bet · GI01UbU16 · 1995-05-11 00:00:00 — Motionärerna begär ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om oförändradansökningstid för bidrag.Utskottet noterar att den nya tidpunkten enligt de föreslagnaikraftträdandebestämmelserna skall tillämpas första gången påansökningar som avser /98. För att en nystartadskola skall vara bidragsberättigad fr.o.m. den 1 juli 1997skall skolan således ha ansökt om att bli godkänd före den 1april 1996.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning vad gällerkommunernas planering och tillstyrker därmed bifall tillförslaget om ändrad ansökningstid. Förevarande motionsyrkandebör avslås.Utskottet har inget att erinra mot regeringens lagförslag iövrigt och föreslår att antar det i den mån det intehar behandlats av utskottet i det föregående.Frågor i övrigt om fristående skolor på grundskolenivåUtskottet behandlar i det följande ett antal motioner frånallmänna motionstiden jämte några motioner som väckts medanledning av den nu föreliggande propositionen, vilka alla tarsikte på mer övergripande eller principiella frågor omfristående skolor. Många är föranledda av den kommitté meduppgift att utreda frågor som rör godkännande, tillsyn, bidragoch avgifter avseende fristående skolor på grundskolenivå somregeringen aviserade i budgetpropositionen och som sedermerahar tillsatts (dir. 1995:16). Utredningen skall redovisa sittuppdrag senast den 1 november 1995.I följande motioner yrkas uttalanden av om rättenatt starta och välja fristående skolor. Enligt motion1994/95:So209 (m) är fristående skolor en viktig del i de ökademöjligheterna för den enskilde individen att råda överutbildningen. bör, anför motionärerna, som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten attvälja skola (yrkande 6). I motion 1994/95:Sf621 (c) yrkande 5begärs ett tillkännagivande av om rätten att startafristående skolor på språklig och kulturell basis. Motionärernaanser det värdefullt med fler etniska skolor både för elevermed flerkulturell bakgrund och som mötesplatser för olikakulturer. -- Möjligheten att starta och på rättvisa villkordriva en fristående skola är en medborgerlig rättighet, heterdet i motion 1994/95:Ub315 (fp) yrkande 4. Förutsättningenskall vara att skolan ger motsvarande kunskaper och färdigheteroch även i övrigt väsentligen svarar mot mål. Förgodkännande bör krävas ett elevunderlag om minst 10--15 eleveri en årskurs. Ett likartat yrkande med i huvudsak sammamotivering framförs i motion 1994/95:Ub31 (fp) yrkande 2.Utskottet finner med anledning av motionerna skäl att försterinra om att det redan i FN:s allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna anges att rätten att välja denundervisning som skall ges åt barnen tillkommer i främstarummet barnens föräldrar (art. 26 mom. 3). Det bör vidarekonstateras att föräldrars rätt att välja en icke offentligskola för sina barn följer av internationella konventioner somSverige har tillträtt. Utskottet inskränker sig i dettasammanhang till att påminna om artikel 13 moment 3 i FN:sinternationella konvention om ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter, enligt vilken konventionsstaternaförpliktar sig att respektera föräldrars frihet att dels försina barn välja andra skolor än dem som inrättats av offentligmyndighet, såvida läroplanerna täcker vad som från detoffentligas sida må ha föreskrivits eller godkänts somminimistandard, dels tillförsäkra sina barn den religiösa ochmoraliska fostran som står i överensstämmelse med föräldrarnasövertygelse. Enligt moment 4 får inget i artikeln tolkas såsommedförande inskränkning i den enskildes eller organisationersrätt att grunda och driva undervisningsanstalter, underförutsättning att vissa i artikeln uppställda principer iakttas(om överensstämmelse med art. 26 i den allmänna förklaringen omde mänskliga rättigheterna) och att undervisningen står iöverensstämmelse med vad som från det offentligas sida angettssom minimistandard.Enligt gällande bestämmelser i skollagen