bet · GJ01SoU3 · 1995-11-09 00:00:00 — - - - En överflytt-ning av huvudansvaret för tillsynen skall inte hindra att irollen som regional samordnare av olika statliga och kommunala till-synsmyndigheter gentemot restaurangbranschen också bedriver direkttill-syn av restaurangverksamheten.Även om saknar maktmedel förutsätter utskottet liksom rege-ringen att i kraft av sin fackkompetens och bredare kunskap omlagstiftningens syfte och tillämpning har goda möjligheter att påverka kommu-nernas praxis så att den ligger i linje med lagstiftningens intentioner.Regeringen har i propositionen anfört att länsstyrelserna även i fortsättning-en bör prioritera den typ av samordnad regional tillsynsverksamhet som läns-styrelsen i tagit initiativ till (). Utskotet, som konstaterar att denna tillsynsverksamhet varit mycket effektiv, delarregeringens uppfattning.För att alkoholservering inte skall leda till olägenheter i fråga om ordningoch nykterhet och för att motverka ekonomisk misskötsamhet i branschen ärdet enligt utskottet viktigt att en totalt sett väl fungerande tillsyn kommer tstånd och att särskilda resurser avsätts för tillsynen.Riksdagen följde utskottet.Regeringen uppdrog åt samtliga länsstyrelser i landet att vidtaåtgärder för att på det regionala planet samordna insatser mellan berördamyndigheter när det gäller tillsynen av restaurangbranschen. Bakgrundenär det initiativ som i har tagit till vad mankallar . Grundidén är att samordna flera såvälstatliga som kommunala myndigheters tillsynsarbete gentemot restaurang-branschen. Denna typ av samordnad tillsynsverksamhet har visat sig varamycket effektiv, och länsstyrelserna bör enligt regeringens uppfattningäven fortsättningsvis prioritera denna typ av samordnad regional till-synsverksamhet. Länsstyrelserna skall tillSocialdepartementet redovisa åtgärder och erfarenheter från uppdraget.Förändringen genom att kommunerna tar över tillståndsgivningen ochden direkta restaurangtillsynen som länsstyrelsernas resurser påområdet bibehålls innebär en ökad satsning från samhällets sida på tillsy-nen över restaurangernas alkoholhantering. Enligt regeringen kommerkommunernas övertagande av tillståndsgivningen och länsstyrelsernas nyatillsynsroll att initialt kräva vissa utbildningsinsatser. plane-ras därför sådana insatser gentemot kommuner och länsstyrelser.Kommunerna kommer i och med den nya alkohollagen att få en annanoch mer uttalad roll när det gäller att påverka alkoholens tillgänglighet.När det kommunala vetot försvinner och kommunerna övertar tillstånds-givningen ökar kraven på en genomtänkt och dokumenterad strategi försåväl prövningar av serveringstillstånd som en offensiv tillsyn över verk-samheten i kommunen. Regeringen anser att varje kommun bör ha alko-holpolitiska program som innehåller tydliga riktlinjer för vad som skallgälla för att få tillstånd att servera alkoholdrycker samt på vilket sätt detalkoholförebyggande arbetet avses bedrivas. Regeringen avser därför atttillsammans med uppmärk-samma kommunerna på vikten av att upprätta sådana alkoholpolitiskaprogram. 1994/95:100 bil. 6).I mars 1995 beslutade regeringen att tillsätta en arbetsgrupp med uppgiftatt utveckla länsstyrelsernas nya roll på det alkoholpolitiska området.Arbetsgruppens uppdrag har redovisats i rapporten rollpå alkoholområdet, Ds 1995:50. I rapporten betonas det angelägna i attlänsstyrelserna genom råd och stöd aktivt medverkar till en kompetens-och kunskapsuppbyggnad i kommunerna, t. ex. genom seminarier, utbild-ningar eller genom gemensamma tillsynsbesök på restauranger. För attförstärka samverkan mellan olika aktörer på regional och lokal nivå börlänsstyrelserna ta initiativ till bildande av frivilliga regionala samrådsfo-rum - förslagsvis kallade Regionala råd för alkoholfrågor. I dessa råd böringå företrädare för , , länspolismyndigheten, läns-skattemyndigheten, tullen och kommunen, kommunförbundet samt regionala kontaktpersoner.