bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — Ändringen av AP-fondensplaceringsregler kommer dessutom att ökautbudet av riskkapital, vilket ärsärskilt viktigt mot bakgrund av attbehovet av riskkapital blir större vidförsäljning av Nordbanken och andrastatliga tillgångar.Det aviserade förslaget om en utvidgadplaceringsrätt avvisas i motionerna Fi15(m), Fi16 (fp) och Fi18 (kds).Det är ett utslag av sammasocialistiska idéer som låg bakomlöntagarfonderna och kommer därför medkraft att bekämpas, sägs det i denförstnämnda motionen. Problemen i dagensSverige beror inte på för mycket privatoch för litet statligt ägande, anförModerata samlingspartiet och menar attsåväl statliga fonder och institutionersom fondsparande har gynnats medanindividuellt aktiesparande harmotarbetats. Motionärerna avvisarregeringens argument för förslaget omutvidgad placeringsrätt för AP-fonden.Parallellen med de privataförsäkringsbolagen är falsk, hävdarmotionärerna och invänder vidare attriskkapitalförsörjningen inte är någotproblem för de företag som AP-fonden kanväntas placera medel i. Den typen avföretag har numera tillgång till deninternationella kapitalmarknaden(yrkande 9).Förslaget att låta AP-fonden köpa meraktier i syfte att förbättrariskkapitalförsörjningen visar hur dåliginsikt regeringen har i småföretagarnassituation, anförs det - utan hemställani saken - i motion Fi16. De flestasmåföretag vill inte ha en statligjättefond som delägare, hävdarmotionärerna. Fondsocialism har aldrigvarit en lösning på problem,heter det vidare.Kristdemokraterna som också avvisarförslaget om utvidgad placeringsrätt förAP-fonden (motion Fi18 yrkande 3) anseratt politiken bör eftersträva mer avägandespridning i stället för ett ökatinstitutionellt ägande. Ett aktivtägarskap är en viktig del i enfungerande marknadsekonomi, anförmotionärerna.Vänsterpartiet ser positivt påregeringens förslag att ge AP-fondenrätt att förvärva aktier för ytterligare10 miljarder kronor, sägs det i motionFi17 (yrkande 7). Motionärerna erinrarom att partiet har framförtförslag om en sådan utvidgning.Näringsutskottet delar regeringensuppfattning att AP-fondensplaceringsrätt bör utökas. Därmed kan enbättre avkastning på fondens kapitaluppnås. En utökad placeringsrätt kanockså främja det svenska näringslivetstillgång till riskvilligt kapital. Meddetta avstyrker näringsutskottet deberörda yrkandena i motionerna Fi15 (m)och Fi18 (kds). Motion Fi17 (v), ivilken förslaget om utökadplaceringsrätt välkomnas, ärtillgodosedd i denna del och avstyrkssålunda.Företrädarna för ,yrkari en avvikande mening bifall till vad dei sina motioner har anfört om AP-fondensplaceringsrätt. De avstyrkerVänsterpartiets motion i denna del.Finansutskottet anser i likhet mednäringsutskottet att det är värdefulltatt AP-fonden ges möjlighet attförbättra avkastningen på kapitalet ochavstyrker motionerna Fi15 (m) yrkande 9och Fi18 (kds) yrkande 3. Motion Fi17(v) yrkande 7 är med regeringens förslagtillgodosett i denna del, varför detavstyrks.Riskkapitalförsörjning till småföretagStaten vidtar åtgärder på olika plan närdet gäller att förbättra småföretagensmöjligheter att utvecklas, konstaterasdet i propositionen (s. 87). riktade insatser för att förbättraföretagens tillgång på riskvilligtkapital. Exempel på sådana insatser ärlån från de regionala utvecklingsbolageninom ,projektstöd från Industrifonden samtinnovationsstöd från Närings- ochteknikutvecklingsverket () ochStiftelsen förutvarande regionalautvecklingsfonderna ersattes den 1 juli1994 av regionala utvecklingsbolag.Staten innehar genom moderbolaget lägst avaktiekapitalet i de regionala bolagen.Verksamheten består av information,rådgivning och finansiering. Målgruppenär små och medelstora företag medtyngdpunkt på företag med färre än 50anställda. arbetar medbland annat riskfyllda lån,nyföretagarlån och företagarlån tillkvinnor.Stiftelsen Industrifonden arbetar medfrämst projektstöd till industriföretagför att dela risken med företagen isamband