kan det vid sidan avde skolformer som anordnas av det allmänna finnas skolor somanordnas av enskilda fysiska eller juridiska personer (1 kap.3 §). Enligt 9 kap. 1 § får skolplikten fullgöras i enfristående skola, om skolan är godkänd för ändamålet.Godkännande för vanlig skolplikt skall meddelas, om skolansutbildning ger kunskaper och färdigheter som till art och nivåväsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter somgrundskolan förmedlar och skolan även i övrigt väsentligensvarar mot allmänna mål (9 kap. 2 §).Utskottet vill i likhet med vad regeringen gör i sinadirektiv för den nu påbörjade utredningen om fristående skolorerinra om att den lagfästa rätten att välja skola i kommuneninfördes (prop. 1990/91:115, bet. UbU17, rskr. 357).Mot bakgrund av vad motionärerna anför om medborgerligrättighet att starta och driva en fristående skola villutskottet erinra om den allmänna principen att näringsfrihetråder i den mån stadganden om förbud eller tillstånd saknas.Rätten att bedriva näring i form av undervisningsverksamhetmåste självfallet utövas inom ramen för allmänna rättsregleroch de regler som gäller för näringsverksamhet i allmänheteller speciellt för undervisningsverksamhet.Utskottet instämmer i vad somliga motionärer anför om krav påvisst antal elever för godkännande av en fristående skola. Dockär utskottet inte berett att i detta sammanhang ange ettbestämt antal. Det bör ankomma på den myndighet som har attmeddela godkännande att pröva huruvida verksamheten bedrivsunder skolliknande former. Det förefaller utskottet naturligtatt utredningen överväger frågan närmare. Något uttalande häromanser utskottet inte vara påkallat.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att de nuförevarande yrkandena är tillgodosedda med nu gällande ordningsåvitt avser rätt att välja skola och möjlighet att starta ochdriva en fristående skola. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionerna 1994/95:Ub31 yrkande 2, 1994/95:Ub315yrkande 4 i denna del, 1994/95:Sf621 yrkande 5 och1994/95:So209 yrkande 6.I motion 1994/95:Ub901 (m) yrkande 3 -- väckt under denallmänna motionstiden -- reses invändningar mot att enutredning tillsätts. Motionärerna finner den onödig. Etttillkännagivande till regeringen om underlag för bedömning avvärdet av det fria skolvalet begärs i motion 1994/95:Ub339 (m)yrkande 7 -- även den väckt under den allmänna motionstiden. Imotionen anförs att avser att belysaelevrekryteringen till fristående skolor m.m. och i vilkenutsträckning valfriheten bidrar till förändringar. Projektetsom avslutas måste rimligen, ansermotionärerna, påverka den beredning om fristående skolor somregeringen avser att tillsätta. Samma motionärer återkommer imotion 1994/95:Ub33 (m) yrkande 4 med synpunkter på direktiventill utredningen. Att kommittén skall överväga hur kommunernasinflytande vid tillståndsgivningen kan stärkas respektive lämnaförslag till ett delat tillsynsansvar mellan ochkommuner är enligt motionärerna styrande direktiv och bör utgå.Enligt vad utskottet har erfarit har utredningen nyligenpåbörjat sitt arbete. Av det föregående har framgått att det nuföreligger erfarenheter av gällande regelsystem förfristående skolor. Utskottet är med hänvisning härtill överensmed regeringen om att det finns skäl att genomföra den aktuellautredningen. Utskottet avstyrker därmed motionerna1994/95:Ub901 och 1994/95:Ub339 i nu berörda delar. Då detankommer på regeringen att besluta om direktiv för sinautredningar, bör avslå även yrkandet i motion1994/95:Ub33 att viss del av direktiven skall utgå.Utskottet behandlar i det följande ett antal motioner medförslag om allmänna utgångspunkter för utredningens arbete.Enligt motion 1994/95:Ub31 (fp) yrkande 4 bör utredningen hainriktningen att fristående skolor skall få finnas och att detgäller att hitta ett långsiktigt hållbart finansieringssystem.Motionärerna anser att utgångspunkten för ett sådant systemborde vara en reell kostnadsneutralitet mellan dekommunala