bet · GJ01UU9 · 1995-11-24 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkandedels redogörelse /96:ER1 frånSveriges delegation vid Europarådetsparlamentariska (rådgivande) församlingför tiden (1994 årssession), dels regeringens skrivelse1994/95:215 Redogörelse förverksamheten inom . Dessutombehandlas motion 1994/95:U401 (c),yrkande 12. Utskottet föreslår attriksdagen lägger redogörelsen frånEuroparådsdelegationen och regeringensskrivelse till handlingarna samtföreslår att motion 1994/95:U401 (c)yrkande 12 anses besvarad med vadutskottet anfört. 1994/95:U401 av m.fl.(c) vari yrkas12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om roll i dendemokratiska utvecklingen. parlamentariska(rådgivande) församlings årssession 1994var fördelad på fyra delsessioner, vilkahölls i . var under hela sessionenden spanske parlamentsledamoten . Vid den tredjedelsessionen valdes tillEuroparådets generalsekreterare.Under 1994 års session utvidgadesEuroparådet med det nya medlemslandetAndorra, varefter antalet medlemsländeruppgick till 33.Vid de olika delsessionernadebatterades bl.a. följande politiskafrågor. Vid den första delsessionengjorde församlingen en uppföljning avtoppmötet i . Vidare debatteradessituationen för de sju länder somväntade på medlemskap i rådet, varvidsärskilt intresse ägnades Ryssland.Under den andra delsessionen ägnades tidåt situationen i Bosnien-Hercegovina.Dessutom diskuterades nya medlemsländersfullgörande av sina åtaganden.Vid dentredje delsessionen debatteradesföljderna av upplösningen avDemokratipartiet (DEP) i . Vidarediskuterades häktning i avvaktan pårättegång. Under den fjärde delsessionendebatterades yttrande över Andorrasansökan om medlemskap i ekonomiska frågor som debatteradesvid de olika delsessionerna var bl.a.EFTA i det nya , Europeiskaåteruppbyggnads- och () aktiviteter och OECD:sverksamhet.Inom områdena sociala frågor ochhälsovård diskuterade församlingen skyddav och patent på mänskligt material. Dejuridiska frågor som debatterades varbl.a. jämställdhet mellan män ochkvinnor och förslag tilltilläggsprotokoll till den europeiskakonventionen om mänskliga rättigheter.Vidare diskuterades psykiatri ochmänskliga rättigheter, asylrätt samtdesertörer och mönstringsvägrare fråndet republiker.Dödsstraffets avskaffande debatteradesäven.På kultur- och utbildningsområdetdiskuterades framtidavärldsutställningar, den kulturellasituationen i det ochjämställdhet mellan könen iutbildningen. Vad gäller vetenskap,teknologi, miljö och kommunalamyndigheter debatterades kabelnätverkoch lokala och derasbetydelse för . Vidarediskuterades skydd och utveckling avDonaubassängen samt den europeiskamiljöpolitiken. Dessutom debatteradesanvändning av primär- ochåtervinningsfiber i den europeiskapappersindustrin, samspelet mellanenergi och miljö, utkastet tilleuropeisk bioetikkonvention samtsamarbete i Medelhavsområdet.De befolknings- och flyktingfrågor somdebatterades var bl.a. den humanitärasituationen och behoven bland flyktingaroch tvångsförflyttade i det fornaJugoslavien samt socialautvecklingsfonds verksamhet ochutsikter. Vidare diskuteradestvångsförflyttade irakiska kurdershumanitära situation och behov samtsituationen för asylsökande vilkasansökan avslagits. Därtill avhandladesdemografiska förändringar och hållbarutveckling.På jordbruksområdet behandladeshanteringen av vattenresurser vad gällerjordbruket samt livsmedel och hälsa.Förbindelser med de nationellaparlamenten och allmänheten var även enfråga som debatterades.SkrivelsenEuroparådets ministerkommitté höll underden aktuella perioden sina 94:e och 95:eordinarie möten.Ställföreträdarkommittén(medlemsstaternas ambassadörer iStrasbourg) sammanträdde nio gånger föratt behandla allmänna frågor, nio gångerför att behandla frågor rörande främstmänskliga rättigheter och en