med mer betydandeproduktutvecklings- ochmarknadsföringsprojekt. I propositionenuttalas att fonden bör överväga attavsätta en särskild medelsram för attdels förstärka samverkan mellan små ochstörre företag vad gällerproduktutveckling, dels stimuleraavknoppningar från större företag. BådeALMI och Industrifonden haravkastningskravet att det samladekapitalet - ca 4 resp. 2,5 miljarderkronor - skall bevaras intakt.NUTEK förmedlar ettproduktutvecklingsstöd föraffärsutvecklingsprojekt i tidiga faser,s.k. såddfinansiering, vilketfinansieras via anslaget till tekniskforskning och utveckling och tillinformationsteknik (IT). För innevarandebudgetår, som avser 18 månader, harNUTEK avsatt ca förändamålet, varav ca 60 miljoner avserdeltagande i . Genom attåterbetalningsmedel från tidigarebeviljade produktutvecklingsstöd ocksåkan disponeras har tillgång tillytterligare ca förproduktutvecklingsstöd.Stiftelsen . Stiftelsenhar till ändamål att ge ekonomiskt stödtill innovationer i tidigautvecklingsstadier som antas kunnakommersialiseras samt att på andra sättverka för främjandet av innovationer.I motion Fi16 begär etttillkännagivande om behovet av insatserför att förbättrariskkapitalförsörjningen för nya ochväxande företag (yrkande 16). Blandannat anförs att tillkomsten avhögteknologiska företag, byggda på idéersom föds inom högskolor och universitet,bör främjas. Om erfarenheterna avInnovationscentrums verksamhet visar siggoda bör staten ha beredskap att skjutatill ytterligare pengar, ansermotionärerna.De små och medelstora företagensförmåga att växa och utvecklas ärberoende av tillgång på s.k. riskvilligtkapital, framhåller imotion Fi17 (yrkande 7). I den situationsom nu råder borde staten gå in somgarant för att ge dessa företag enrimlig tillgång på sådant kapital.Motionärerna erinrar om attVänsterpartiet har föreslagitatt de två riskkapitalbolagen ochBure helt skulle köpas tillbaka avstaten. På så sätt skulle bolagen kunnautnyttjas mer offensivt för attunderlätta riskkapitalförsörjningen inya företag med tillväxtpotential. Imotionen förordas att skall gesandra befogenheter och att dessfunktioner bör renodlas. Om NUTEKomdestinerade pengar från det nuvarandeföretagsstödet till den nämnda typen avhögteknikföretag, anses det kunnamedföra en ökning av tillväxtföretagen.Näringsutskottet konstaterar i sittyttrande (1994/95:NU3y) attstatsmakterna mer generellt har vidtagiten rad åtgärder vad gällerriskkapitalförsörjning. Det gällerverksamhet som bedrivs av ,Industrifonden, ochInnovationscentrum. Vad beträffar stödtill de små högteknologiska företagenvill utskottet peka på den verksamhetsom bedrivs av ochInnovationscentrum samt den nyaverksamhet som skall byggas upp hosIndustrifonden. Självfallet skall dessaverksamheter följas upp ocherfarenheterna utvärderas.Beträffande riskkapitalföretagen Atleoch som berörs i motion Fi17 (v)konstaterar näringsutskottet attriksdagen godkändeförsäljning av och . Enligtmeddelande från islutet av närmar sigförsäljningen sitt fullbordande.Med det anförda avstyrkernäringsutskottet motionerna Fi16 (fp)och Fi17 (v) i berörda delar.Avvikande meningar angående statligtstöd till högteknologiska företag harfogats till yttrandet av företrädarnaför resp. ansluter sig tillnäringsutskottets uppfattning ochavstyrker motionerna Fi16 (fp) yrkande16 och Fi17 (v) yrkande 7 i denna del.Försök med regionalriskkapitalförsörjningI motion Fi55 av ()föreslås att staten skall stödja ettförsök med regionalriskkapitalförsörjning (yrkande 1).Stiftelsen har utvecklaten teoretisk modell för regionalförsörjning av riskkapital påmarknadsmässiga villkor, sägs det imotionen. Modellen har följande trehuvudmoment: kartläggning och påverkanav strukturen på placeringsobjekt,påverkan av centrala kapitalförvaltaresamt initierande av regionalt sparandeoch kapitalförvaltning. Modellen avses iförsta hand bli tillämpad iVästerbottens län. Projektet harförankrats hos banker,investmentföretag, m.fl., ochenligt bedömningar torde det varamöjligt