och de fristående skolorna och att jämförelsen avskolorna bör omfatta alla relevanta delar av de totalakostnaderna. Motionärerna anför att de fristående skolorna,trots att lagstiftningen sökt garantera dem rimliga resurser,utsatts för ett betydande kommunalt godtycke genom attkommunerna har stora möjligheter att redovisa sina kostnader såatt bidragen till de fristående skolorna minimeras. Liknandetankegångar återkommer i flera motioner från den allmännamotionstiden. Det är enligt motion 1994/95:Ub905 (mp) yrkande12 viktigt att de fristående skolorna får samma ekonomiskamöjligheter som kommunala skolor. De fristående skolorna börgaranteras medel enligt samma resursfördelningsprinciper somgäller för skolor i kommunens egen regi. Motionärerna hänvisartill att den fristående skolans verksamhet utgör ett viktigtbidrag till det pedagogiska arbetet inom kommunen. Defristående skolornas mål och verksamhet bör därför tas med iden kommunala skolplanen. Även i motion 1994/95:Ub368 (kds)yrkande 15 hävdas att resurstilldelningen till de friståendeskolorna i princip bör ha samma utformning som för denoffentliga skolan, en basresurs och en tilläggsresurs utifrånelevernas behov. Hänsyn bör tas till om det finns kostnader fört.ex. skolhälsovård, pensioner, skatter och lokaler. Omresurstilldelningen inte är likvärdig, leder det till attfristående skolor tvingas ta ut avgifter eller läggas ned.I motion 1994/95:Ub333 (s) föreslås att fördelningen avresurserna skall ske efter elevernas behov. Det skall finnasmöjlighet för kommunerna att planera sin ekonomi. Om det gesoffentliga bidrag, skall inga elevavgifter tas ut. Denfristående skolan skall vara öppen för alla, och den skalldelta i kommunens utvärderingar av skolorna. Enligt motion1994/95:Ub355 (s) måste bidrag grundas på behov, efter en lokalbedömning av den enskilda skolans utbildningsåtagande jämförtmed kommunens egna skolor. Kommunernas ansvar för fördelningenmåste öka. Kommunerna bör få rätt och skyldighet att inspekterafristående skola. Rätten att ta ut avgifter måste upphävas, ochmotionärerna ställer krav på en allsidig och sakligundervisning.Utvärdering, kontroll, finansiering och det allmännaregelverket bör utformas så att godkända skolor kan arbetaefter helt lika villkor och möjligheter oavsett huvudman förskolan, hävdas det i motion 1994/95:Ub380 (s). Religiösarespektive politiska skolor bör enligt motion 1994/95:Ub346 (s)inte få skattefinansierade bidrag för grundskoleundervisning.Motionärerna tvivlar på att sådana skolor klarar att uppfyllaett av målen för , en gemensam kunskapsbas. I motion1994/95:Ub359 (s) slutligen hävdas att "skolpengen" måsteslopas , den leder till en medveten uppdelning av barnen ochen urvalsskola.Mot bakgrund av vad som anförs i motionerna vill utskottetanlägga följande principiella synpunkter på frågan om stödettill fristående skolor. Dessa utgör enligt utskottet ettviktigt inslag i den öppenhet och den valfrihet som skallkänneteckna skolväsendet. Den mångfald som följer härav måstefå utvecklas inom ett sammanhållet skolväsende, med likvärdigavillkor och utan inslag av segregation.Som framgått av det föregående har det nuvarandebidragssystemet visat sig alltför osmidigt. Utskottet anserdärför att det bör förändras. Utgångspunkten bör vara attelever får rätt till likvärdiga förutsättningar för sinutbildning, oavsett om de har valt att gå i en eller ien fristående skola. Utskottet finner regeringens initiativtill en utredning om villkoren för de fristående skolornamotiverat. Enligt utskottet vore det av värde såväl för denkommunala skolverksamheten som för de fristående skolorna, ombeslut om långsiktiga och stabila spelregler kan fattas i storpolitisk enighet.Utskottet, som inte anser det påkallat att uttalarsig särskilt i frågan, menar att stödet till de friståendeskolorna skall skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar förkommunala och fristående skolor och därmed göra avgifteronödiga. Detta är en förutsättning för att