bet · GJ01JoU7 · 1995-11-23 00:00:00 — Finansiering av tilläggsavgift för mjölkkvoter, m.m. I betänkandet behandlas regeringens proposition 1995/96:76 Finansieringav tilläggsavgift för mjölkkvoter, m.m. samt fyra motioner som väckts medanledning av propositionen. Regeringen föreslår i propositionen att riksda-gen godkänner den överenskommelse som föreligger mellan regeringenoch () om finansiering av den eventuellatilläggsavgift som kan bli följden av att mjölkproduktionen under kvotåret1995/96 överstiger den landskvot som tilldelats. Vidare föreslås attregeringen ges bemyndigande att utarbeta ett förslag till svenskt programför skogliga åtgärder inom jordbruket i enlighet med rådets förordning(EEG) nr 2080/92. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Samtliga mo-tioner avstyrks.Till betänkandet har fogats tre reservationer. Regeringen () föreslår i proposition 1995/96:76 attriksdagen1. bemyndigar regeringen att godkänna överenskommelsen med om åtgärder under /96,2. godkänner att eventuella tilläggsavgifter som kan bli följden av attSveriges landskvot för mjölkproduktion överskrids under kvotåret1995/96 får betalas från nionde huvudtitelns anslag Miljöersättningarinom jordbruket intill ett belopp av högst ,3. bemyndigar regeringen att utarbeta ett förslag till svenskt programenligt rådets förordning (EEG) nr 2080/92 om inrättande av ett EG-stödprogram för skogliga åtgärder inom jordbruket,4. godkänner att medel för de skogliga åtgärderna disponeras från niondehuvudtitelns anslag Omställningsåtgärder i jordbruket m.m.Propositionens huvudsakliga innehållMedlemskapet i EU innebär att omfattas av EG:s kvotsystem förmjölk. En överenskommelse mellan staten och Lantbrukarnas riksförbundhar träffats som innebär att parterna åtar sig att intill ett belopp om 160miljoner kronor betala hälften vardera av den eventuella tilläggsavgift somkan bli följden av att mjölkproduktionen under /96 överskri-der den landskvot som har tilldelats. Statens ansvar är såledesbegränsat till högst . Avgift som därutöver kan bli ak-tuell betalas av LRF.Som medlem i EU skall införa ett stödprogram för plantering avskog på åkermark.I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att vidta debeskrivna åtgärderna och godkänner att medel disponeras för åtgärderna. 1995/96:Jo4 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fri handel med mjölkkvoter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användande av medel från anslaget B 11 Miljöersättningarinom jordbruket.1995/96:Jo5 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utredningen om ettskogsplanteringsprogram även ges i uppdrag att ge förslag till ett fortsattanläggningsstöd för energiskog (salix).1995/96:Jo6 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en framtida fi-nansiering av anläggningsstöd för energiskog.1995/96:Jo7 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att med avslag på regeringens förslag att eventuellatilläggsavgifter får betalas från nionde huvudtitelns anslag Miljöersätt-ningar inom jordbruket begär ett nytt förslag till finansiering av eventuellatilläggsavgifter när det finns bättre underlag för att bedöma utgiftens stor-lek,2. att hos regeringen begär ett nytt förslag för tillämpning ochadministration av mjölkkvotsreglerna.UppvaktningUtskottet har uppvaktats av representanter för Lantbrukarnas riksförbundoch , som informerat om situationen vad beträffar odlingav energiskog på . Finansieringen av en eventuell tilläggsavgiftPropositionenEn överenskommelse föreligger som innebär att staten och åtar sig att gemensamt - intill ett belopp av högst 160 miljonerkronor - betala hälften vardera av den eventuella tilläggsavgift som kan bliföljden av att mjölkproduktionen under /96 överskrider denlandskvot som har tilldelats. bör dels bemyndiga rege-ringen att godkänna överenskommelsen, dels godkänna att regeringen fördetta ändamål får disponera medel från anslaget B 11 Miljöersättningarinom jordbruket.Bakgrunden till förslaget är att den slutliga fördelningen av mjölkkvoterhar blivit kraftigt försenad, bl.a. beroende på att över hälften av mjölkpro-ducenterna ansökt om särskild beräkning av kvottilldelning. Förseningenhar lett till konsekvenser för den svenska mjölkproduktionen och i för-längningen även för mejeriindustrin. Flertalet mjölkproducenter har, avrädsla att drabbas av den höga tilläggsavgiften, kraftigt dragit ned sinproduktion. Deras