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning att ansvaret för att utreda ochbesluta i fråga om serveringstillstånd skall åligga kommunerna. Motioner-na So268 (v) yrkandena 2 och 4 avstyrks därför.Utskottet finner inte heller anledning att ändra tidigare ställ-ningstagande när det gäller ansvaret för administrativa ingripanden motden som har serveringstillstånd. Motionerna So223 (fp) yrkande 15 ochSo268 (v) yrkande 3 avstyrks.Även motion So223 (fp) yrkande 9 avstyrks.Beträffande regler för överklagande av beslut om serveringstillståndvidhåller utskottet sin tidigare inställning och avstyrker därmed motionSo223 (fp) yrkande 12.Utskottet vidhåller också sin tidigare inställning beträffande tillsynenöver restaurangernas alkoholhantering och avstyrker motion So268 (v)yrkande 1.Som utskottet tidigare förordat bör en utvärdering av den s.k. kommu-naliseringen ske inom två år.Regeringen anser att länsstyrelserna även i fortsättningen bör prioriteraden typ av samordnad regional tillsynsverksamhet som iStockholms län tagit initiativ till (). Utskottet delardenna inställning.Kommunernas övertagande av tillståndsgivningen och huvudansvaret övertillsynen kräver utbildningsinsatser. Utskottet är därför positivt till att enökad utbildning planeras för handläggare vid kommuner och länsstyrelser.Det är också angeläget, som framhålls i rapporten rollpå alkoholområdet, att länsstyrelserna genom råd och stöd aktivt medver-kar till en kompetens- och kunskapsuppbyggnad i kommunerna. Varjekommun bör också ha ett alkoholpolitiskt program med bl.a. tydliga rikt-linjer för vad som gäller för att få serveringstillstånd. Utskottet vill ocksåerinra om att ett av skälen till att flytta prövningen av serveringstillståndm.m. från länsstyrelserna till kommunerna, som länsstyrelsernasresurser på området bibehålls och Alkoholinspektionen inrättas var attförbättra tillsynen av alkoholhanteringen. Även om tillsyn iförsta hand skall inriktas på kommunernas verksamhet i stort skall tillsy-nen även kunna avse enskilda ärenden, särskilt under övergångsperioden.Med det anförda avstyrker utskottet även motionerna So223 (fp) yrkande14, So268 (v) yrkande 13 och So 272 (s) yrkande 3.Försäljning av folkölI motion So264 av m.fl. (c) hemställs om ett tillkännagi-vande till regeringen om vad i motionen anförts om en återgång till tidiga-re regler för försäljning av folköl (yrkande 2). Det blir allt tydligare attfolköl fungerar som inkörsport till ett mer utvecklat alkoholbruk blandungdomar, menar motionärerna. Genom beslut att slopa till-ståndsplikten för försäljning av folköl sker i praktiken knappast någonkontroll över om gränsen för inköp upprätthålls eller ej. Det är stor sanno-likhet att ökad tillgänglighet i detta fall leder till ökad konsumtion blandungdomar. Motionärerna förordar en återgång till de regler som gällde förealkohollagens ikraftträdande.I motion So268 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om regler för försäljning av öl klass II (yrkande5). Den friare försäljningen av folköl främjar inte nykterheten. De reglersom tidigare gällde för försäljning av folköl bör återinföras.I samma motion yrkas att hos regeringen begär förslag till lagsom förbjuder bryggerinäringen att idka partihandel med öl enligt vad imotionen anförts om symbiosen mellan bryggeri- och restaurangnäringen(yrkande 16).Bakgrund och tidigare behandlingEnligt den numera upphävda lagen (1977:293) om handel med drycker(LHD) fick detaljhandel med och servering av folköl i princip endast be-drivas av den som hade särskilt tillstånd till detta och som såldeeller serverade mat. Servering eller försäljning av öl fick inte ske till per-soner som kan antas vara under eller är märkbart påverkade av alko-hol eller annat berusningsmedel.I alkohollagen återfinns bestämmelser om att deltaljhandel med ellerservering av folköl endast får bedrivas om försäljning eller servering avmat också sker i lokalen. Försäljning av folköl skall ske i en livsmedelslo-kal som godkänts av . Även åldersgränser och övrigarestriktioner