gång föratt fatta beslut om 1995 års budget.Fyra ordinarie fackministerkonferenserarrangerades inom underåret: en utbildningsministerkonferens iMadrid , enjustitieministerkonferens i den14-15 juni, en konferens för ministrarmed ansvar för regional planering i Osloden 6-7 september och enministerkonferens om massmediefrågor iPrag . Dessutom samladesministrar med ansvar för sportfrågortill ett informellt möte i Strasbourgden . I anordnadesden en informellministerkonferens om lokal demokrati.Europarådets ordinarie budget uppgickunder till ca . totala bidragtill organisationen (inklusive bidragtill vissa underordnade verksamheter)belöpte sig under kalenderåret tilldrygt 34 miljoner kronor.Europarådet höll sitt 94:eministerkommittémöte underordförandskap av den belgiskeutrikesministern . Densvenska delegationen leddes avambassadör inleddes med enceremoni vid vilken 31 avorganisationens 32 medlemsstaterundertecknade ändringsprotokoll nr 11till , vilket ihuvudsak innebär att de nuvarandeövervakningsorganen ersätts med enpermanent domstol.Vid mötet noterade ministrarna medtillfredsställelse att uppföljningen aven annan av toppmötets huvudfrågor,skyddet för nationella minoriteter,fortgick planenligt. Det gällde delsutarbetandet av en ramkonvention och etttilläggsprotokoll tillEuropakonventionen om skydd för demänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna, delsförtroendeskapande åtgärder.I anslutning till ytterligare ettbeslut vid toppmötet välkomnadeministrarna att den för ändamåletupprättade kommissionen mot rasism ochintolerans hade påbörjat sitt arbete.Vidare uppmärksammades frågan omefterlevnad av medlemsstaternasåtaganden gentemot . Manbetonade vikten av att dessa åtagandenrepekteras. fortsattautvidgning diskuterades dels under denformella delen av mötet, dels i sambandmed ett informellt åsiktsutbyte. Vid engenomgång av aktuellamedlemskapsansökningar poängteradesbehovet av politisk dialog och samarbetemed de potentiella medlemsländerna, isyfte att stöjda deras utveckling motdemokrati. Särskilt intresse ägnadeskonsekvenserna av en rysk anslutningtill organisationen. I debattenbetonades å ena sidan att måsteuppfylla samma kriterier som alla andrakandidatländer. Å andra sidan underströkmånga talare betydelsen av att snarastmöjligt inlemma i dendemokratiska, europeiska gemenskapen.I en resolution tackadeministerkommittén den avgåendegeneralsekreteraren hennes insatser , då medlemsantalet ökatfrån 23 till 32 medlemsländer genomöppningen mot Central- och höll sitt 95:eministerkommittémöte den 10 novemberunder ordförandeskap av den bulgariskeutrikesministern . Densvenska delegationen leddes avutrikesminister inleddes med enceremoni för att markera Andorrasinträde i somorganisationens 33:e medlemsland.Liksom vid mötet ett halvår tidigarevar utvidgning och framtidaroll ett huvudtema både under denformella och den informella delen. Detpoängterades att man såg fram emot attvälkomna ytterligare medlemmar, i förstahand som förväntades vinnainträde . Ministrarnanoterade med intresse rapporteringenfrån besök som ministerkommitténsordförande och generalsekreteraren gjorti fem av kandidatländerna, nämligenAlbanien, , , ochVitryssland. Det konstaterades attframsteg gjorts på olika områden men attbehovet av politisk dialog ochsamarbetsprogram var fortsatt stort.Särskild uppmärksamhet tilldrog sigRysslands strävanden att uppfylla kravenpå anslutning till Europarådet.Ministrarna menade att antagandet av dennya konstitutionen samt de friaparlamentsval som hållits knappt ett årtidigare var viktiga steg på vägen motett demokratiskt samhälle. Dock måstesamma urvalskriterier gälla för allaansökande stater. Ministrarna antogvidare en deklaration om efterlevnad avmedlemsstaternas åtaganden vad avserEuroparådets hörnstenar: respekt fördemokrati, mänskliga