att avlänka och återförariskkapital på perår i , anförmotionären. Projektet skall med början ijanuari 1996 genomföras av Stiftelsenför regional riskkapitalförsörjning,varvid huvuddelen av projektet kommeratt genomföras av de olikaintressenterna. Motionären anser dockatt följande två moment bara kangenomföras med företrädesvis statligtstöd: utveckling och beskrivning avmodellen så att den kan användas i allaregioner samt utbildning av regionalaoch kommunala näringslivs- ochsysselsättningsansvariga över helalandet. Kostnaderna för dessa moment harberäknats uppgå till 3,5 miljoner kronorper år . Motionärenföreslår att staten tillskjuter dessamedel genom omfördelning inom ramen förde näringspolitiska anslagen (yrkande2).Näringsutskottet understryker i sittyttrande (1995/96:NU3y) att den modellsom skisseras i motionen kan vara enframgångsrik metod att pröva. Det är avvärde att olika initiativ för att främjanyföretagande och tillväxt tas tillvara. Enligt vad utskottet erfar ärfrågan föremål för överväganden inomNäringsdepartementet. Olika vägar attunderlätta kapitalförsörjningen prövas,och det aktuella projektet bör kunnabedömas i det perspektivet.Med det anförda anser näringsutskottetatt motion Fi55 (c) är tillgodosedd ochavstyrker den därför.Finansutskottet delar näringsutskottetsuppfattning att den föreslagna modellenför regional riskkapitalförsörjningskulle kunna vara värdefull. Det finnsdock ingen anledning att föregripaNäringsdepartementets ställningstagande.Finansutskottet avstyrker därför motionFi55 (c).Beskattning av andel-i-vinstFöretagen bör uppmuntras att införaandel-i-vinst-system, skriverFolkpartiet i motion Fi16 (fp). Ettsådant system ökar arbetsglädjen,engagemanget och produktiviteten, hävdarmotionärerna som gläder sig åt attantalet företag som prövat systemet harökat kraftigt. Regeringen har emellertidhotat med att skattereglerna försystemen skall förändras. Det voremycket olyckligt om den förändringengenomfördes, anser motionärerna (yrkande17).Finansutskottet konstaterar att det inteföreligger något regeringsförslagangående andel-i-vinst-system samt attämnet inte berörs i den här behandladepropositionen. Motion Fi16 (fp) yrkande17 avstyrks därför.Kvinnors företagandeRiksdagen beslöt - påinitiativ av arbetsmarknadsutskottet ochefter förslag av finansutskottet - ominförande av särskilda företagarlån tillkvinnor (bet. 1993/94:FiU20).Kammarkollegiet förde överett belopp på tilldåvarande Industri- ochnyföretagarfonden från ett särskiltanslag som kollegiet disponerar förändamålet.I juni 1995 beslöt att /96 öka det aktuellaanslaget till (prop.1994/95:150, bet. Från den 1juli 1995 har ansvaret för de särskildaföretagarlånen till kvinnor förts överfrån Industrifonden till ALMIFöretagspartner finns anledning att även framöververka för att nyetableringar av företaghålls på en hög nivå, varvid det inteminst gäller att underlätta för kvinnoratt starta egen verksamhet, sägs det ipropositionen (s. 88). Efterfrågan påmedel för de särskilda företagarlånentill kvinnor har varit hög, konstaterasdet i propositionen. För att ökaresurserna för lån till kvinnligaföretagare bör avsätta en särskildram inom den totala kapitalmängd somstår till bolagets förfogande, heter detvidare. I detta sammanhang bör lån tillkvinnor som avser att starta kooperativaföretag uppmärksammas. Denföretagskooperativa utredningen (C1994:05) arbetar med frågor som rörkapitalförsörjningen i kooperativaföretag (dir. 1994:05), erinras det om.Riksdagen bör göra ett uttalande omsärskild inriktning av denäringspolitiska insatserna förkvinnliga företagare, anförs det imotion 1995/96:Fi23 av (). För att Sverigeskall kunna ta sig urmassarbetslöshetens grepp krävs attmånga små nya företag startas och attmånga små företag växer, heter det imotionen. Motionärerna framhåller attdetta inte går att åstadkomma på bredfront utan att kvinnorna engageras. Detordinarie supportsystemet fungerarinte alltid för kvinnor, vilket är denfrämsta orsaken till att