för ölhanteringen finns angivna i alkohollagen. I lagen finnsockså en bestämmelse som ger möjlighet att förbjuda fortsatt detaljhandelmed eller servering av öl. Den särskilda tillståndsplikten för detaljhandel,servering och partihandel med folköl slopades. Utskottet, som i betänkan-det 1994/95:SoU9 s. 32 f. ställde sig bakom regeringens förslag, ansåg attdet fanns fördelar att vinna om reglerna om tillståndsplikt slopades. Förde-larna var tidsbesparing hos de tillståndsprövande myndigheterna som fårmer tid att ägna sig åt prövning av ansökningar om tillstånd för serveringav spritdrycker, vin och starköl samt tillsyn över att sådan verksamhetbedrivs i enlighet med intentionerna i alkohollagen. Utskottet ansåg dockatt riskerna för alkoholpolitiska olägenheter inte skulle förringas. Omproblem vad gäller nykterhet och ordning uppstår eller om försälj-ning/servering sker till underåriga måste sanktioner kunna tillgripas, me-nade utskottet. Utskottet var därför positivt till att kommunerna ges möj-lighet att förbjuda fortsatt detaljhandel med eller servering av folköl omolägenheter uppstår. Utskottet betonade också vikten av att butiker ochserveringsställen noga förvissar sig om att kunden/gästen har uppnått 18 åroch att kommunerna kontrollerar att denna ölhantering inte leder till olä-genheter samt vid behov vidtar åtgärder. Utskottet var också positivt till attdet i alkohollagen infördes en straffbestämmelse som innebär att den somsäljer öl till en underårig dels kan förbjudas att fortsätta verksamheten,dels kan dömas för olovlig dryckeshantering.Utskottet avstyrkte motioner om att bibehålla tillståndsplikten för för-säljning, partihandel och servering av folköl. följde utskottet.Statsrådet har på en fråga i omungdomars konsumtion av folköl svarat att det finns oroande tenden-ser som visar att alkoholen är på väg tillbaka som berusningsmedel långtner i åldrarna. Det är enligt statsrådet framför allt de lättillgängliga dryck-erna - folköl och starköl - som är på frammarsch bland ungdomar. Hon ärberedd att utifrån de förslag till nationell handlingsplan för alkohol ochdrogförebyggande insatser, som överlämnats till regeringen, verkaför att bl.a. en utökad och effektivare kontroll av åldersgränserna för för-säljning av folköl kommer till stånd. Om situationen inte påtagligt förbätt-ras kommer hon att vidta ytterligare åtgärder. Vidare uppgav statsrådet attFolkhälsoinstitutet kommer att få i uppdrag att noga följa och till regering-en rapportera om utvecklingen av både minderårigas konsumtion av folköloch livsmedelshandelns kontroll av åldersgränserna. Socialdepartementethar också skickat ett s.k. öppet brev i form av en affisch till livs-medelshandlare där bl.a. vikten av att skärpa kontrollen över folkölsför-säljningen betonas.Motionsyrkanden om att frånta bryggerierna rätt att bedriva partihandelmed starköl har behandlats av vid flera tidigare tillfällen.I betänkande 1991/92:SoU15, s. 114 f. uttalade utskottet att anledningentill att tillverkare av starköl gavs rätt att sälja öl direkt till restaurangervar att den tidigare ordningen ansågs innebära en onödig administrativomgång. Bryggerierna levererade nämligen starkölet direkt till restaurang-erna medan försäljningen bokföringsmässigt skedde via Systembolaget(prop. 1976/77:108). Utskottet hänvisade också till betänkandet1990/91:SoU23 där utskottet med anledning av en motion (v) anförde attdet inte såg något skäl att återgå till den ordning som rådde före 1977.Utskottet vidhöll denna inställning och avstyrkte motionerna.Även i betänkandet 1993/94:SoU22 avstyrkte utskottet motionsyrkandenom att Systembolaget skall få monopol på försäljning av starköl till restau-ranger och andra serveringsställen bl.a. mot bakgrund av att Systembola-gets partihandelsmonopol gentemot serveringsställen skulle komma attavvecklas.