bet · GJ01FiU6 · 1995-12-05 00:00:00 — Med den precision somuppnås med lägenhetsbeteckning iadressen behöver man inte längrepersonnummer i t.ex. kund- ochmedlemsregister: Redan postadressenupplyser om hur/var man (eller kvinna)bor tillsammans eller var för sig.Det föreslagna lägenhetsregistret utgörden centrala delen i propositionensförslag till registerbaserad FoB.Det är utskottets bestämda uppfattningatt genomförandet av en registerbaseradfolk- och bostadsräkning i enlighet medförslaget i propositionen strider motfundamentala värderingar om attsamhällets användning av registreradinformation om den enskilde i möjligastemån skall ske först efter hörande ochdelaktighet av den enskilde, och medmedborgarens samtycke.Mot här angiven bakgrund avstyrkerutskottet med anledning av här aktuellamotioner proposition 90 i sin helhet.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande registerbaserad folk-och bostadsräkning m.m.att med anledning avmotionerna 1995/96:Fi6, 1995/96:Fi7,1995/96:Fi8 yrkande 1 samt 1995/96:Fi9avslår proposition 1995/96:90 och somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,2. Folk- och bostadsräkning baserad påurval (mom. 2)Under förutsättning av bifall tillreservation 1Sonja Rembo (m), (),(), (), () och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 9 som börjar med Utskottet har och slutar med yrkande 2 bort haföljande lydelse:Utskottet delar i och för siguppfattningen att det kan finnas behovav hushållsstatistik men till skillnadfrån regeringen kan vi inte godta attframställning av statistik utgörtillräckliga skäl för att genomföra deni propositionen föreslagnaregisterbaserade folk- ochbostadsräkningen.Utskottet har förståelse för att ettmodernt samhälle har behov avpersonbunden information om denenskilde. Men dessa legitimasamhällsbehov av individinformationmåste balanseras av en uttrycklig och ipraktiken visad respekt för denenskildes integritet. Mot denna bakgrundföreslår utskottet att folk- ochbokföringsräkningar genomförs varttionde år i enlighet med den uppläggningsom föreslogs av den s.k. (1993:41).FoB-kommissionens förslag kansammanfattas på följande sätt.Folk- och bostadsräkningar (FoB) medtraditionell inriktning och omfattningbör genomföras vart tionde år.Om det under de tioåriga periodernamellan traditionella FoB:ar föreliggerbehov av aktualisering av FoB-data finnsdet möjligheter att med begränsadeinsatser framställa tillfredsställandestatistik som efterfrågas om hushåll ochboende. Uppgifter från en traditionellFoB kan således skrivas fram meduppgifter från tillgängliga register ochkompletteras med uppgifter som hämtas insärskilt genom mer eller mindrebegränsade enkätundersökningar. Denstatistik som erhålls på detta sätt börkunna tillgodose väsentliga behov av FoB-data för planeringsändamål, på nationelloch regional nivå. Beroende av huromfattande de kompletterandeenkätundersökningarna görs kanstatistiken i kvalitet och användbarhetmer eller mindre närma sig vad somgäller för den egentliga FoB-statistiken.Kommuner och landsting, som är defrämsta användarna av hushållsstatistiken, kan med denna uppläggning av FoB-räkningar styra enkätundersökningarnaefter sina speciella behov.Även med denna uppläggning av FoB-räkningar krävs vissa sambearbetningarav befintliga register,uppgiftsinsamling, information tillallmänheten m.m. Detta kräver särskildlagstiftning. Regeringen bör återkommatill med förslag till lag.Vad utskottet här anfört med anledningav motion Fi8 yrkande 2 om en folk- ochbostadsräkning baserad på urval bör avriksdagen ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande folk- ochbostadsräkning baserad på urvalatt med anledning av motion1995/96:Fi8 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört.Propositionens lagförslag1. Förslag till lag om provverksamhetavseende hushålls- och bostadsuppgifter2. Förslag till lag omlägenhetsregister3. Förslag till lag om ändring ifolkbokföringslagen (1991:481)4.Förslag till lag om ändring i lagen(1990:1536) om