rättigheter ochrättsstatens principer. Deklarationeninnebär att ministerkommittén, påbegäran av enskilda medlemsstater ellergeneralsekreteraren alternativt på basisav en rekommendation frånparlamentarikerförsamlingen, kan ta uppaktuella missförhållanden.Det beslutades att den sedan föregåendeministerkommittémöte färdigställdaramkonventionen om skydd för nationellaminoriteter skulle öppnas förunderskrift i samband medparlamentarikernas session januari/februari 1995.Konventionen är den förstainternationella överenskommelsen i sittslag och utgör ett viktigt resultat avde beslut som fattades vid toppmötet iWien. Arbetet med ett tilläggsprotokolltill om kulturellarättigheter pågick och skullefullföljas. Ministrarna underströk pånytt den vikt de fäster vid ettframgångsrikt genomförande avtoppmötesbeslutet om en aktionsplan motrasism, främlingsfientlighet,antisemitism och intolerans.Den fortsatta utvidgningen var en av destörsta frågorna för underår 1994. Händelserna i , sominleddes , kom av naturligaskäl att spela en avgörande roll för denfortsatta behandlingen av den ryskakandidaturen. Den parlamentariskaförsamlingen beslutade den 2 februariatt tills vidare suspendera den formellabehandlingen av ansökan. I beslutetbetonades det oproportionerliga våldet,bristen på demokrati och rättssäkerhetliksom förbrytelserna mot de mänskligarättigheterna. Däremot fortsätterbistånds- och samarbetsprogrammen medRyssland. Den ryska gästdelegationentill parlamentarikerförsamlingen fårfortsatt delta i arbetet.Behandlingen av ansökanpågick ochresulterade i att landet upptogs som34:e medlem i vid enceremoni den 10 februari 1995.Medlemskapsansökningarna från ,, , , Ukrainaoch befann sig påolika stadier i den granskningsprocesssom föregår upptagandet iEuroparådskretsen.Sedan 1990-talets början bedriverEuroparådet en rad samarbetsprogram bådemed nytillträdda central- ochösteuropeiska medlemsstater och medkandidatländer. Samarbetsprogrammen medCentral- och har somövergripande syfte att utveckla ochkonsolidera demokratisk säkerhet. Vadgäller de nya medlemsstaterna är dethuvudsakliga målet att åstadkommaintegrering i det arbete som pågår iorganisationen.Europarådet och har i hög gradlikartade mål. Speciellt gäller dettasträvanden efter demokrati, respekt förmänskliga rättigheter samt rättsstatensprinciper. Däremot skiljer sigorganisationerna åt vad gäller medlemskrets och arbetsmetoder. Att söka fåtill stånd en fast ansvarsfördelningförefaller dock varken vararealistiskt eller önskvärt. Pragmatisktsamarbete är att föredra. Ettsamarrangemang i form av ett seminariumom zigenare ägde rum i september 1994.Samarbetet på praktisk nivå har varitspeciellt framgångsrikt i fråga omBaltikum. högkommissarie förnationella minoriteter har mycket godarelationer med sekretariat,vilket bl.a. manifesterats i att manskickat gemensamma vädjanden till denlettiska regeringen imedborgarskapsfrågan.Regeringens skrivelse innehåller ävenen beskrivning av den verksamhet sombedrivits inom organisationens niohuvudsektorer: mänskliga rättigheter,minoritets- och jämställdhetsfrågor;massmediefrågor, sociala frågor,arbetsmarknads-, migrations- ochbefolkningsfrågor; utbildning ochkultur, kulturmiljövård och idrott;ungdomsfrågor; hälso- och sjukvård;frågor rörande miljö och regionalplanering; regionala och kommunalafrågor samt rättsfrågor. Arbetet bedrivsi olika kommittéer och expertgrupper.Under år 1994 har en uppföljning skettav de beslut som fattades vidEuroparådets toppmöte i den 8-9oktober 1993 beträffande reformeringenav övervakningssystemet enligtEuropakonventionen om skydd för demänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna samtbeträffande skyddet för nationellaminoriteter och aktionsplanen motrasism, främlingsfientlighet,antisemitism och intolerans.Det arbete på en