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning beträffande regler för försäljningoch servering av folköl. Utskottet utgår från att regeringen noga följerungdomarnas konsumtion av folköl och livsmedelshandelns tillämpning avåldersgränsen och återkommer till om det behövs. MotionernaSo264 (c) yrkande 2 och So268 (v) yrkande 5 avstyrks.Utskottet finner heller inte anledning att frångå tidigareställningstagande när det gäller bryggeriernas rätt till partihandel medstarköl. Motion So268 (v) yrkande 16 avstyrks därför.Kriterier för serveringstillståndMattvång och pausserveringI motion So208 av m.fl. (m) hemställs om ett tilkännagi-vande om vad som anförts om 7 kap. 8 § alkohollagen (yrkande 11 delvis).Motionärerna anser att mattvånget skall slopas helt och hållet. Matserve-ring skall inte vara ett krav för att serveringstillstånd skall kunna beviljaspubar och liknande inrättningar. Servering av alkoholdrycker i foajéer tillteatrar och konsertlokaler bör inte begränsas till att äga rum endast vid enpaus under pågående föreställning. Enligt motionärerna är det rimligt skall ha möjlighet att kunna dricka ett glas både före och efter enföreställning. Internationellt ses detta som en självklarhet. Serveringstill-stånden för teatrar och konserthus bör inte begränsas till endast vin ochstarköl utan kunna omfatta även spritdrycker.Enligt alkohollagen är ett villkor för att få ett serveringstillstånd att lagadmat kan serveras. Matserveringen behöver dock inte uppgå till en vissandel av den totala omsättningen, men lagad mat skall kunna tillhandahål-las och lokalen skall ha ett godkänt restaurangkök. När det gäller tillståndför servering i foajé till teater eller konsertlokal uppställs inget krav på atlagad mat skall kunna tillhandahållas. Serveringstillståndet får dock endastomfatta vin och starköl, och servering får endast bedrivas i paus underpågående föreställning.I betänkandet 1994/95:SoU9 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande medliknande innehåll. Utskottets inställning var att matservering även i fort-sättningen skall vara ett krav för att serveringstillstånd skall kunna bevil-jas. Utskottet var inte berett att utvidga tillståndet för teatrar och konsert-lokaler till att avse andra tider för serveringens bedrivande eller till andraalkoholdrycker. följde utskottet.Minibarer, m.m.I motion So208 av m.fl. (m) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringarav alkohollagen (yrkande 11 delvis). Motionärerna anser att bestämmelsenom servering från minibar skall utgå ur alkohollagen.I motion So268 av m.fl. (v) begär ett tillkännagivandeom vad som anförts om regler angående minibarer (yrkande 6). Motionä-rerna anser att regler om minibarer skall utgå ur alkohollagen. Reglernainnebär byråkratiskt krångel och är en belastning för hotellägarna. De somönskar alkoholdrycker på hotellrummen kan bekväma sig med att gå nertill receptionen. Ett sådant förhållningssätt är också en solidaritetshandlingmot dem som har alkoholproblem, menar motionärerna.I motion So247 av () yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillåta utskänkningav typen - Tag Med Själv. Motionären anser att en typ av utskänkning sominnebär att gästen själv tar med sig dryck till krogen bör tillåtas även iSverige. På så sätt blir det ekonomiskt möjligt för fler att gå ut och äta ochdricka och konsumtionen av alkohol kommer att ske under mer socialtkontrollerade former.Enligt 7 kap. 8 § alkohollagen får servering av alkoholdrycker från mini-bar ske på hotell med serveringstillstånd. I förslaget till alkohollag (prop.1994/95:89) anförde regeringen att det skall krävas ett aktivt val av hotell-gästen vid incheckningen för att få tillgång till minibar med alkoholdryckerpå hotellrummet. Hotellet måste också kontrollera att minibar inte ställs tillförfogande till personer som kan antas var underåriga. Vidare anfördes attdet bör ankomma på Alkoholinspektionen att i tillämpningsföreskrifternärmare ange villkoren för servering från minibar.Utskottet tillstyrkte i betänkandet 1994/95:SoU9 förslaget och anförde attservering från s.k. minibar bör, under de i propositionen angivna förut-sättningarna, kunna tillåtas på hotell med serveringstillstånd. Motionsyr-kanden med i huvudsak samma innehåll som aktuella avstyrktes. Riks-dagen följde utskottet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning beträffande mattvång ochpausservering och avstyrker därmed bifall till motion So208 (m) yrkande11 delvis. Utskottet finner inte heller anledning att frångå tidi-gare ställningstagande beträffande servering från minibar. MotionernaSo208 (m) yrkande 11 delvis och So268 (v) yrkande 6 avstyrks därför.