/95:Ub54 yrkandena 1 (delvis), 5 och 6,1994/95:Ub55 yrkande 3 och 1994/95:Ub57 yrkandena 2 och 3 ochföreslår att godkänner regeringens förslag om svenskasom andraspråk såsom eget ämne i alla skolformer.Förslaget om att timplanen i gymnasieskolan skall ändras såatt svenska som andraspråk utgör ett kärnämne och ettalternativ till kärnämnet svenska har också tagits upp i fleramotioner. I motion 1994/95:Ub54 (m) yrkande 1 yrkas avslag påförslaget. Regeringens förslag att göra svenska som andraspråktill kärnämne i gymnasiet riskerar att permanenta de storaproblem med svenska språket som många invandrarelever har.Motionärena begär i yrkande 7 att skall uttala sigför att svenska som andraspråk erbjuds som ett alternativ inomelevernas egna val. bör ges i uppdrag att utarbetakursplaner för svenska som tillvalsämne. bör ocksåfå i uppdrag att utarbeta en variant på den nationella kursen isvenska som eleverna kan välja och kommunerna skall erbjuda. Ensådan variant av kursen bör inriktas på svenska som främmandespråk, anser motionärerna i yrkande 8. Även i motionerna1994/95:Ub53 (c) yrkande 3 och 1994/95:Ub55 (fp) yrkande 4avstyrks förslaget om svenska som andraspråk som kärnämne. Iyrkande 5 i den sistnämnda motionen framhålls att villkoren förallmän behörighet till högskolestudier inte bör knytas tillsvenska som andraspråk. Allmän behörighet måste ha sammainnebörd för studerande med invandrarbakgrund som för andrastuderande. Motionärerna pekar också på att det finns en riskatt det för vissa högskoleutbildningar införs krav på särskildbehörighet i svenska och att elever med svenska som andraspråkdå kommer att behöva komplettera svenska vid komvux.Utskottet delar regeringens uppfattning att ämnet svenska somandraspråk bör utgöra ett alternativ till ämnet svenska förelever som har ett annat modersmål än svenska. Dessa elever harinte samma grund för studierna i svenska som barn och ungdomarsom är födda i och som har språkets grundläggandestruktur med sig redan från skolstarten. Det är enligtutskottets mening viktigt att ämnet svenska som andraspråkfinns som eget fullvärdigt ämne även i gymnasieskolan och attämnet även fullt ut ges status som eget ämne, dvs. såsom ettalternativ till kärnämnet svenska.Skolverket har fått regeringens uppdrag att bl.a. inkomma medförslag till kursplaner för ämnet svenska som andraspråk igymnasieskolan.