folkbokföringsregisterKonstitutionsutskottets yttrande1995/96:KU3yRegisterbaserad folk- och bostadsräkningår 2000 m.m.1Till finansutskottetFinansutskottet har berettkonstitutionsutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1995/96:90Registerbaserad folk- och bostadsräkningår 2000 m.m.BakgrundI har folkräkningar medvarierande utformning och regelbundenhetgenomförts sedan mitten av 1700-talet.Bostadsräkningar med olika omfattningoch mellanrum har gjorts . harfolkräkningar genomförts vart femte årmed undantag för , då räkningeninställdes av ekonomiska skäl. Från ochmed har samordnade folk- ochbostadsräkningar genomförts vart femteår. Uppgifterna i räkningarna harhämtats dels från frågeblanketter tillallmänheten, dels från tillgängligadatoriserade register. Andelen uppgifterfrån datoriserade register harsuccessivt ökat. I den senaste folk- ochbostadsräkningen samladesuppgifter om hushåll, lägenheter,färdsätt till arbete, yrke, arbetad tidoch utbildning in genom frågeformulärtill allmänheten. Uppgifter hämtadesockså in från befintliga register.Arbetet med folk- ochbostadsräkning följdes av Kommissionenför folk- och bostadsräkning(FoB 90-kommissionen), som hade attbevaka de formella och praktiskaaspekterna av betydelse för denpersonliga integriteten. Kommissionenhade också som uppgift att utredaförutsättningarna för heltregisterbaserade framtida folk- ochbostadsräkningar samt en övergång tilltioårsintervall. Kommissionen redovisadei sitt betänkande Folk- ochbostadsräkning och ,del II (SOU 1993:41) olika alternativtill traditionella folk- ochbostadsräkningar. Kommissionen tog inteställning till om man skulle ha enregisterbaserad folk- och bostadsräkningutan konstaterade bara att några bärandemotiv för att för andra ändamål införalägenhetsregister och folkbokföring pålägenhet inte redovisats förkommissionen. Kommissionen föreslog attfolk- och bostadsräkningar av hittillstraditionell inriktning inte skullegenomföras oftare än vart tionde år.Kommissionen bedömde att behovet avaktualisering av statistiken undertioårsperioden kunde ske genombegränsade insatser i mån av konstateradefterfrågan. Uppgifter kunde inhämtasfrån tillgängliga register och genom mereller mindre begränsadeenkätundersökningar.Mot bakgrund av remissutfallet beslötregeringen att uppdra åtStatistiska centralbyrån (SCB) att isamarbete med förfastighetsdata (CFD) ochRiksskatteverket (RSV) studeramöjligheterna att producera hushålls-och bostadsstatistik med hjälp av ettframtida lägenhetsregister ochförbättrad adressuppgift ifolkbokföringen. Uppdraget redovisades ien rapport . I rapportenföreslogs att ett lägenhetsregisterskulle inrättas och attlägenhetsidentitet skulle införas ifolkbokföringen. En arbetsgrupp somtillsatts inom har ienlighet med regeringsbeslut den 30 mars1995 redovisat förslag till denförfattningsreglering m.m. som krävs föratt framställa hushållsstatistik medhjälp av registerdata. Båda dessaförslag har remissbehandlats.Datainspektionen avstyrkerarbetsgruppens förslag avintegritetsskäl. Den oro och detmissnöje som kanaliserats vid detidigare folk- och bostadsräkningarnakommer man enligt inspektionen inte tillrätta med genom en total kartläggningoch registrering av de svenskahushållens sammansättning. Enregistrering som till stor del sker utanatt uppgifter inhämtas direkt hos deenskilda som skall registreras skullesannolikt också förstärka allmänhetensnegativa inställning och föda känslor avatt leva i ett storebrorssamhälle.Inspektionen förordar i stället mindreomfattande insatser i enlighet med förslag. Om det ändåskulle bli aktuellt med ettlägenhetsregister anser inspektionen attregistreringen i första hand bör grundasig på uppgifter från de enskilda somskall registreras och inte på uppgiftersom inhämtats från andra register ochfrån fastighetsägare,bostadsrättsföreningar m.fl. OcksåSvenska Arbetsgivareför-eningen harframhållit integritetsfrågan och haranfört att centrala register skapar orohos många människor och företag.Arbetsgivareföreningen