alla föräldrar ochelever skall ha valfrihet, inte bara ekonomiskt starka grupper.Utskottet räknar med att det kommer att utgå ersättning till defristående skolorna i förhållande till elevernas behov ochskolornas åtagande. De fristående skolorna måste få möjlighetatt arbeta efter stabila och förutsägbara villkor, varför detär nödvändigt att kommunernas skyldigheter regleras i lag.Beträffande de av regeringen beslutade direktiven förkommittén vill utskottet peka på att denna skall lämna förslagtill regler för bidragsgivning. Ett mål för denna skall varaatt resurserna fördelas med hänsyn tagen till skolornas ochelevernas skilda behov och skolornas varierande åtaganden.Utskottet har i det föregående tillstyrkt ett motionsledesframlagt förslag om komplettering av regeringens förslag tilllagändring vad avser bidragsnivån för fristående skolor. Vidriksdagens bifall härtill kommer redan från i årkommunerna att åläggas att beakta fristående skolors behov avsärskild ersättning för extra kostnader jämte schablonbidraget,om sådana föreligger. Detta innebär att fördelningen avresurser för de fristående skolorna då kommer att ske ihuvudsaklig överensstämmelse med de fördelningsprinciper sombör gälla kommunens egna skolor, nämligen att resursernafördelas efter behov. Utskottet anser att motionärernasönskemål såvitt avser hänsynstagande till särskildakostnader för den fristående skolan därmed och med vadutskottet för egen del har anfört om sin principiella syn påstödet till skolorna i huvudsak är tillgodosedda.Regeringen har i direktiven uppmärksammat bidragssystemetsåterverkan på kommunernas ekonomi. Kommunernas roll vidgodkännande av fristående skolor bör enligt regeringen stärkas.Vidare anförs i direktiven att kommittén skall överväga omkriterierna för godkännande av fristående skolor kan behövaändras. Bakgrunden till sådana överväganden är bl.a., anförregeringen, att det beträffande ett fåtal av de konfessionellaskolorna har ifrågasatts om de verkligen uppfyller skollagensoch läroplanens krav på allsidighet och saklighet iundervisningen.Enligt utskottet finns det anledning att utgå från attsamtliga de synpunkter som motionärerna har framfört i de nuförevarande motionerna samt vad utskottet ovan i det härsammanhanget har anfört som sin syn på stödet till friståendeskolor kommer att beaktas av utredningen. Något uttalande avriksdagen med anledning av motionerna anser utskottet inte varapåkallat, varför dessa i nu berörda delar bör avslås.I några motioner, samtliga från den allmänna motionstiden,berörs frågan om tillståndsgivningen. bör enligtmotionerna 1994/95:Ub315 (fp) yrkande 4 i denna del och1994/95:Ub327 (m) yrkande 1 även i fortsättningen vara denmyndighet som ger tillstånd till fristående skolor. Enligtmotionerna 1994/95:Ub314 (s), 1994/95:Ub386 (s) yrkande 1 och1994/95:Ub379 (s) bör kommunernas inflytande vid etablering avfristående skolor bli större. Bedömningar av de lokalaförhållandena bör tillföras vid prövningen av ett godkännande.Enligt den sist nämnda motionen bör etablering ske endast eftermedgivande av berörd kommun.Som redan framgått anför regeringen i direktiven tillkommittén att kommunernas roll vid godkännande av friståendeskolor bör stärkas. Kommittén skall dock utgå från attSkolverket är den myndighet som avgör om en skola uppfyllerkriterierna för fullgörande av skolplikt.Då motionernas yrkanden i huvudsak är tillgodosedda med vadregeringen anfört i direktiven till kommittén avstyrkerutskottet desamma.I motionerna 1994/95:Ub315 (fp) yrkande 6 och 1994/95:Ub31(fp) yrkande 3 föreslås att skall uttala sig för attfristående skolor i princip skall vara avgiftsfria. Ettlikartat yrkande framförs i motion 1994/95:Ub364 (v) i vilkenmotionärerna förordar att skolor som tar ut terminsavgift inteskall vara berättigade till statliga eller kommunala bidrag(yrkande 4).Utskottet vill än en gång erinra om vad som står i direktiventill kommittén. Enligt regeringen kan fristående skolors rättatt ta ut elevavgifter