separatainsatser för stöd till kvinnorsföretagande behövs, anser motionärerna.De erinrar om att Folkpartietliberalerna har föreslagitutökade låneramar för de särskildaföretagarlånen till kvinnor. Inte baraALMI utan även , länsstyrelserna,arbetsförmedlingarna och övriga statligaorgan bör prioritera stöd till kvinnorsföretagande, menar motionärerna vidare.I propositionen sägs att i sinomprioritering bör uppmärksamma lån tillkvinnor som avser att starta kooperativaföretag. Motionärerna anser att lån tillkvinnliga företagare skall kunna omfattaalla företagsformer.I motion Fi15 (m) sägs beträffandeföretagarlånen till kvinnor - utanformell hemställan i saken - att det ärviktigt att denna typ av stöd tillnyföretagande präglas av stabilitet ochlångsiktighet. Motionärerna noterar attden åtgärd som regeringen nu vidtar inteinnebär att det överförs mer medel frånstaten till för lån till kvinnligaföretagare. Förslaget innebär i ställeten tendens till ökad central styrning avALMI, anför motionärerna.Näringsutskottet anser (yttrande1995/96:NU3y) att en viktig åtgärd inomnäringspolitiken är att särskilt stödjakvinnors företagande. Det finns en storutvecklingspotential bland kvinnligaföretagare. Som sägs i propositionen harefterfrågan på de särskildaföretagarlånen till kvinnor varit hög.Mot bakgrund härav välkomnarnäringsutskottet regeringens utsaga attALMI bör avsätta en särskild ram inomden totala kapitalmängd som står tillbolagets förfogande. Likaså serutskottet med stor tillfredsställelse påvad som sägs i propositionen om att låntill kvinnor som avser att startakooperativa företag skall uppmärksammasi detta sammanhang. uppfattning står dettainte i motsatsställning till att allaföretagsformer skall behandlas lika.Enligt vad näringsutskottet har erfarithar det förekommit att kooperativaföretag har särbehandlats i negativmening. Detta låg bakom det uttalandesom - på näringsutskottetsinitiativ - gjorde om viktenav likabehandling av kooperativa företag(bet. 1993/94:NU15). Med det anfördaavstyrker utskottet motion Fi23 (fp) iaktuell del.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, ochKristdemokraterna ger sitt stöd tillmotion Fi23 yrkande 6 i en gemensamavvikande mening.Finansutskottet är av samma mening somnäringsutskottet. Motion Fi23 (fp)yrkande 6 avstyrks.TeknikspridningI propositionen (s. 83) konstaterarregeringen att teknikutveckling ochproduktförnyelse är två områden avstrategisk betydelse för den svenskakonkurrenskraften. Ett första steg i ensatsning på detta område har tagitsgenom att medel avsatts förteknikspridning till små och medelstoraföretag. Regeringen har gett () iuppgift att genomföra ett program förtekniköverföring till små och medelstoraföretag. I uppgiften ingår dels attuppmuntra efterfrågan på ny teknik hosdessa företag, dels att få de instansersom har kunskap om ny teknik attförmedla denna. har som uppgiftatt skapa och vidmakthålla nätverk föratt underlätta överföringen avinformation om ny teknik mellanhögskolor/universitet,industriforskningsinstitut, Patent- ochregistreringsverket, andra statligainstitutioner samt mindre och medelstoraföretag.I propositionen aviseras ocksåtillsättandet av en utredning omsamarbetet mellan universitet, högskoloroch industrin (s. 93). Utredaren skallenligt direktiven (dir. 1995:139)undersöka om de befintligasamverkansformerna - kontaktsekretariat,teknikparker, teknikbrostiftelser,holdingbolag inom högskolans ram,industriforskningsinstitut ochkompetenscentrum - är ändamålsenliga.Utredaren skall också göra en översyn avden lagstiftning som gäller rätten tilluppfinningar gjorda i tjänsten avpersonal på universitet och högskolor.Utredningen skall vara avslutad den 30april 1996.Regeringen har kallat en särskildutredare med uppgift att kartläggamöjligheterna till teknikupphandlingarfrån den offentliga sektorns sida. Delarav den svenska industrin har utvecklatssom ett resultat av teknikupphandlingar,framhålls det i propositionen (s. 83).Regeringens ambition är nu attidentifiera