Även motion So247 (m) avstyrks.Serveringens bedrivandeServeringstiderI motion So208 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivandetill regeringen om vad som anförts om serveringstider i alkohollagen(yrkande 11 delvis). Motionärerna anser att tidsbegränsningen i 6 kap. 4 §alkohollagen inte fyller någon alkoholpolitisk funktion utan har gett upp-hov till att antalet svartklubbar ökat i storstäderna. Dessa s.k. svartklubbaröppnar när de lagliga och skattebetalande näringsställena stänger. Detmåste ur ett alkoholpolitiskt perspektiv vara bättre att tillåta godkändanäringsställen att ha öppet det finns en efterfrågan än attgenom reglering av serveringstiderna skapa förutsättningar för en okontrol-lerbar verksamhet.Enligt 6 kap. 4 § alkohollagen får, om inte tillståndsmyndigheten beslutarannat, servering av öl påbörjas tidigast och servering avandra alkoholdrycker (dvs. drycker som innehåller mer än 2,25 volympro-cent alkohol) tidigast . Serveringen av alkoholdrycker skallavslutas senast . skall dock få förord-na om andra tider, såväl utvidgade som mera inskränkta tider för serve-ringens bedrivande, om detta är påkallat.I betänkandet 1994/95:SoU9 anförde utskottet att serveringstiderna äveni fortsättningen bör lagregleras. Utskottet ansåg att reglerna utgör en inteoväsentlig del av den svenska alkoholpolitiken, och sociala hänsyn skalldärför ha klart företräde framför affärsmässiga eller konkurrensmässigasådana. Med det sagda avstyrkte utskottet bifall till ett motionsyrkande (m)med liknande innehåll som det nu aktuella. följde utskottet.PrissättningI motion So208 av m.fl. (m) yrkas att reglerna i 6 kap. 6och 7 §§ i alkohollagen skall upphävas (yrkande 11 delvis). Motionärernaanser att bestämmelserna är exempel på onödig byråkrati som bör utmönst-ras. Det finns inget skäl att i lagen ha bestämmelser som förutsätter attnäringsidkaren inte bedriver en för honom ekonomiskt sund och hållbarverksamhet.Utskottet har avstyrkt ett liknande motionsyrkande i betänkandet1994/95:SoU9. Utskottet fann att det var viktigt att motverka förekomstenav lockpriser på alkoholvaror i samband med servering och att en bestäm-melse om att priser på alkoholdrycker vid servering inte får sättas lägre äninköpspriset med skäligt tillägg för varan därför borde införas i alkoholla-gen. Utskottet ansåg också att priserna skall avvägas så att försäljning avdrycker med högre alkoholhalt inte främjas. Vidare ansåg utskottet att enansvarsfull alkoholservering inte kan förenas med att gästerna förmås tillalkoholkonsumtion. Utskottet ställde sig därför positivt till att det i alko-hollagen infördes en bestämmelse om att åtgärder inte får vidtas på ettserveringsställe i syfte att förmå någon gäst till inköp av alkoholdrycker.Riksdagen följde utskottet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning i dessa frågor och avstyrkermotion So208 (m) yrkande 11 delvis. Effekterna av sena utskänkningstill-stånd bör, som utskottet tidgare förordat, utvärderas. Utredning bör omfat-ta effekterna på alkoholkonsumtion bland ungdom och förekomsten avvåld.RepresentationI motion So484 av m.fl. (kds) begärs ett tillkännagivande omatt offentlig representation skall var alkoholfri (yrkande 6). Motionärernaanser att det måste ligga i samhällets intresse att stat, landsting och kom-muner föregår med gott exempel när det gäller att avglorifiera alkoholkon-sumtionen. Det är också rimligt att slå fast att allmänna medel inte skallanvändas för alkoholkonsumtion.Utskottet har tidigare avstyrkt motioner med krav på att all offentlig repre-sentation skall vara alkoholfri (bet. 1990/91:SoU23). Utskottets inställningvar att stat och kommun bör visa återhållsamhet med alkoholservering vidoffentlig representation. Utskottet utgick från att så skedde utan att riksda-gen tog något initiativ i saken. följdeutskottet.