har avstyrktförslaget.Forskningsrådsnämnden och Föreningenför statistik och planering hardäremot delat SCB:s uppfattning attinförandet av lägenhets-identiteter iflerbostadshus och ett särskiltlägenhetsregister till sin karaktär intedr mer integritetshotande än dennuvarande uppgiften omfolkbokföringsfastighet för boende ismåhus. I vilken bostad en person bor,dvs. hans adress, och vilka fler som bori bostaden är normalt allmänt känt.Dessutom sägs att skyddet för denpersonliga integriteten snarare bordeförstärkas än försämras genomfolkbokföring på lägenhet, eftersomprecisionen i adressen blir bättre ochrisken för personförväxlingar därmedminskar.PropositionenPropositionen innehåller fyralagförslag. Två nya lagar föreslås,nämligen en lag om provverksamhetavseende hushålls- och bostadsuppgifteroch en lag om lägenhetsregister. Vidareföreslås ändringar i folkbokföringslagen(1991:481) och lagen (1990:1536) omfolkbokföringsregister.Regeringen föreslår också att riksdagenskall godkänna det som regeringenförordar om en registerbaserad folk- ochbostadsräkning år 2000.I propositionen föreslås att det skallgenomföras en registerbaserad folk- ochbostadsräkning för attframställa statistik församhällsplanering, forskning och allmäninformation. Förslaget innebär i korthetatt kommunerna blir skyldiga attfastställa adresser till allabostadslägenheter, och i de fall detfinns mer än en bostadslägenhet medsamma adress en särskild beteckning förvarje lägenhet. Ett lägenhetsregistersom skall omfatta samtligabostadslägenheter utan koppling tillenskilda personer inrättas i anslutningtill nuvarande fastighetsdatasystem.Kompletterande lägenhetsspecifikauppgifter skall lämnas avfastighetsägarna. Uppgiftsinsamlingenskall ombesörjas av det blivandeLantmäteriverket. I ett senare led avuppbyggnadsskedet skall fastighetsägareockså lämna uppgifter tillfolkbokföringsmyndigheter omlägenhetsbeteckning och till vembostadslägenheter är upplåtna. I frågaom folkbokföringen föreslås att enperson som är bosatt på enflerbostadsfastighet skall folkbokföraspå lägenhet.En provverksamhet skall genomföras föratt utvärdera kostnader och en rad andraaspekter kring dels insamling avuppgifter och folkbokföring på lägenhet,dels framställning av registerbaseradstatistik. Provverksamhet i kommunoch i Stockholmskommun skall inledas den 1 januari 1996.De föreslagna bestämmelserna i övrigtavses träda i kraft närdet gäller dessa församlingar och annarsvid den tidpunkt som regeringenbestämmer.Behovet av statistikuppgifterI propositionen framhålls att det finnsett stort behov av statstik påhushållsnivå. De utredningar om folk-och bostadsräkningar som har gjortssedan början av 1980-talet har allagenomfört någon form av kartläggning avbehovet av hushållsstatistik.Kartläggningarna har enligt regeringenutvisat att det finns ett stort behov avstatistik över hushållen och dess boendepå låg regional nivå. Hushållsstatistikpå denna nivå är grundläggandeinformation för många olika användare ide delar av samhället som arbetar medplanering, utvärdering ochresursfördelning. Underremissbehandlingen av FoB 90-kommissionens betänkande hadeunderstrukits det stora behovet avhushållsstatistik, såväl inom denstatliga och kommunala som den privatasektorn.Svenska Kommunförbundet harunderstrukit att det för kommunernafinns ett angeläget och dokumenteratbehov att använda hushållsstatistik förplanering, utvärdering, uppföljning ochinte minst resursfördelning. Vidfördelning av resurser inomsocialtjänsten och sjukvården användsuppgifter om socioekonomisktillhörighet, bostadsförhållanden,hushållssammansättning och samboende.Flera statliga myndigheter har ocksåpekat på behovet av hushålls- ochbostadsstatistik. Socialstyrelsenanvänder hushållsstatistik i betydandeomfattning och har hänvisat till attbehovet av statistik kan tänkas öka medanpassningen till rollen somutvärderande och uppföljande myndighet.Dessutom framhålls att förändringarnainom den sociala sektornsverksamhetsområde är av så