bet · GJ01TU1 · 1995-10-26 00:00:00 — Imotionerna framhölls bl.a. att flickor och pojkar i samma utsträckningmåste få stifta bekantskap med den nya informationstekniken. Det är sär-skilt viktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma eller inteomedelbart kommer igång med datorbaserad utbildning, Utskottet delademotionärernas uppfattning att det är viktigt med en god teknisk utbildningoch utbildning inom IT i lärarutbildning och lärarfortbildning.. Med hän-visning till att dessa frågor förutsattes vara en viktig del i den översyn sompågår av lärarutbildningen avstyrktes de berörda motionsyrkandena.Trafikutskottet har behandlat IT-relaterade frågor i tre betänkanden undervåren 1995.I betänkandet Trafikpolitikens inriktning behandlades motionsförslagsom omfattade infrastruktursatsningar för flera trafikslag (bet.1994/95:TU13). Bland dessa motionsyrkanden ingick förslag om regionalaåtgärder på teleområdet för olika delar av landet. Samtliga motions-yrkanden avstyrktes av utskottet med hänvisning till gällande planerings-system och formerna för inflytande samt den uppföljning ochutvärdering av investeringar i infrastrukturen som skall ske (rskr. 230).Trafikutskottet har vidare i ett betänkande om post och tele-kommunikationer (bet. 1994/95:TU25) behandlat regeringsförslag omanslag för informationsteknik samt motionsyrkanden om privatisering avTelia AB, fortsatt avreglering av telemarknaden och om den regionalpoli-tiska utvecklingen inom teleområdet. Utskottet framhöll att telekommuni-kationer utgör en väsentlig del av landets infrastruktur. Det är därför nöd-vändigt att se till att landets alla delar har tillgång till en god teleserviceGenom de investeringar som och andra operatörer genomför förbätt-ras den elektroniska infrastrukturen. I betänkandet underströk utskottet attdet är viktigt att telemarknaden fungerar väl så att de mål som angetts avstatsmakterna uppnås. För detta krävs bl.a. en aktiv konkurrensvårdandepolitik samt en kontinuerlig uppföljning av hur de telepolitiska målenuppnås. Beträffande motionsyrkanden om en regionalpolitisk anpassningav telekostnaderna framhöll utskottet att det är angeläget att utvecklingenmot ett "rundare " kan fortsätta. Samtliga motionsförslag avstyrktesav utskottet.Slutligen har utskottet i betänkandet Kommunikationsforskning tillstyrktett regeringsförslag om särskilda medel för att utreda frågor om bl.a. in-formationsteknikens trafikpolitiska konsekvenser (bet. 1994/95:TU24).Näringsutskottet har i ett betänkande om Näringspolitik be-handlat anslag och långsiktiga bemyndiganden till för att främjaoch stödja teknisk forskning inom området informationsteknik (bet.1994/95:NU18). Utskottet uppmärksammade i sammanhanget det arbetemed att digitalisera olika typer av information för småföretag som bedrivsinom olika myndigheter och institutioner. Utskottet framhöll att det ärmycket viktigt för de små och medelstora företagen att detta arbete drivsvidare, liksom att annan liknande offentlig information görs tillgänglig fördessa företag.Arbetsmarknadsutskottet har i betänkandet Regionalpo-litik behandlat frågor om IT och nätverk (bet. 1994/95:AU13). Utskottetframhöll att tillgång till informationsteknik och telekommunikationer är avvikt för såväl hela samhällets som för de enskilda regionernas utveckling.Utskottet erinrade vidare om att genom de strukturfondsprogram somhåller på att utarbetas öppnas nya möjligheter - inte minst ekonomiska -till förstärkning av den teknologiska infrastrukturen. Utskottet framhöllvidare att småföretags tillgång till ny informationsteknik är mycket viktig.Med hänvisning till pågående och planerade insatser samt telelagens ut-formning avstyrktes samtliga aktuella motionsyrkanden.Bostadsutskottet har behandlat motionsförslag om en samordning av geo-grafiska informationssystem som är under uppbyggnad vid olika statligamyndigheter och affärsverk (bet. 1994/95: BoU17). Utskottet delade mo-tionärernas uppfattning om vikten och värdet av att