nya områden förteknikupphandling. Av särskilt intresseär upphandling riktad till IT- ochmiljöområdet.Ett program för stimulans av samarbetemellan högskolor och näringsliv ute iregionerna aviseras också ipropositionen. Kraven på högskolorna sommotorer för kompetensutvecklingen avregionernas näringsliv kommer att öka itakt med att allt fler företag ochkommuner kommer till insikt omkompetensens betydelse för långsiktigkonkurrenskraft och tillväxt, spås det ipropositionen.Frågan om teknikspridning tas upp iflera motioner med anledning avproposition 1995/96:25. I motion Fi15(m) anförs att behovet avomvärldsbevakning och internationelltaffärskunnande ökar, vilket anses ställahögre krav på teknikspridning äntidigare. Motionärerna föreslår bl.a.att en databas med aktuell forskningborde startas, exempelvis av . Ennationell mentorsbank, bestående t.ex.av pensionerade företagare, skulle kunnabistå små, växande och nya företag medrelevant kunskap, sägs det vidare imotionen. Motionärerna anser attriksdagen bör göra ett uttalande om attdet behövs insatser för att främja enökad teknikspridning till företag(yrkande 31).Också i motion Fi18 (kds) föreslås attriksdagen skall göra ett uttalande ombehovet av insatser för att göra nya röninom forskning och utveckling (FoU) merlättillgängliga för småföretag (yrkande16). Förutom insatser för att åstadkommaett allmänt gott investerings- ochföretagsklimat måste ytterligareåtgärder vidtas som främjarkommersialisering av innovationer iSverige, anser motionärerna. Avavgörande betydelse är härvid attinnovatörer och exploatörer kopplasihop. I kanaliserasminst av all statligteknikupphandling till små ochmedelstora företag, sägs det i motionen.En sådan ordning borde prövas även iSverige, menar motionärerna (yrkande15).I motion Fi22 av ()anförs att en kunskapsbrostiftelse börskapas i samverkan med Mitthögskolan.Mitthögskolan, menar motionären, har enväl utbyggd enhet för företagskontakter.Enheten har personal i ,och och anordnarkonferenser och seminarier för attförmedla forskares kompetens tillnäringslivet. En kunskapsbrostiftelseskulle kunna vara ett sätt att utvecklaen region med låg utbildningsnivå.Stiftelsen borde ges minst sammaförutsättningar som Teknikbrostiftelseni för att ge ochJämtlands län sammautvecklingsmöjligheter som resten avSverige, anser motionären.Näringsutskottet anser (1995/96:NU3y)att det är angeläget att det skapassystem som kan underlätta försmåföretagen att få del av kunskaps- ochteknikutveckling. Småföretagen har mångagånger svårt - både av kulturella ochgeografiska skäl - att hitta fram tillden kunskap som finns hos olika organ.Småföretagen kan av naturliga skäl intesjälva bygga upp all erforderligspecialistkompetens. Därför är detytterst angeläget att det skapaskanaler, så att småföretagen kan fåtillgång till denna kompetens på annatsätt.Som framgått ovan har staten vidtagitolika typer av åtgärder för att främjateknikspridning till småföretag. Vidarekommer flera utredningar att behandladenna fråga. kan medhänvisning härtill inte se något behovav ett uttalande av i sakenoch avstyrker därför motionerna Fi15(m), Fi18 (kds) samt Fi22 (fp) såvitthär är i fråga.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, ochKristdemokraterna ger i en avvikandemening sitt stöd för motionerna Fi15 ochFi18 i berörda delar.Finansutskottet delar näringsutskottetsuppfattning och avstyrker motionernaFi15 (m) yrkande 31, Fi18 (kds)yrkandena 15 och 16 samt Fi22 (fp).Konkurrens och avregleringEn väl fungerande konkurrens ärnödvändig för att det skall skapas etttillräckligt omvandlingstryck iekonomin, sägs det i propositionen (s.89). Den nya konkurrenslagen (i kraftsedan den 1 juli 1993) ger möjlighetertill kraftfulla tvångsåtgärder ochsanktioner, sägs det i propositionen.Förutsättningarna för en effektivkonkurrenstillsyn har därigenomförbättrats betydligt. Kartellbildningarmed prissamarbete, uppdelning avmarknader eller annat konkurrenshämmandesamarbete måste motarbetas, liksommissbruk