riskera att öka segregationen iskolorna. Kommittén skall överväga om fristående skolor, somerhåller med kommunala skolor likvärdiga bidrag, ävenfortsättningsvis skall ha rätt att ta ut elevavgifter.Emellertid menar regeringen att sådana obetydliga kostnader somenligt skollagen eleverna själva får bestrida i kommunalaskolor också bör få förekomma i fristående skolor.Utskottet anser med hänvisning till vad som framgår avdirektiven att genom ett uttalande i frågan inte börföregripa utredningens arbete. De förevarande motionerna bördärför avslås.Frågan om tillsyn tas upp i ett par motioner. Det skallfinnas tillsyn av alla skolor inom kommunen, ansermotionärerna i motion 1994/95:Ub315 (fp) yrkande 7. skall gälla för både kommunala och fristående skolor.Skolverket bör ha den övergripande tillsynen över bådaskolformerna, menar motionärerna.Enligt motion 1994/95:Ub339 (m) har vid några tillfällenverksamheten vid fristående skola blandats ihop med sådanverksamhet som avses i 10 kap. 4 § skollagen enligt vilkenbestämmelse ett skolpliktigt barn kan medges att fullgöraskolplikten på annat sätt än som anges i skollagen i övrigt.Motionärerna anför att det på flera håll förekommer att densenare verksamheten organiseras i skolmässig form. Det är intemöjligt att bedöma i vilken utsträckning kommunerna aktivt tarsitt ansvar för tillsynen i dessa fall. bör gesuppgiften att utöva tillsyn över sådan verksamhet (yrkande 8).I samma motion föreslås också ett uttalande av omskydd för elevers integritet i samband med tillsynav fristående skolor. Dessa elever har inte samma skydd someleverna i den kommunala skolan, när uppgifter från enfristående skola förs över till i samband medtillsyn. Regeringen bör förelägga förslag om hurdetta missförhållande skall kunna rättas till (yrkande 9).Beträffande de båda först nämnda yrkandena vill utskottetanföra följande.Enligt gällande bestämmelser står de fristående skolornaunder tillsyn av (9 kap. 11 § skollagen).Regeringen erinrar i direktiven till kommittén om att dettidigare fanns bestämmelser om kommunens tillsynsansvar.Regeringen anser det viktigt att också kommunen har ett ansvarför tillsynen av de fristående skolorna. Kommittén skall lämnaförslag till hur ett delat tillsynsansvar mellan ochkommunen skall se ut, heter det i direktiven.När det gäller den av motionärerna åberopade särskildautbildningsformen enligt 10 kap. 4 § skollagen utgårutskottet från att kommittén överväger förslag till sådanaåtgärder att skollagens bestämmelser om fristående skolor(9 kap.) inte kringgås genom att verksamhet i skolliknandeformer bedrivs i kraft av ifrågavarande lagrum. Utskotteterinrar om att det är kommunen som skall se till attskolpliktiga elever som är bosatta i kommunen får föreskrivenutbildning. Frågor om skolpliktens fullgörande enligt 10 kap.4 § skollagen skall prövas av styrelsen för den skola därbarnet annars skulle ha fullgjort sin skolplikt (5 § sammakapitel).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1994/95:Ub315 yrkande 7 och 1994/95:Ub339 yrkande 8.När det slutligen gäller yrkande 9 i sistnämnda motion villutskottet fästa uppmärksamheten på att frågan om sekretess i nuberört avseende har tagits upp av ianslagsframställningen för /96. Skolverketföreslår att regeringen tar initiativ till exempelvis etttillägg till 7 kap. 9 § sekretesslagen, så attintegritetskänsliga uppgifter rörande enskilda elever kanhemlighållas hos verket. Utskottet har inhämtat att det inomregeringskansliet pågår beredning av ärendet. Vidare harutskottet erfarit att det har inkommit en skrivelse omsekretess vid fristående skolor till regeringen frånWaldorfskolefederationen. Utskottet anser mot bakgrund av de nuredovisade förhållandena att förevarande yrkande inte påkallarnågon särskilda åtgärd, varför detsamma avstyrks. beträffande bidragsnivånatt med bifall till regeringens förslag i denna deloch med avslag på motionerna 1994/95:Ub31 yrkande 1,1994/95:Ub32, 1994/95:Ub33 yrkande 1, 1994/95:Ub35,1994/95:Ub36 delvis