Även har behandlat liknande motioner i betän-kandena /93:KU3, 1992/93 KU18 och 1994/95:KU12. fann inte anledning att frångå riksdagenstidigare ställningstagande. följde utskot-tet.Utskottets bedömningUtskottet finner inte anledning att frångå tidigare ställningsta-gande i denna fråga. Motion So484 (kds) yrkande 6 avstyrks därför.Langning och hembränningI motion So223 av m.fl. (fp) hemställs om ett tillkännagi-vande om vad som anförts om opinionsbildning mot langning (yrkande 3).Motionärerna anser att opinionsbildning mot langning av alkohol måstepågå oavbrutet och att större kampanjer regelbundet bör återkomma ochgenomföras i samverkan mellan stat, kommuner och ideella föreningar.I samma motion begärs tillkännagivnade om vad i motionen anförts omåtgärder mot hembränning (yrkande 16). Hembränning står i strid med densvenska alkoholpolitiken och är ett särskilt hot mot de ungas hälsa. Detfinns därför anledning att hembränning bekämpas från polisens sida ochatt insatserna mot hembränningsbrott skärps.Gällande rättEnligt alkohollagen är det förbjudet att som ombud eller liknande anskaffaalkohol till den som inte fyllt . För folköl gäller åldersgränsen 18 år.Den som bryter mot lagens bestämmelser döms för olovligt anskaffande avalkoholdrycker till böter eller fängelse i högst eller, om brottet ärgrovt, till fängelse i högst (3 kap. 9 § och 10 kap. 6 § alkohollagen).Den som olovligen tillverkar sprit eller spritdrycker döms till böter ellerfängelse i högst , eller om brottet är grovt till fängelse i högst fyra åDen som olovligen tillverkar vin, starköl eller öl döms till böter ellerfängelse (10 kap. 1, 3 och 4 §§ alkohollagen). Ävenförsök och förberedelse till brott som avses i nämnda paragrafer är straff-bart (10 kap. 9 § alkohollagen, 23 kap. 4 § ).Tidigare behandling m.m.Motioner om åtgärder mot langning behandlades av utskottet i sambandmed dess behandling av folkhälsopropositionen (prop. 1990/91:175, Vissafolkhälsofrågor). Utskottet ansåg i betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 53)liksom tidigare att det var angeläget med en förstärkt opinionsbildning motlangning och ökad medvetenhet om farorna med alkoholkonsumtion iungdomsåren. Attityder och beteenden hos både ungdomar och föräldrarmåste påverkas, ansåg utskottet. Målet för opinionsbildningen måste varaatt få langningen av alkohol till ungdomar att upphöra och att verka förkonsekvens i föräldrars attityder till alkohol, uttalade utskottet vidare.Utskottet hänvisade till prioriteringen i dåvarandealkoholprogram och ansåg därmed att syftet med då aktuella motioner fickanses vara tillgodosett.I svar på fråga i om åtgärder mot langning harstatsrådet anfört att Systembolaget aktivtarbetat för att förbättra ålderskontroller och kontroll av lagning i eller inärheten av sina butiker. Systembolaget har också haft olika kampanjerriktade till allmänheten, särskilt föräldrar och ungdomar, för att via attityd-påverkan förhindra att alkohol köps ut till personer . Statsrådetanser att laglydnaden på detta område främst kan uppnås genom att påver-ka inställningen och öka medvetenheten hos föräldrar och ungdomars äldrekamrater. Bara genom att få dem att inse att deras agerande skadar ungamänniskor, kanske för livet, kan vi förhindra att alkohol köps ut till ung-domar. Enligt statsrådet är ett brett folkligt moraliskt stöd det mest verk-ningsfulla för att få stopp på langningen till ungdomar.Utskottet behandlade i betänkandet 1990/91:SoU23 även motioner omhembränning. Motionerna avstyrktes med hänvisning till de initiativ somregeringen redovisat i folkhälsopropositionen.