oro för att producera för mycket mjölk skulle kunnaleda till att inte fyller den nationella kvoten under innevarandekvotår vilket skulle ge ogynnsamma effekter på arbetsmarknad, lönsamhetoch exportförutsättningar.I förhandlingarna om medlemskap i fick möjlighet att låtafördelningen av kvoter till producenterna anstå till /97. Dettamedför emellertid inte att skyldigheten att erlägga tilläggsavgift om mjölk-produktionen överstiger landskvoten bortfaller. Regeringen anser detönskvärt att de svenska jordbrukarna får en så smidig övergång till det nyakvotsystemet som möjligt. För att åstadkomma detta bör utnyttjafriårets möjlighet att avstå från att fördela den nationella kvoten på deenskilda producenterna. Åtgärden innebär att den enskilda producenteninte blir betalningsansvarig för en överproduktion vid det egna företagetunder /96. Kostnaden för den tilläggsavgift som eventuelltkan bli aktuell skall fördelas mellan staten och ienlighet med ovan nämnda avtal.MotionernaTvå motioner innehåller yrkanden rörande finansieringen av en eventuelltilläggsavgift. I motion Jo4 (m) yrkande 2 anförs att beslutet att disponeramedel från miljöanslaget för detta ändamål skall vara en engångsföreteel-se. Enligt motion Jo7 (fp) yrkande 1 bör förslaget om finansiering avtilläggsavgiften avslås och regeringen återkomma med ett nytt förslag tillfinansiering när det finns ett bättre underlag för att bedöma utgiftens stor-lek.Ovan nämnda motioner tar också upp frågan om hantering av mjölkkvo-terna. Enligt motion Jo4 yrkande 1 bör fri handel med kvoter införas iSverige. I motion Jo7 yrkande 2 anförs att regeringen bör ta fram ett bättresystem för administration av mjölkkvoterna.Utskottets övervägandenRegeringens förslag om finansieringen av en eventuell tilläggsavgift förmjölkkvoter tillstyrks, vilket innebär att staten och LRF betalar hälftenvardera av avgiften upp till ett totalbelopp av . Avgiftsom därutöver kan bli aktuell betalas helt av LRF.Utskottet har tidigare uttalat att införandet av mjölkkvoter enligt EG:sregler innebär ett stort ingrepp i den svenska mjölkregleringen och attfördelningen av kvoter på enskilda producenter innebär ett tidsödandedetaljarbete (1994/95:JoU2y). Praktiska skäl talade enligt utskottets upp-fattning för att tidpunkten för tillämpningen borde senareläggas något, tillden . Utskottet delar den principiella åsikt som framförs imotionerna Jo4 och Jo7 att medel anvisade för miljöåtgärder inom jord-bruket inte bör användas för andra ändamål. Den situation som uppstått tillföljd av den försenade fördelningen av mjölkkvoter, och som redogörs föri propositionen, är emellertid sådan att staten bör ikläda sig ett visst an-svar. Enligt nuvarande uppskattningar av mjölkproduktionens storlekunder /96 kommer troligen ingen eller en begränsad tilläggs-avgift att behöva betalas. Motion Jo7 yrkande 1 avstyrks med det anförda.Den respit som fått med att fördela mjölkkvoterna på enskildaproducenter är begränsad till att gälla innevarande kvotår (1995/96), ochde enskilda producenterna blir enligt anslutningsavtalet ovillkorligen själ-va ansvariga för eventuell produktion utöver tilldelad kvot under kvotåret1996/97. Att disponera medel från andra anslag till detta ändamål bördärmed bli en engångsföreteelse. Det bör tilläggas att varje beslut omdisposition av anslag för andra ändamål än de avsedda kräver riksdagensgodkännande. Mot bakgrund av det anförda påkallar motion Jo4 yrkande 2inget uttalande från sida.Vad gäller fri handel med mjölkkvoter har utskottet tidigare anfört att enfri prisbildning på mjölkkvoter kan leda till en snabb kapitalisering somvore olycklig. Kvoterna bör därför hanteras inom ett system med administ-rativt fastställda priser (1994/95:JoU2y). Utskottet finner inte nu anledningatt förorda något ytterligare riksdagsuttalande i frågan. Motion Jo4 yrkande1 avstyrks med det anförda.Utskottet anser inte att det skulle gynna stabiliteten inom mjölkpro-duktionen att i detta läge förorda en ny utredning om hanteringen avmjölkkvotsreglerna och avstyrker motion Jo7 yrkande 2.Ett svenskt program för skogliga åtgärder inom jordbruketPropositionenMedlemskapet i EU innebär att måste utforma ett nationellt pro-gram för skogliga åtgärder inom jordbruket inom ramen för rådets förord-ning (EEG) nr 2080/92 av om en gemenskapsordning förstöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket. Enligt förordningen