en samordning kom-mer till stånd. Med hänvisning till att regeringen hade sagt sig ämna ägnasärskild uppmärksamhet åt de övergripande samordningsfrågorna avstyrk-tes motionsyrkandena.I sammanhanget kan vidare nämnas att när det gäller arbets-former har modern allt mer tagits i bruk.Detta gäller såväl för det interna riksdagsarbetet som för informationstjäns-ter till allmänheten och olika intressenter. Ett uttryck för detta är riksda-gens informationssystem Rixlex, som tillhandahåller information ur riks-dagens databaser om bl.a. propositioner, motioner, betänkanden och pro-tokoll till såväl ledamöter och tjänstemän som till allmänheten.Den informationstekniska utvecklingen har därmed öppnatnya möjligheter för att samla in, analysera ochdistribuera information. har helt nya förutsättningartillkommit för att kommunicera med och informera medbor-garna om arbete. För att skapa en väl fungerandeinformationshantering i och förbättrad kommuni-kation med medborgarna och omvärlden har en referensgruppför IT-frågor inrättats, IT-råd. I rådetingår samtliga riksdagspartier liksom företrädare för riksdags-förvaltningen. skall följa utvecklingen på kort ochlång sikt och verka för att ny teknik utnyttjas så effektivt sommöjligt i beslutsprocessen och i informationsarbetet.3 Motionsförslag3.1 Övergripande utvecklingsfrågorI motion T236 (s) anges att en rad rättsliga frågeställningar uppkommer ioch med den snabba tekniska utvecklingen och de nya kommunika-tionsmönster som tekniken medger. Som exempel på lagstiftningsfrågoranges att det kan bli nödvändigt att skydda upphovsrätter. Skattelagar ochgrundlagen om yttrandefrihet kan vidare försvåra en snabbt ökad datori-sering. För användarna är det viktigt att de lagar som tillämpas är inter-nationella i så hög grad som möjligt. måste därför enligt motio-närerna stifta sina lagar med hänsyn till en internationell miljö och verkaför en harmonisering av lagarna med andra länder i så hög utsträckningsom möjligt.I motion T226 (c) anges att en viktig faktor för effektiviseringen av detsvenska näringslivet har varit och är en ökad datoranvändning. SkallSverige klara av att behålla sin ledande position måste därför tillräckligaförutsättningar skapas för att utnyttja elektroniken på bästa möjliga sätt.Beträffande kommunikationsnätets utbyggnad framhålls att det är bra förkunderna att det finns olika, konkurrerande operatörer. Någon statligreglering, utöver telelagen, behövs därmed i princip inte för att se till atterforderlig kapacitet blir tillgänglig. För vissa glesbygdsområden kandock undantag behöva göras som innebär att staten åläggs ett ansvar föratt kapaciteten byggs ut.Enligt motionen är det viktigt att staten ser till att kommunikationsnätetfinns tillgängligt på lika villkor för alla intressenter, så att medborgarenkan få bästa tänkbara lösning. Principen att ''alla skall nå alla'' är därförviktig. Det medför bl.a. att staten bör ställa sig positiv till kombinationermellan gammal och ny teknik. Vidare är det enligt motionen angeläget attde olika operatörernas nät - såväl fysiska nät som logiska nät - knytssamman med varandra. Väl utbyggda system för elektronisk post, tele- ochdatakommunikation anges vara en nödvändig förutsättning för det svenskanäringslivets konkurrenskraft.Många av de små och medelstora företagen kräver hjälp för att kunnautnyttja dessa nät på ett sådant sätt, att deras affärsverksamhet stöds. Ettbra sätt att nå detta är att staten stöder bildandet av och kommunikationmed ''elektroniska marknadsplatser''. En annan typ av datakommunikationsom kan användas, inte minst av små och medelstora företag, är ElectronicData Interchange (). Trots standardiseringen har enligt motionenännu inte fått sitt riktiga genombrott. Det är därför viktigt att staten stöderdenna utveckling, genom att verka för att myndigheter utnyttjar i sinkommunikation med andra verksamheter.Motionärerna konstaterar sammanfattningsvis att det är oerhört viktigtatt inte kommer efter i utvecklingen