genomgripandekaraktär att värdet av relativt tätaavläsningstidpunkter ökar.Riksförsäkringsverket använderhushållsstatistik för att utvärderaeffekterna av stödet till barnfamiljeroch även vid verkets uppföljning ochanalyser av socialförsäkringen. Boverketanvänder statistiken för att följa uppoch utvärdera det statligabostadsstödets effekter för de boendeoch bostadsmarknaden och för attanalysera utvecklingen på bostads- ochbyggmarknaden. Närings- ochteknikutvecklingsverket gör prognoseröver energi- och elanvändningen pågrundval av statistik över hushållen ochderas boende.Regeringen understryker också attforskningens behov av empiriska data ärotvetydigt. Den medicinska ochepidemiologiska forskningen behöveruppgifter om yrke, arbetsplatser ochboendemiljöer. Hushållsdata används vidstudier av sambandet mellan hälsa/ohälsaoch individens hushållstillhörighet.Vidare gäller enligt propositionen attden avreglerade bostadsmarknaden skaparefterfrågan på hushållsstatistik frånbostadskreditinstitut, byggherrar m.fl.som behöver underlag för beslut ochrisktaganden.Strukturkostnadsutredningen har ibetänkandet Kostnadsutjämning mellankommunerna (SOU 1993:53) framhållit attdet av utredningen föreslagnakostnadsutjämningssystemet bygger påstrukturella skillnader i kostnadermellan kommunerna. De kommuner som harmånga äldre och barn föreslås generellterhålla en högrestrukturkostnadsersättning. Utredningenhar framhållit det nödvändiga i folk-och bostadsräkningar i femårsintervall.Annars måste de uppgifter som behövs förutjämningsmodellen göras tillgängliga påannat sätt.Regeringen delar de statliga ochkommunala myndigheternas bedömningavseende behovet av hushålls- ochbostadsstatistik och hänvisar till attbehovet snarare ökar än minskar motbakgrund av att statistiken behövs vidfördelning av knappa samhällsresurser.Regeringen framhåller att det finnsflera skäl som talar för en övergångtill registerbaserade folk- ochbostadsräkningar. Stora besparingar kanuppnås med en sådan ordning. Kostnadenför en registerbaserad folk- ochbostadsräkning har enligt propositionenuppskattats till ca ,att jämföra med de ca 300 miljonerkronor som en insamling beräknaskosta. Vidare framhålls att enkvalitetsförbättring för statistikuppnås genom möjligheten attkontinuerligt framställahushållsstatistik. Det blir också enligtregeringen enklare för uppgiftslämnarna.Kvaliteten på folkbokföringen förbättrasoch risken för ett ökat bortfall istatistikuppgifterna försvinner.Regeringen hänvisar också till att detinom Europeiska unionen pågårförberedelse för ett direktiv somuppmanar medlemsländerna att genomföraen folk- och bostadsräkning vidsekelskiftet.Inrättande av ett lägenhetsregisterFör att möjliggöra en registerbaseradfolk- och bostadsräkning föreslårregeringen att ett lägenhetsregisterinrättas.Registret inrättas som ettadministrativt beståndsregister ianslutning till fastighetsdatasystemetoch skall omfatta samtliga lägenheter ilandet. Uppgifterna skall inte kunnakopplas direkt till enskilda personer.Uppbyggnaden sker med uppgifter frånfastighetsdatasystemet, främstbyggnadsregister. Uppgifterna gällerregional belägenhet, fastigheter ochbyggnader. Mer specifikalägenhetsuppgifter som antalet rum,förekomst av kök eller hiss,upplåtelseform och våningsplan måsteinhämtas från ägare till flerbostadshusoch nyare enbostadshus med stöd av enförfattningsreglerad uppgiftsskyldighet.Lägenhetsbeteckning skall fastställas avkommunen och meddelas fastighetsägaren.Grundläggande bestämmelser om ändamåloch innehåll samt om uppgiftsskyldighetges i lag, medan kompletterandeföreskrifter ges i förordningsform.Lägenhetsregistret blir inte ettpersonregister i datalagens mening menen allmän förebild har varit denförekommande regleringen avpersonregister.Som registerändamål anges i förslagettill lag om lägenhetsregister attuppgifterna i registret får användas förframställning av statistik och förfolkbokföringen. Registret får ocksåanvändas för resursfördelning samtplanering, uppföljning och