europeiskramkonvention om skydd för nationellaminoriteter, som inleddes i dennyinrättade kommittén för nationellaminoriteter (CAHMIN) efter toppmötet iWien, slutfördes under året.Konventionen antogs av ministerkommitténden och öppnades förundertecknande den 1 februari 1995.Syftet med ramkonventionen är attspecificera de juridiska principer somstaterna åtar sig att respektera för atttillförsäkra skydd för nationellaminoriteter.Vid toppmötet beslutades också att etttilläggsprotokoll tillEuropakonventionen om skydd för demänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna skallutarbetas. Detta protokoll skall upptasådana kulturella rättigheter som är avsärskild betydelse för skyddet avnationella minoriteter och kommer attutgöra ett tillägg tillrättighetskatalogen i Europakonventionenmed dess tilläggsprotokoll.I aktionsplanen mot rasism,främlingsfientlighet, antisemitism ochintolerans ingår bl.a. ungdomskampanjenmot rasism som lanserades i Strasbourgden och som pågår under tvåår. Ungdomskampanjen syftar till attmobilisera den allmänna opinionen iarbetet mot rasism. En viktig komponenti arbetet är medverkan av nationella ochinternationella icke-statligaorganisationer. En annan del avaktionsplanen är den europeiskakommissionen mot rasism och intolerans(ECRI), som leds av den svenskediskrimineringsombudsmannen skall utvärderamedlemsstaternas olika åtgärder motfrämlingsfientlighet, antisemitism ochintolerans samt granska medlemsstaternaslagstiftning på detta område. Ikommissionens mandat ingår att komma medrekommendationer till enskilda stater omvad som enligt kommissionens meningbehöver åtgärdas. Kommissionen planerarvidare att utarbeta ettförslag om ett utvidgat förbud motrasdiskriminering, i form av etttilläggsprotokoll tillEuropakonventionen.Frågan om övervakning avmedlemsstaternas åtaganden har fåttförnyad aktualitet i och med denutvidgning av medlemskretssom skett - ochsom fortsätter att ske - samt motbakgrund av hur de mänskligarättigheterna respekteras i vissamedlemsländer. Övervakningsfrågan kommeratt vara en av de politiskt viktigastefrågorna för under en radår.Ministerkommittén övervakade i enlighetmed artiklarna 32 och 54 i deneuropeiska konventionen om de mänskligarättigheterna och de grundläggandefriheterna, ,fortlöpande verkställande avEuropadomstolens domar. Den granskadeoch överprövade även de rapporter somden europeiska kommissionen för demänskliga rättigheterna avgett överenskilda klagomål. antogministerkommittén 84 resolutioner isådana ärenden, ett rör klagomål motSverige. registrerades 2927 nya klagomål hos kommissionen varav161 mot . Motsvarande siffror för1993 var 2 037 respektive 106. Under1994 hänsköts 59 mål till domstolensprövning. Av de sammanlagt 440 mål somdomstolen avgjort sedan sin tillkomströr 31 klagomål som upprättats i enlighetmed den europeiska konventionen mottortyr m.m. inledde sitt arbetet 1990.Turkiet har under perioden 1990-1994besökts vid fyra tillfällen, och efterbesök gjorde kommittén ettoffentligt uttalande enligtkonventionens artikel 10. harbesökts , 1992 och1994, av kommittén. De rapporter somkommittén avfattar efter sina besök ärinte offentliga men kan offentliggörasom den berörda staten begär det. Sverigebegärde att rapporterna årsbesök, inklusive svenska regeringenssvar på denna, och besök skulleoffentliggöras.På jämställdhetsområdet överlämnadeProstitutionsgruppen sin slutrapport somskall ligga till grund för enhandlingsplan, med förslag tillrekommendation till medlemsländerna ochtill ett program för utbildning ochförebyggande arbete. Den 7-8 decemberhölls i den 4:e europeiskakonferensen för ministrar med ansvar förmassmediefrågor. Konferensen behandladei huvudsak tre frågor: framtiden förpublic service-verksamheten,journalistisk frihet och mänskligarättigheter samt ägandekoncentrationinom