av marknadsdominans, anförregeringen.Regeringen redovisar i propositionen enlång rad utredningar som nyligentillsatts eller kommer att tillsättas.Bland dem kan nämnas två utredningar medsyfte att granska konkurrenssituationeni livsmedelssektorn och en med uppdragatt ge förslag till system förprisinformation i avsikt att stärkakonsumenternas ställning. En särskildutredare utvärderar erfarenheterna avden nya konkurrenslagen för atteventuellt föreslå skärpningar. Vidarepågår en utredning för översyn avstatligt företagsstöd.Utredningsbetänkandet Konkurrens ibalans - åtgärder för ökadkonkurrensneutralitet vid offentligprissättning m.m. (SOU 1995:105)framlades och är förnärvarande ute på remiss.Ytterst betydelsefull är denparlamentariska utredning som förnärvarande ser över de bostadspolitiskastyrmedlen och kreditförsörjningen avbostadsbyggande, anförs det ipropositionen. Den sägs vara ettväsentligt led i regeringens arbete medatt driva fram en skärpt konkurrens inombygg- och byggmaterialsindustrin.Utredningsarbetet skall vara avslutatsenast den 30 september 1996.Vidare har flera uppdrag påkonkurrensområdet förelagtslänsstyrelserna. Det gäller såvälkartläggning av konkurrensförhållandensom information om stödregler ochbevakning av avreglerade marknader.I de fem motionerna Fi15 (m), Fi16 (fp),Fi23 (fp), Fi17 (v) och Fi18 (kds)diskuteras olika frågor om konkurrensoch avreglering. Genomgående krävsåtgärder för att skärpa konkurrensen.I motion Fi15 (m) anförs att Sverigebör gå längre vad gäller avregleringaroch skärpt konkurrensövervakning än vadEU kräver (yrkande 30). Cirka trefjärdedelar av den svenska ekonominutgörs dels av den offentliga sektornsom är helt skyddad från konkurrens,dels av en relativt stor privat sektor(t.ex byggnads- ochlivsmedelsindustrierna) som i varierandegrad också har varit skyddad frånkonkurrens, konstaterar motionärerna.Regeringen borde ta på sig ansvaret föratt på nytt få igång förnyelseprocesseninom den kommunala sektorn, anförs det.Detta kan ske genom attkonkurrenslagstiftningen förstärks ochgenom ändring av skattelagstiftningenså att konkurrensneutralitet mellanoffentlig och privat verksamhet kanuppstå (yrkande 26).I motion Fi16 (fp) påtalas bl.a.bristerna i konkurrensen inom bostads-och byggsektorn samt inom jordbruks- ochlivsmedelssektorn. Dyra bostäder och dyrmat har blivit följden, menarmotionärerna. Bristen på konkurrens inomproduktionen av vård och omsorg ledertill dyr service, heter det vidare(yrkandena 5 och 7). Motionärernakritiserar också (yrkande 6) de statligatransfereringarna till företagssektorn -- och uttalarsin misstro mot Socialdemokraternasförmåga att komma framåt påavregleringarnas område. Ett skäl tillmisstron är enligt motionärerna attSocialdemokraterna är så starkt bundnatill vissa välorganiserade intressen.Den viktigaste förutsättningen förkonkurrens i tjänstesektorn är att allade kvinnor som arbetar och har idéerinom vård, omsorg, utbildning ochservice till människor i alla åldrar fårtillfälle att förverkliga sina idéerutanför de offentliga monopolen, heterdet i motion Fi23 av ochOla Ström (fp) (yrkande 5). Att dessakvinnor motarbetas ärjämställdhetshämmande, framhållermotionärerna. När den kvinnligaskaparkraften släpps loss leder det oftatill lägre kostnader förskattebetalarna, anförs det vidare.Vänsterpartiet ställde, i samband medtillkomsten av konkurrenslagen, vissamer långtgående krav bl.a. på uppdelningav etablerade monopolföretag inomexempelvis byggsektorn, sägs det imotion Fi17 (v). Motionärerna förordaren utredning om konkurrenssituationeninom byggsektorn. Tillämpningen avkonkurrenslagen anses varaotillfredsställande, varför den avregeringen aviserade översynen avlagstiftningen välkomnas (yrkande 7).Slutligen aktualiseras bekymren medonödig byråkrati av . Imotion Fi18 (kds) framhålls att detfinns anledning att fortsätta arbetetmed att inventera och kartlägga vad somupplevs som byråkrati och krångel ochfinna former för att minska sådanaolägenheter.