utvärderingav boende, byggande och kommunikationer.I fråga om innehållet föreskrivs attregistret får innehålla uppgifter omfastighet, byggnad, lägenhetsbeteckningoch övriga uppgifter om lägenheten samtatt regeringen närmare föreskriver vilkauppgifter registret skall innehålla.Uppgiftsskyldigheten för fastighetsägareförenas med en möjlighet att föreläggavite om begärd uppgift inte lämnas inomföreskriven tid.Folkbokföring på lägenhetRegeringen föreslår en ändring ifolkbokföringslagen med innebörden attpersoner som bor i flerbostadshus skallfolkbokföras på lägenhet och inte barapå fastigheten. Folkbokföringen pålägenhet medför att skyldigheten attlämna vissa uppgifter iflyttningsanmälan också skall gällalägenhetsuppgift. fåri sin egenskap avfolkbokföringsmyndighet förelägga enperson att lämna uppgift omlägenhetsbeteckning, även om denne intedr skyldig att göra anmälan omflyttning. Bestämmelserna omföreläggande till fastighetsägare attuppge till vem han upplåter bostad ochvilka som enligt hans kännedom bor ifastigheten respektive lägenhetenkompletteras med att föreläggandet ocksåfår avse uppgift om personnummer,adress, fastighetsbeteckning ochlägenhetsbeteckning.IntegritetsfrågorEnligt regeringen utgör folkbokföring pålägenhet som en utökad adressuppgiftknappast i sig en integritetskänsliguppgift. Genom att uppgifter omlägenhetsbeteckning förs in ifolkbokföringen ökar precisionen iadressen och minskar risken förpersonförväxlingar, t.ex. vidpostdistribution. Minskad risk förpersonförväxling innebär enligtregeringen en förstärkning avintegritetsskyddet. Införandet avsärskiljande adresser i folkbokföringenanges kanske även kunna bidra till enminskning av personnummeranvändningen.Regeringen framhåller vidare att denpersonliga integriteten kan kränkas,inte enbart genom att känsliginformation samlas, utan även genom atti och för sig harmlösa uppgifter ärfelaktiga eller inaktuella. Regeringenhänvisar även till att de uppgifter somSCB använder för att framställastatistik omfattas av absolut sekretess.LagrådetLagrådet har granskat regeringenslagförslag och har haft vissa synpunkterpå utformningen av förslagen. Lagrådetssynpunkter har i stor utsträckningbeaktats i propositionen. Lagrådet harinte närmare berört integritetsfrågan.MotionernaFyra motioner har väckts med anledningav propositionen. I motion 1995/96:Fi8yrkar m.fl. (m) attriksdagen avslår regeringensproposition. I andra hand yrkas imotionen ett tillkännagivande tillregeringen om mindre omfattande insatservid insamling av uppgifter, i enlighetmed FoB 90-kommissionens förslag. Enligtmotionärerna utgör allmänhetensinställning till FoB:arna den naturligautgångspunkten för överväganden kringhur statistikbehovet skall tillgodoses.En registrering som uteslutande byggerpå att uppgifter om medborgarna inhämtasfrån andra register, fastighetsägare,bostadsrättsföreningar m.fl. kommerenligt motionärerna snarare attförstärka allmänhetens negativainställning och väcka känslor av attleva i ett kontrollsamhälle än mana tillförståelse för registreringen.Motionärerna framhåller dock attgenomförandet av folk- ochbostadsräkningen inte ärintegritetskränkande i sig utan det ärmöjligheterna till sambearbetning avlägenhetsregistret med en rad andraregister som reser berättigade frågorfrån sårbarhets- ochintegritetssynpunkt. Om ettlägenhetsregister införs måsteregistrering i första hand grunda sig påuppgifter som inhämtas endast från denenskilde som registreringen avser ochinte på en lagregleraduppgiftsskyldighet.Anne m.fl. (fp) yrkar i motion1995/96:Fi6 att regeringen avslårpropositionen i den del som rörinrättandet av ett centraltlägenhetsregister. Om detta yrkandeavslås yrkas avslag på propositionen. Imotion 1995/96:Fi7 av ochMargitta (båda fp) begärs etttillkännagivande till regeringen i frågaom det integritetsinskränkande av att halägenhet/lägenhetsbeteckning i adressen.I båda motionerna framhålls att man inteär motståndare till personbundeninformation om den enskilde eftersom ettmodernt