och att staten genom olikaaktiviteter bör ta initiativ som direkt eller indirekt stöder denna utveckling.Som exempel på ett indirekt initiativ nämns åtgärder som underlättar di-stansarbete i hemmet.I motion K810 (fp) framhålls att en framsynt IT-användning främjar hus-hållning med fysiska resurser som miljöförstöring motverkas.Användning av system för distansarbete kan sannolikt både begränsaenergiåtgång och motverka nedsmutsning genom minskad biltrafik till ochfrån dagens arbetsplatser. I motionen rekommenderas forskare att ta aktivakontakter med de nya forskningsstiftelserna.Vidare anges i motionen att om parterna på de elektroniska marknadernaskall kunna finna varandra, är det nödvändigt med allmän tillgång tillkataloger över adresser. Det gäller gemensamma kataloger för telefoni,mobiltelefoni, postnummer, fax, e-post m.m.. samtKonsumentverket förutsätts stödja tillkomsten av allmänt tillgängligakataloger. Motionärerna ser gärna att projekt utvecklas som kombinerarprivata och offentliga elektroniska kataloger. En projektverksamhet be-döms som väsentlig för framväxt av effektiva elektroniska marknader.I motionen anges även att tillgången på statistik över användningen avdatorstödd informationsbehandling i landet är bristfällig. De samman-ställningar som den tidigare lät göra byggde på ofull-ständig kännedom om det verkliga läget. Kunnandet i landet om hur da-tanät och samhälleliga databaser används och av vilka är begränsat. Motdenna bakgrund förordas att projekt inleds för att studera olika typer avanvändningar av datorer på arbetsplatserna och i hemmen. Särskild upp-märksamhet bör ägnas skillnaden mellan kvinnors och mäns sätt att an-vända datasystem. föreslås få i uppdrag att främja forskning omolika typer av användningar av data- och telesystem, med uppmärksamhetpå kvantitativa såväl som kvalitativa analyser.I motion N253 (v) anförs att IT-utvecklingen får djupgående samhälleligakonsekvenser. För att en svensk satsning främst skall tjäna folkets behovoch inte enbart underlätta för de multinationella företagen att få avsätt-ning för sina produkter bör staten inte nöja sig med rollen som tillhanda-hållare av riskkapital. Staten bör därför ta ansvar för infrastrukturen ochsörja för att ett fiberoptiskt nät blir tillgängligt för alla i hela landet. Påmotsvarande sätt som staten äger spår och ledningar via ochSvenska kraftnät bör staten äga och tillgängliggöra de digitala motorvä-garna. En sådan allemansrätt skulle kunna omfatta varje medborgares rätttill tillgänglighet till rymdens grundläggande infrastruktur och rymdensgrundläggande funktioner vad gäller informationsutbyte och debatt. Imotionen behandlas vidare IT-utvecklingens betydelse för regional ba-lans, för demokratisk insyn och för trafikens miljökonsekvenser. Motio-närerna anser mot denna bakgrund att en parlamentarisk utredning börtillsättas. Utredningen bör ta fram förslag om hur staten skall kunnaöverta, ansvara för och bygga ut ett fiberoptiskt kommunikationsnät ihela landet. Vidare bör studeras hur en offentlig IT-struktur kan byggasupp som främjar användning av nätverksteknik i folkbildningens tjänst,utvecklar demokratin, näringsliv och förbättrar glesbygdens samhälls-service samt utvecklar den gemensamma sektorn. Utredningen bör belysahur förhållandet mellan olika infrastrukturer och kommunikationsslagpåverkar miljön. Utredningen bör studera hur hemarbete kan främjas ge-nom förändringar i lagstiftningen samt hur mångsidig forskning med in-riktning på användning av den nya tekniken kan främjas. En uppgift böräven vara att initiera forskning om de sociala problem som kan uppstå pågrund av hemarbete.I motion K630 (s) om anges att IT-utvecklingen öppnarnya möjligheter inte minst att decentralisera produktion och administra-tion. IT-utvecklingen bedöms också ge nya förutsättningar att skapa jobbi små och medelstora företag. I motionen omnämns att i projektet samverkar länsstyrelserna i , och Kristian-stads högskola med näringsliv och