massmediebranschen.Styrkommittén för social trygghet(CDSS) sammanträdde två gånger underåret. Kommittén fortsatte att ägna storuppmärksamhet åt frågor om de central-och östeuropeiska staternas integreringi samarbetet när det gällersocial trygghet. Arbete med anslutningenav stater i tillsociala stadgan fortsätter.Europarådets styrkommitté förmigrationsfrågor (CDMG) ägnar sighuvudsakligen åt att utveckla deteuropeiska samarbetet om frågor kringflyktingars och invandrares integration.Som en uppföljning av ett ministermöte iWien , vilket behandlade frågorom öst-västmigration i , beslötsatt dessa diskussioner skulle fortsättai någon form. Detta kom att ske i engrupp som allmänt har kallatsWiengruppen och varssekretariatsfunktion har skötts avEuroparådet. Syftet var att skapa ettforum där alla länder i , även desom inte är medlemmar i ,samt , och kundemötas för att diskutera gemensammafrågor rörande öst-västmigration.Två huvudfrågor för styrkommittén förungdomsfrågor (CDEJ) var genomförandetav den stora ungdomskampanjen motrasism, främlingsfientlighet,antisemitism och intolerans under åren1994-1996 respektive arbetet med attinrätta ett andra europeisktungdomscenter i sociala utvecklingsfond,vilken ursprungligen bildades som ettinstrument i flyktingpolitiken men somnumera är inriktad på att medverka tillatt lindra verkningarna avnaturkatastrofer samt finansierainfrastruktur, sysselsättnings- ochbostadsbyggnadsprojekt, har, efter atttidigare ha expanderat kraftigt, underde två minskat iomfattning. På grund av uppstramadeutlåningsrutiner m.m. uppgicknyutlåningen endast till246 miljoner ecu. Ett översynsarbete harskett inom fonden vilket resulterat iomfattande förändringar i fondens inreorganisation samt att det övergripandemålet återigen är att sätta den socialamålsättningen i centrum för fondensverksamhet.MotionenI motion 1994/95:U401 (c)Säkerhetspolitik i en ny tid, väcktunder den allmänna motionstiden, anförmotionärerna i yrkande 12 attEuroparådet har en betydelsefull roll,när det gäller förverkligande avmänskliga fri- och rättigheter. Dethävdas att de stater som vill vara med ien allt vidare alleuropeisk gemenskapmåste acceptera och tillämpa deneuropeiska konventionen om mänskliga fri-och rättigheter. Det räcker inte attvara en demokrati i formell mening.Motionärerna anser vidare attdemokratisk utveckling måste vara enbetydelsefull del i Europarådetsmellanstatliga samarbete, vilket medföratt utbildning och demokratistöd är enallt viktigare del av verksamheten.Observatörskap kan användas generöst föratt stödja demokratiseringsprocesser.Uteslutning av medlemmar kan, enligtmotionärerna, vara en viktig signal, närländer inte följerdemokratiseringsprogram eller inte leverupp till skyddet av mänskliga fri- ochrättigheter.Utskottets övervägandenUtskottet har tagit del av redogörelsenfrån delegation vidEuroparådets parlamentariska(rådgivande) församling och regeringensskrivelse och konstaterar att en radviktiga frågor behandlats av rådet. Härkan särskilt nämnas frågor rörandemänskliga rättigheter, situationen iBosnien-Hercegovina, bekämpande avrasism, minoriteters ställning ochfrågor kring upptagande av nyamedlemmar.Utskottet noterar medtilllfredsställelse att frågan omdödsstraffets avskaffande fortsätter attdebatteras av församlingen. I dettasammanhang har utskottet erfarit attrådet, bl.a. med utgångspunkt irekommendationer lämnade i en rapport omdödsstraffets avskaffande, numeraställer krav på att nya medlemmar skallåta sig att avskaffa dödsstraffet.Utskottet hälsar även medtillfredsställelse att ramkonventionenom skydd för nationella minoriteterfärdigställts samt noterar med positivtintresse den vikt som fästervid bekämpande av rasism. Detta arbetemanifesteras i aktionsplanen mot rasismoch främlingsfientlighet, antisemitismoch