skallmedlemsstaterna genomföra en stödordning med hjälp av fleråriga pro-gram. Bidrag kan lämnas för skogsplantering på åker, för underhållskost-nader och inkomstbortfall till följd av skogsplantering samt för vissa för-bättringar av befintlig skogsmark. EG:s medfinansiering av stödet är 50 %.Medlemsländerna skall själva föreslå inriktning på och tillämpning av detprogram som man avser att införa.Vid utformning av regler för stödet bör stor tonvikt läggas på natur- ochkulturmiljövärdena i odlingslandskapet. Stöd får inte beviljas till åtgärdersom innebär att värdefulla natur- och kulturmiljövärden förstörs. En ökadskogsplantering i slättbygderna, särskilt i helåkersbygder, kan om denutformas på ett riktigt sätt bidra till att öka den biologiska mångfalden ochi vissa fall återställa eller förtydliga kulturmiljövärdena i odlingslandska-pet. Även odlingslandskapets betydelse för rekreation och friluftsliv kanförbättras, särskilt i tätortsnära områden. Exempel på lämpliga åtgärder ärskiktade bryn i övergångszonen mellan skog och åker. Sådana övergångs-zoner gynnar viltet och den biologiska mångfalden i form av en ökad artri-kedom.Stödet är således avsett att bidra till att uppfylla miljömålen inom jord-brukspolitiken och skall riktas till sådana områden i södra och mellerstaSveriges slättbygder där skogsplantering är önskvärd ur miljösynpunkt.Det är därvid viktigt att stödet samverkar med det redan beslutade mil-jöprogrammet i jordbruket, så att optimal miljönytta kan uppnås vid varjeåtgärd.Regeringen föreslår, mot bakgrund av det anförda, att beslutarge regeringen bemyndigande att utarbeta ett förslag till svenskt programenligt rådets förordning (EEG) nr 2080/92 om inrättande av ett EG-stödprogram för skogliga åtgärder inom jordbruket. Medel för de skogligaåtgärderna skall disponeras från nionde huvudtitelns anslag Omställnings-åtgärder i jordbruket m.m. Programmet får kosta högst 160 miljoner kro-nor för en fyraårsperiod, varav EG finansierar hälften.MotionernaEnligt motion Jo5 (c) bör regeringen vid utformandet av skogsplanterings-programmet även ge förslag till ett fortsatt anläggningsstöd för energiskog.I motion Jo6 (kds) betonas vikten av att finansieringen av det föreslagnastödprogrammet inte får som konsekvens att det framtida stödet till ener-giskog minskas eller tas bort.Utskottets övervägandenUtskottet har inga invändningar mot regeringens förslag i fråga om detsvenska programmet för skogliga åtgärder.Med anledning av motionerna vill utskottet anföra följande.Under perioden 1991/92-1994/95 utbetalades anläggnings-stöd motsvarande per hektar för plantering avenergiskog på . Stödformen infördes som en del avden livsmedelspolitiska reformen (1989/90:JoU25). Enligtuppgift uppgår den nuvarande odlingen av energiskog, Salix,till ca , vilket motsvarar 60 GWh. Näringenuppskattar att odlingen kommer att motsva-ra ca 400 GWh. erhåller odlingen av energiskog stödgenom att det är tillåtet att odla energiskog på mark som äruttagen i träda och erhålla full trädesersättning fördenna areal inom EG:s system för arealersättning. Detta stöduppgår till per hektar beroende påavkastningsnivå i området. Utskottet finner inte skäl att nu tainitiativ till ytterligare stöd till energiskogsodlingen och av-styrker motionerna Jo5 och Jo6. beträffande åtgärder under /96att bemyndigar regeringen att godkänna överenskommelsenmed om åtgärder under mjölkkvotåret1995/96,2. beträffande finansiering av en eventuell tilläggsavgiftatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på mo-tion 1995/96:Jo7 yrkande 1 godkänner att eventuella tilläggsavgifter,som kan bli följden av att landskvot för mjölkproduktionöverskrids under /96, får betalas från nionde huvudtitelnsanslag Miljöersättningar inom jordbruket intill ett belopp av högst80 ,res. 1 (fp)3. beträffande ett svenskt program för skogliga åtgärderatt bemyndigar regeringen att utarbeta ett förslag till svensktprogram enligt rådets förordning (EEG) nr 2080/92 om inrättande avett EG-stödprogram för skogliga åtgärder inom jordbruket,4. beträffande finansiering av de skogliga åtgärdernaatt godkänner att medel för de skogliga åtgärderna dispone-ras från nionde huvudtitelns anslag Omställningsåtgärder i jordbruketm.m.,5. beträffande uttalande om användningen av medel från miljö-anslagetatt avslår motion 1995/96:Jo4 yrkande 2,6. beträffande fri handel med mjölkkvoteratt avslår motion 1995/96:Jo4 