kommuner. Ett syfte med projektet äratt göra till en föregångare vad gäller användning av mo-dern informationsteknik. Motionärerna erinrar om de medel som tidigareavsatts för stöd till IT-utvecklingen och förutsätter att får cent-ralt stöd för sin viktiga verksamhet.3.2 Regional balansI motion T232 (c) framhålls att den moderna kommunikationsteknikenbehöver byggas ut i samma takt på landsbygden som i landets mer tätbe-byggda områden. En förutsättning för detta är en fortsatt utbyggnad avAXE-nätet i hela landet. För mer avancerad dataöverföring krävs dessutomtillgång till ISDN-nätet () genom"påfarter" och "småvägar". Motionärerna framhåller att det bör klargörasatt staten har ansvaret för att informationstekniken i bred bemärkelse ledertill lika tillgång till avancerad datakommunikation i hela landet. I motionenbehandlas vidare IT-tjänsternas prissättning. Anslutningsavgiften tillISDN-nätet anges variera kraftigt. För motionärerna är det självklartatt alla skall ha tillgång till den moderna tekniken under likartade ekono-miska villkor. Detta betyder prisneutralitet mellan glesbygd och tätortgenom tillämpning av ett system med enhetstaxa. Enligt motionen börregeringen därför redovisa för hur ett system med en-hetstaxa för anslutning till ISDN-nätet kan genomföras.I motion A469 (c) anges att IT-utvecklingen ger landsbygden och småorter nya möjligheter att utvecklas. Teknikintensiv företagsamhet kanetablera sig var som helst i landet och ge nya och intressanta arbetstillfäl-len. Motionärerna konstaterar att teleförbindelserna är avgörande för hurden nya teknikens möjligheter skall kunna användas i landets olika delar.Motionärerna framhåller därför vikten av att telekommunikationernabyggs ut på ett sådant sätt att hela kan vara med.I motion T238 (fp) konstateras att IT-utvecklingen kan medföra storamiljöfördelar. Teknikens snabba utveckling öppnar vidare helt nya möj-ligheter att flytta arbetstillfällen till människan i stället för tvärtom. Spe-ciellt för glesbygder utgör därför telekommunikationerna en storframtidsmöjlighet. Motionärerna framhåller mot denna bakgrund viktenav att telekommunikationerna byggs ut och förnyas i hela landet.I motion T221 (mp) framhålls att utvecklingen på IT-området fyller enmycket viktig funktion inom hela trafikområdet. Elektronisk kommuni-kation är också resurssnål och högeffektiv. Ingen vet dock hur långt in-formationsteknikens främsta egenskap, att ge enorma möjligheter tillkommunikation, kan utvecklas. Motionärerna bedömer för sin del att iframtiden kommer den elektroniska kommunikationen att vara ett av deabsolut viktigaste kommunikationssätten. I sammanhanget refereras tillatt flera länder inom EU arbetar med att bygga upp elektroniska motor-vägar med fiberoptiska kablar. Motionärerna förordar att de elektroniskakommunikationsvägarna utvecklas och att såväl kunskap som använd-ningsmöjlighet sprids jämnt över hela landet med en god förankring isamhällets alla delar.I motion A442 (mp) om regionalpolitiken behandlas telenätets roll somen betydelsefull kommunikationsväg. Med datorisering och IT bedömsbra och billiga teletjänster bli en allt viktigare konkurrensfaktor. Sats-ningarna på att bygga om och modernisera telenätet måste därför påskyn-das så att hela landet får tillgång till den nya informationstekniken. Mil-jöpartiet anser vidare att det är hög tid att en enhetstaxa införs på telenä-tet. Det skulle öka möjligheterna för glesbygden och norra attkonkurrera om den nya tekniken och medföljande arbetstillfällen.3.3 KollektivtrafikI motion T239 (kds) framhålls att ett problem med kollektivtrafiken är attdet saknas tillgång till samlad information om olika resemöjligheter. Mo-tionärerna anser att bör det vara naturligt att man genom dator ihemmet eller på exempelvis järnvägsstationer, busstationer eller postkon-tor kan informera sig om lämpliga kollektivtrafikalternativ.För att bygga upp ett sådant informationssystem krävs ettnära samarbete mellan landets olika kollektivtrafikföretag.Enligt