intolerans där ungdomskampanjen ocharbetet inom den europeiska kommissionenmot rasism och intolerans (ECRI) ärviktiga komponenter.Utskottet delar Europarådetsinställning att arbetet med att övervakahur medlemsstaterna sköter sinaförpliktelser är en prioriterad fråga.Utskottet hälsar därför medtillfredsställelse ändringsprotkoll nr11 i vilket de nuvarandeövervakningsorganen ersätts med enpermanent domstol. Vidare noterasministrarnas deklaration under det 95:eministerkommittémötet om vikten avefterlevnad av hörnstenar:respekt för demokrati, mänskligarättigheter rättsstatens principer.Deklarationen innebär attministerkommittén på begäran av enskildaländer eller generalsekreteraren,alternativt på basis av enrekommendation frånparlamentarikerförsamlingen, kan ta uppaktuella missförhållanden. Utskottetnoterar vidare att begärt attden rapport som avfattats eftertortyrkommitténs besök i 1992och 1994 skulle offentliggöras. Sverigeoch ett antal andra länder har dennapraxis, och utskottet anser det varaviktigt att genom det godaexemplets makt fortsätter att verka förmesta möjliga öppenhet vad gällerfullgörande av åtaganden. Kontrollen avefterlevnaden av åtaganden är, enligtutskottets mening, en mycket viktig deli skyddet av mänskliga rättigheter,vilket även framhölls i betänkande1993/94:UU5.Utskottet noterar vidare medtillfredsställelse att vårt grannlandLettland nu upptagits som medlemsland.Det är utskottets förhoppning attRyssland och de övriga länder som önskaransluta sig till medlemskretsen inom eninte alltför avlägsen framtid skalluppfylla kriterierna för medlemskap. Idetta sammanhang önskar utskottetupprepa vad som anfördes i betänkande1993/94:UU5 om vikten av att fortsattställa höga krav på de länder som önskaransluta sig. Utskottet anser också attdet är viktigt att Europarådetfortsätter att främja en demokratiskutveckling genom de samarbetsprogram somfinns både med nytillträddamedlemsländer och med länder som önskaransluta sig till Europarådet.I motion 1994/95:401 (c) anförs bl.a attuteslutning kan vara en viktig signaltill länder som inte sköter sig.Utskottet konstaterar att möjlighet tillsuspendering och uteslutning avmedlemmar finns i stadga.Här noterar utskottet att suspenderingkan vara ett nog så verksamt medel somdessutom har den fördelen att detaktuella landets enskilda medborgareinte fråntas klagorätt. Utskottet anseratt det är viktigt att det finnsmöjlighet att utesluta eller suspenderaen stat som grovt åsidosätter sinaåtaganden.Utskottet delar motionärernas syn påden betydelsefulla roll som Europarådethar för att främja demokratiskutveckling och efterlevnad av demänskliga rättigheterna. Utskottetkonstaterar vidare att tillträde tillden europeiska konventionen om demänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna är ett krav föratt upptas som ny medlem. Motionärernasuppfattning om vikten av observatörskapdelas av utskottet. De samarbets- ochbiståndsprogram som finns medkandidatländer i demokrati- ochmänskliga rättighetsfrågor samt systemetmed gästdelegationer tillparlamentarikerförsamlingen uppnår deneffekt motionärerna åsyftar.Med vad som ovan anförts anses motion1994/95:U401 (c), yrkande 12, besvarad. beträffandeEuroparådsdelegationensredogörelseatt lägger redogörelsen tillriksdagen 1995/96:ER1 från Sverigesdelegation vid Europarådetsparlamentariska (rådgivande)församling till handlingarna,2. beträffande regeringensskrivelseatt lägger regeringensskrivelse /95:215 med redogörelseför verksamheten inom tillhandlingarna,3. beträffande Europarådetsrollatt förklarar motion1994/95:U401 yrkande 12 besvarad med vadutskottet anfört.Stockholm den 24 november 1995På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (),Axel (), (),(), (), (), (),(), (),(), IngridNäslund (kds), Elisebeht (),(), RonnyOlander (s) och ().Gotab, 1995