och 1994/95:Ub364 yrkande 5 delsgodkänner vad utskottet har anfört, dels antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) såvittavser 4 kap. 8 a §,res. 1 (m, fp, mp, kds)2. beträffande ersättning för särskilda kostnader, m.m.att med bifall till motion 1994/95:Ub34, medanledning av regeringens förslag och motionerna 1994/95:Ub31yrkande 5, 1994/95:Ub33 yrkande 2, 1994/95:Ub304 yrkande 4,1994/95:Ub315 yrkande 5, 1994/95:Ub327 yrkande 2 och1994/95:So209 yrkande 7 samt med avslag på motion 1994/95:Ub36(delvis) antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser 9 kap. 6 § första stycket med denändringen att stycket erhåller i bilaga 2 som Utskottetsförslag betecknade lydelse,res. 2 (m, fp, mp, kds) - villk. 3 (v)3. beträffande ansökningstidenatt med avslag på motionerna 1994/95:Ub33 yrkande 3och 1994/95:Ub36 (delvis) antar 9 kap. 6 § andra stycket,6 a och 9 §§ i regeringens förslag till lag om ändring iskollagen,res. 4 (m)4. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen i den mån det inte omfattas av vad utskottethemställt under momenten 1--3,res. 5 (m) - villk. 45. beträffande rätten att välja och att starta friståendeskoloratt avslår motionerna 1994/95:Ub31 yrkande 2,1994/95:Ub315 yrkande 4 i denna del, 1994/95:Sf621 yrkande 5och 1994/95:So209 yrkande 6,res. 6 (m)res. 7 (fp)6. beträffande invändningar mot utredningen, m.m.att avslår motionerna 1994/95:Ub33 yrkande 4,1994/95:Ub339 yrkande 7 och 1994/95:Ub901 yrkande 3,res. 8 (m)7. beträffande allmänna utgångspunkter förutredningsarbetetatt avslår motionerna 1994/95:Ub31 yrkande 4,1994/95:Ub333, 1994/95:Ub346, 1994/95:Ub355, 1994/95:Ub359,1994/95:Ub368 yrkande 15, 1994/95:Ub380 och 1994/95:Ub905yrkande 12,8. beträffande tillståndsgivningenatt avslår motionerna 1994/95:Ub314, 1994/95:Ub315yrkande 4 i denna del, 1994/95:Ub327 yrkande 1, 1994/95:Ub379och 1994/95:Ub386 yrkande 1,res. 9 (m)9. beträffande avgifteratt avslår motionerna 1994/95:Ub31 yrkande 3,1994/95:Ub315 yrkande 6 och 1994/95:Ub364 yrkande 4,res. 10 (fp, v)10. beträffande tillsynatt avslår motionerna 1994/95:Ub315 yrkande 7 och1994/95:Ub339 yrkande 8,res. 11 (m, kds)res. 12 (fp)11. beträffande sekretessatt avslår motion 1994/95:Ub339 yrkande 9.Stockholm den 11 maj 1995På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit:Jan (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochConny (). Bidragsnivån (mom. 1)(), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Utskottet vill" och på s. 7 slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att skall avslå regeringens förslagom sådan ändring i skollagen att kommunen vid tilldelningen avbidrag till fristående skolor skall kunna göra ett avdrag somuppgår till . Utskottet finner det liksom motionärernaanmärkningsvärt att regeringen som den beslutar om enutredning av bl.a. bidragssystemet för fristående skolorförelägger förslag om en sänkning av bidragsnivånfrån till . Regeringen har varken redovisat någonaktuell översikt av de fristående skolornas ekonomi ellerredovisat något underlag för nedskärningen. Mot bakgrund avbristerna i beslutsunderlaget och med vetskap om att ettutredningsförslag är att förvänta redan i slutet av innevarandeår borde regeringen naturligtvis ha väntat med förslag om gränsför lägsta bidrag. Med sitt agerande föregriper regeringenutredningens resultat.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utskottet vid sinbehandling av motionsledes framförda förslag omändrat bidragssystem för fristående skolor åberopade desärskilda direktiven för Statens skolverks fördjupadeanslagsframställning för budgetåren 1994/95--1996/97, där dethade angivits att det är nödvändigt att kostnadsutvecklingenredan från början av det nya bidragssystemet ägnas skärptuppmärksamhet. De ekonomiska konsekvenserna av ökad valfrihetför kommunen och fristående skolor på grundskolenivå, liksomskolornas avgiftsuttag och effekterna av det beslutade systemetför resurstilldelningen skulle följas (bet. 1992/93:UbU17 s.13).