samhälle har ett legitimt behovav sådana uppgifter. Men dessa legitimasamhällsbehov av individinformationmåste - framhålls det i motion Fi6 -balanseras av en uttrycklig och ipraktiken visad respekt för denenskildes personliga integritet.Införandet av ett lägenhetsregisterstrider mot grundtanken att samhälletsanvändning av registrerad information omden enskilde i möjligaste mån skall skeförst efter hörande och delaktighet avden enskilde, och med medborgarenssamtycke. Motion Fi7 vänder sig motlägenhetsbeteckningar i adresser.Integritetsintrånget kommer att upplevasav allmänheten främst utifrånpreciseringen av postadressen som jusprids utan restriktioner. Adressenkommer att bära information om denenskildes boendeförhållanden ochsamlevnad med andra. Det är spridningenav uppgifter - som en integrerad del avpostadressen - till alla dem som denenskilde vill eller måste ha kontakt medsom skapar det moraliska och politiskaproblemet.Peter och (bådamp) ifrågasätter i motion 1995/96:Fi9behovet av att det över huvud tagetgenomförs fler folk- ellerbostadsräkningar, vare sig de ärregisterbaserade eller mertraditionella, mot bakgrund av attvarken kommunerna eller forskningen harmer än ett begränsat intresse av dessa.De behov som propositionen villtillgodose kan som FoB 90-kommissionenförordat uppnås genom frivilliga merbegränsade undersökningar. Avintegritetsskäl är det inte acceptabeltatt enskilda medborgare skall behövauppleva att staten samlar in mängder avdata ur ett flertal register bakomryggen på dem. Att staten dessutom skallutgå från fastighetsägarnas uppgifter istället för uppgifter direkt frånmedborgarna upplevs säkerligen av mångasom både kränkande och obehagligt. Detnya lägenhetsregistret bör inte införas,och motionärerna yrkar att propositioneni sin helhet avslås.UtskottetInhämtande av upplysningarPå utskottets begäran har statsrådet och generaldirektören vidDatainspektionen lämnat kompletterandeupplysningar i ärendet.Reaktionerna på tidigare folk- ochbostadsräkningarFrågan om den personliga integritetenoch intrång i denna i samband med folk-och bostadsräkningar uppmärksammadesförsta gången i en omfattande allmändebatt vid folk- ochbostadsräkning. Därefter har debatter omintegritetsfrågor förekommit tämligenregelmässigt vid följande folk- ochbostadsräkningar.Debatten i samband med folk-och bostadsräkning avsåg i första handdet då tillämpade förfarandet med eninsamling av uppgifter genomfastighetsägarna, vilket kritiseradesstarkt. Debatten avsåg dock ävenriskerna för integritetsintrång ibearbetning och lagring av data.En omfattande integritetsdebatt uppstodockså på grund av det förslag omutformning av kommande folk- ochbostadsräkningar som SCB på regeringensuppdrag lade fram , det s.k.Fobaltförslaget. Enligt detta skulleuppgifter helt hämtas ur befintliga ochvissa tillkommande register. Kritikeninriktades främst på att datateknikenkunde användas för att kontrolleramedborgarna, bl.a. genomsambearbetningar av administrativaregister.Statistikkommissionen folk-och bostadsräkning, kallad FoB 85-kommissionen, uppdrog åt en arbetsgruppatt utföra ett visst utredningsarbete.Gruppens rapport finns redovisad ikommissionens delbetänkande Folk- ochbostadsräkningar (SOU1988:43) som bilaga 1. Gruppen vägdenyttan mot kostnaderna för folk- ochbostadsräkningar. En tungt vägandeaspekt, kanske den avgörande, var enligtarbetsgruppen uppoffringen avintegritet. Det finns emellertid intenågon självklar definition av begreppetpersonlig integritet eller intrång idenna integritet. Allmänt gällde enligtarbetsgruppen att man fruktar den storamängden uppgifter och den av individenokontrollerade överföringen från ettregister till ett annat. Bland sådantsom väcker oro och irritation nämns känslig information,registersamkörning, användning avpersonnummer, felaktig eller misstolkadinformation ochevalveringsundersökningar. Men i mångafall ser man ändå folk- ochbostadsräkningen mindre som ettintegritetshot än som en av andra skälmindre önskvärd företeelse.