motionen kan dock en sådan verksamhet svårligengenomföras snabbt på rent företagsekonomiska grunder. Re-geringen bör därför uppdra åt en kommitté att undersökaförutsättningarna för en kraftfull satsning på ett informations-system för kollektivtrafiken. Uppdraget bedöms i motionenkunna vara slutfört så att nödvändiga resurserkan avsättas i nästkommande budgetproposition.4 Utskottets ställningstagandeAllmänna utgångspunkterUtskottet konstaterar att IT påverkar ett flertal samhällsområden. En bredoch effektiv IT-användning betyder mycket för vår produktionsförmågaoch konkurrenskraft. Utvecklingen mot ett informationssamhälle påverkarvidare arbetsliv och levnadsmönster samt demokratiska värden som insynoch påverkansmöjligheter.Det är därför viktigt att IT-utvecklingen sker i sådana former att en po-sitiv samhällsutveckling främjas. Rätt använd kan IT bidra till att stärkaSveriges produktionsförmåga och den svenska ekonomins konkurrenskraftsamt medverka till att skapa nya arbetstillfällen. IT-användningen innebärdock även risker för nya former av kriminalitet som problemsåsom regionala obalanser, försämrad personligt integritetsskydd, ökadsårbarhet och kunskapsmässiga skillnader mellan olika grupper i samhälletkan uppstå.Denna syn på IT-frågornas breda betydelse för samhällsutvecklingen av-speglas i de motionsyrkanden som väckts. Motionerna klargör IT-frågansvikt och dess betydelse inte minst för regional utveckling, en god miljöoch för demokratins utveckling. En betydande samsyn synes föreliggaenligt utskottets mening om informationsteknikens möjligheter och förut-sättningar. Denna samsyn gäller även vilka frågor som närmare behöverövervägas.Utskottet ser för sin del mycket positivt på den uppmärksamhet sompartierna ägnat dessa frågor. En bred politisk samsyn om vilka insatsersom är erforderliga underlättar enligt utskottets mening möjligheterna förSverige att även inneha en tätposition i världen när det gällerutveckling och användning av informationsteknik.Regional balansUtskottet delar den uppfattning som framförs i motionerna T221 (mp),T238 (fp), T232 (c), A442 (mp) och A469 (c) om informationsteknikensbetydelse för regional balans. Utskottet bedömer att det finns en betydandetillväxtpotential för ny företagsamhet och ny sysselsättning inom bl.a. dedelar av tjänstesektorn som har stort IT-utnyttjande. Även inom traditionelltillverkningsindustri kan IT förbättra möjligheterna att skapa sysselsättningi glesbygdsområden. Utvecklingen på IT-området utgör därmed en viktigförutsättning för den regionala utvecklingen. Genom väl utnyttjad infor-mationsteknik kan hela vårt land utvecklas.Telekommunikationer utgör en väsentlig del av landets infrastruktur. Detär därför nödvändigt att se till att landets alla delar har tillgång till en goteleservice. Genom de investeringar som och andra operatörer ge-nomför och planerar att genomföra förbättras den elektroniska infrastruk-turen. Samtliga kunder skall sålunda vara anslutna till senast vidutgången av . medger större flexibilitet, nya tjänster och lägreunderhållskostnader. ISDN-nätet byggs ut vilket väsentligt för-bättrar kapaciteten för datakommunikation.Enligt utskottets mening är det angeläget att telemarknaden fungerar välså att de mål som angetts av statsmakterna uppnås. För detta krävs bl.a. enaktiv konkurrensvårdande politik samt en kontinuerlig uppföljning av hurde telepolitiska målen uppnås och att utvecklingen mot ett "rundare Sveri-ge" kan fortsätta. Det är därför viktigt att det finns klara och rättvisa spel-regler på marknaden.Utskottet anser att har mycket goda förutsättningar att inta eninternationell tätposition när det gäller utveckling och användning av in-formationsteknik som också kommer hela landet till del. Utskottet anserdet angeläget att denna position befästs och förstärks.Utskottet anser, med hänvisning till pågående berednings- och utred-ningsarbete och till vad som anförts, att nu behandlade yrkanden imotionerna T221 (mp), T238 (fp), T232 (c), A442 (mp) och A469 (c) tillväsentlig del blir tillgodosedda. Något initiativ från sida ärdärför inte erforderligt. Motionerna avstyrks därför av utskottet i dennadel.Enhetstaxa för ISDNKapaciteten för dataöverföring kan ökas väsentligt genom tillgång tillISDN-nätet (). Utbyggnaden av dettadigitala nätverk sker på affärsmässiga villkor, och ISDN täcker över90 % av landet. Som framhålls i motionerna T232 (c) och A442 (mp) finnsdock skillnader mellan glesbygd och tätort framför allt när det gäller priserför tillgång till ISDN-nätet. Enhetliga abonnemangs- och trafikavgiftertillämpas i hela landet men för anslutningsavgifterna finns två priszoner.För den ena zonen tillämpas ett fast pris och för den andra ett högre prisbaserat på kostnaderna i det enstaka fallet.Utskottet konstaterar att regeringen har det övergripande ansvaret för attSverige har ett väl fungerande kommunikationssystem. I detta ansvar ingåruppgiften att se till att näten utnyttjas på ett samhällsekonomiskt effektivtsätt och att alla medborgare kan få tillgång till nätanknutna tjänster pålikvärdiga villkor. Av regeringens budgetproposition framgår att regering-en följer utvecklingen på området främst vad gäller frågorna om tillgångtill och kostnader för kommunikation och nättjänster i landets alla delar(prop. 1994/95:100 bil. Utskottet konstaterar vidare att anslutningsav-gifterna till ISDN-nätet baserade på kostnader i de enstaka fallen blir alltlägre i takt med moderniseringen av kommu-nikationssystemet. Dettabetyder att en successiv utjämning sker av anslutningsavgifterna.Med hänvisning till vad som anförts och till pågående berednings- ochutredningsarbete anser utskottet att motionerna T232 (c) yrkande 17 ochA442 (mp) yrkande 11 inte påkallar något initiativ från sida. Deavstyrks därför av utskottet.Kommunikationsnätens utbyggnad och användningUtskottet anser det angeläget att användningen av IT främjas. Med en bredanvändning av IT stimuleras nödvändiga investeringar liksom de produ-center som är verksamma inom det informationstekniska området. Utskot-tet anser vidare att grunden för en ökad IT-användning i samhället är engod infrastruktur. Detta betyder att den fysiska infrastrukturen är av stra-tegisk betydelse för vilket genomslag olika tillämpningar av informations-teknik kan få i samhället som helhet. Enligt utskottets mening är ocksåmånga av de frågor som behandlas i motionerna om kommunikationsnätetsutbyggnad och användning av stor betydelse för den framtida IT-utvecklingen. Utskottet kan konstatera att inom ramen för bl.a.det berednings- och utvecklingsarbete som tidigare översiktligt beskrivitspågår omfattande insatser som berör de frågor som motionärerna har ak-tualiserat.Beträffande motionerna T226 (c), T236 (s), K810 (fp) och N253 (v) sombehandlar övergripande frågor om IT-utvecklingen vill utskottet i förstahand hänvisa till pågående arbete. Enligt det arbetspro-gram som kommissionen presenterat pågår och planeras en radinsatser för att befästa och stärka position på IT-området. I arbetetingår även att behandla de risker med en ökad IT-användning som upp-märksammas i motionerna. har sålunda i uppdrag attbelysa potentiella faror med den snabba utvecklingen inom området i formav t.ex. ökad sårbarhet och utanförskap samt föreslå åtgärder för att mot-verka dessa risker. Hit hör även problemen med kunskapsmässiga skillna-der mellan grupper, generationer och regioner. Som utskottet återkommertill senare avser regeringen att presentera för en nationell hand-lingsplan med syfte att ytterligare öka IT-användningen i Sverige.Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motion T226 (c) attteknik-utbyggnaden bör ske enligt principen att alla skall nå alla, dvs. attolika nät bör knytas samman och att gammal och ny teknik bör kunnaförenas. En fungerande samtrafik är enligt utskottets mening en förutsätt-ning för att det svenska telesystemet skall kunna utnyttjas effektivt så attabonnenter i olika nät kan nå varandra.