yrkande 1,res. 2 (m)7. beträffande nytt förslag till tillämpning av mjölkkvotsregler-naatt avslår motion 1995/96:Jo7 yrkande 2,res. 3 (fp)8. beträffande stöd till energiskogsodlingatt avslår motionerna 1995/96:Jo5 och 1995/96:Jo6.Stockholm den 23 november 1995På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), SinikkaBohlin (s), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), EvaBjörne (m), (), () och (). Finansiering av en eventuell tilläggsavgift (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med "Regeringensförslag" och slutar med "det anförda" bort ha följande lydelse:Systemet med mjölkkvoter illustrerar med önskvärd tydlighet behovet aven genomgripande reform av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Tyvärrär kvotsystemet ett nödvändigt inslag i dagens produktionsdrivande systemsom utan hänsyn till livsmedelskonsumenternas efterfrågan garanterarmjölkbönderna ett givet pris. Trots att en särskild enhet som sysselsätter ca20 personer inrättats vid har kvotfördelningen och arbetetmed omprövningar blivit kraftigt försenat. Mjölkbönderna har, trots att desjälva ägnat åtskillig tid åt att lämna uppgifter och ansökningar om mjölk-kvot, inte fått klara besked om tilldelad kvot. Oron att då producera förmycket mjölk och drabbas av höga straffavgifter har lett till att mångadragit ned sin produktion. Konsekvenserna kunde, förutom de enskildalantbrukarnas oro och ängslan, bli minskad lönsamhet i jordbruksnäringenoch störningar på arbets- och livsmedelsmarknaderna.Den överenskommelse som regeringen träffat med Lantbrukarnas riksför-bund för att undvika ovan nämnda problem har ingåtts utan föregåendekontakter med utskottet och förstärker de korporativa inslagen i jordbruks-politiken. Utskottet är trots detta inte berett att avslå regeringens förslagsåvitt avser överenskommelsen med LRF, eftersom detta skulle innebäraatt mjölkproducenterna oförskyllt blir lidande. Däremot avstyrker utskottetförslaget att använda medel från miljöanslaget till detta ändamål. När detfinns bättre underlag för att bedöma den eventuella utgiftens storlek börregeringen återkomma till med förslag om vilken anslagspostsom skall belastas med avgiften. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo7 yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande finansiering av en eventuell tilläggsavgiftatt med avslag på regeringens förslag och med anledningav motion 1995/96:Jo7 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,2. Fri handel med mjölkkvoter (mom. 6), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med "Vad gäller"och slutar med "det anförda" bort ha följande lydelse:När den slutgiltiga fördelningen av mjölkkvoter blir färdig,samt i avvaktan på att mjölkkvotsystemet inom EU avvecklas, bör fri han-del med kvoter införas i . På detta sätt undviks en del av de negati-va effekter som kvoterna medför. Genom fri handel med kvoter kommermöjligheter att öppnas för en typ av lokal handel med kvoter som inte ärmöjlig med nuvarande centralstyrda system. Mjölkproducenter kan övertakvoter från varandra inom ramen för bygemenskapen på landsbygden, ochöverlåtandet kan ske till det pris de själva bestämmer. Vad utskottet häranfört med anledning av motion Jo4 yrkande 1 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande fri handel med mjölkkvoteratt med anledning av motion 1995/96:Jo4 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Nytt förslag till tillämpning av mjölkkvotsreglerna(mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Den tid som återstår innan den nationella mjölkkvoten ovillkorligen måstefördelas på producentnivå bör användas till att ta fram ett bättre system förmjölkkvotsadministration. Enligt utskottets uppfattning bör det, med ut-gångspunkt i det förslag som lades i proposition 1994/95:19, vara möjligtatt finna regler som är bättre för mjölkföretagens utveckling, som öppnarför handel med kvoter och som skapar möjligheter för en optimal använd-ning av den nationella kvoten. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag till tillämpning av mjölkkvotsregleringen.Vad utskottet här anfört med anledning av motion Jo7 yrkande 2 bör riks-dagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande nytt förslag till tillämpning av mjölkkvotsreglernaatt med anledning av motion 1995/96:Jo7 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,InnehållsförteckningGotab, 1995