bet · GJ01KU11 · 1995-11-14 00:00:00 — I betänkandet behandlas fyra motioner som har väckts . Tre av motionerna tar upp frågor om inrättande av nyallmän helgdag och flaggdag. I en motion föreslås att en medalj för sjö-räddningsinsatser instiftas. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Tillbetänkandet har fogats fyra reservationer. 1994/95:K619 av m.fl (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationaldag som helgdag.1994/95:K801 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ombildandetav belöning till en sjöräddningsmedalj.1994/95:K803 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra nationaldag till helgdag.1994/95:K804 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ,, fastställs som allmän flaggdag. Allmänna helgdagar och flaggdagarMotionernaI motion 1994/95:K619 av m.fl. (c) påpekas att mot bak-grund av det rådande ekonomiska läget är det inte försvarbart att föreslå enny helgdag utan att ta bort någon av de allmänna helgdagarna.Centern anser att det emellertid vore av värde att lyfta fram nationaldagensom en tydligare symbol för och det är då befogat att göra den tillhelgdag. Regeringen bör därför bereda frågan vidare och återkomma tillriksdagen med förslag.I motion 1994/95:K803 av och ()anförs att nationaldagen bör vara helgdag i som i de flesta EU-länder. Enligt motionärerna skulle nationaldagen som helgdag fungerasom en symbolhandling. behöver stärka sin identitet i tider avstora förändringar. Vidare anser motionärerna att nationalsymbo-ler skall ena landet, inte dela det. Det är viktigt att det svenska folket återtar sina symboler från de grupper som missbrukar dem. Enligt motionärer-na bör i stället upphöra att vara helgdag.I motion 1994/95:K804 anför () att den 5maj bör bli allmän flaggdag. Detta vore helt i linje med principen bakomatt blev allmän flaggdag. Motionären anför att isamband med det beslutet uttalade man att "önskar ge uttryck förstöd för de ideal som FN representerar".BakgrundEnligt 1 § lagen (1989:253) om allmänna helgdagar avses med allmänhelgdag , däribland och , nyårsdagen,, första maj, juldagen och annandag jul, även när de inteinfaller , , , himmelsfärds-dag, , och . Lagen träd-de i kraft den 1 januari 1990.I förarbetena (prop. 1988/89:114 s. 5) konstateras att flera funktioner ärknutna till helgdagsbegreppet genom föreskrifter i olika författningar. Detgäller framför allt föreskrifter som reglerar när åtgärder skall vidtas ochhur tiden skall beräknas när en förfallodag e.d. infaller ellerannan allmän helgdag. Som exempel nämns vidare att enligt 9 § semester-lagen (1977:480) gäller bl.a. att helgdagar normalt inte räknas som semes-terdagar. Vidare framhålls i propositionen att vad som är allmän helgdagär av stor rättslig och samhällsekonomisk betydelse. Enligt propositionenbör lagen endast reglera vilka dagar som är helgdagar i borgerligt hänseen-de, dvs. helgdagar i betydelsen arbetsfria dagar. Vilka dagar som skallanses som helgdagar i rent kyrklig mening får i stället bestämmas av kyr-komötet genom kyrklig kungörelse. I propositionen konstateras att flertalethelgdagar därvid kommer att vara helgdagar i både kyrkligt och borgerligthänseende.Med anledning av propositionen om allmänna helgdagar väcktes tremotioner med förslag om att nationaldagen skulle bli helgdag. Vid sinbehandling av propositionen jämte motioner hänvisade utskottet (bet.1988/89:KU29) till ett tidigare uttalande om att de gällande formerna förfirande av nationaldagen/gav tillräckligt utrymme föratt markera nationaldagens betydelse i det svenska samhället.Frågan om nationaldagen som allmän helgdag har därefter behandlatsav utskottet med anledning av motioner från den all-männa motionstiden. Vid /92 ansåg utskottet (bet.1991/92:KU9), som var medvetet om att införande av ytterligare en helg-dag bl.a. hade ekonomiska aspekter, att frågan på lämpligt sätt borde bliföremål för utredning. En reservation (s) och en meningsyttring frånsuppleant (v) fogades till betänkandet. gav som sin meningregeringen till känna vad utskottet anfört (rskr. Vid behandling av enliknande motion hänvisade utskottet till vad det uttalatunder föregående (bet. 1992/93:KU7).Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med syfteatt utreda förutsättningarna för att göra till helg-dag. Enligt direktiven (dir. 1993:104) var det av vikt att utredningen sär-skilt studerade de ekonomiska konsekvenserna som inrättandet av en nyhelgdag skulle få, såväl för den offentliga sektorn som för näringslivet ochövriga delar av samhället. I utredarens uppdrag låg också att undersökakonsekvenserna, ekonomiska och andra, av att inrätta nationaldagen somhelgdag på bekostnad av någon nu existerande allmän helgdag.Utredaren föreslog i sitt betänkande (SOU 1994:58) att nationaldagenden blir allmän helgdag som upphör attvara helgdag. Han hade kommit fram till denna slutsats dels genom attstudera de ekonomiska konsekvenserna av ytterligare , delsgenom att beakta folkliga och kyrkliga traditioner. Sammanfattningsvisangav utredaren att om man införde nationaldagen som , utanatt ändra något annat, skulle det medföra ett årligt produktionsbortfallinom tillverkningsindustrin på i genomsnitt. Bruttonatio-nalprodukten skulle minska med mellan 0,2 och , dvs. mellan tre ochfyra miljarder kronor baserat produktion. Utredaren anförde attdet inte kunde anses rimligt att i dagens ekonomiska läge införa ytterligareen helgdag. Om nationaldagen skall bli helgdag borde enligt utredaren enbefintlig helgdag tas bort eller flyttas. Som möjliga alternativ i utredningendiskuterades att första maj, , himmelsfärdsdag ellerannandag upphörde att vara helgdag. I valet mellan de aktuellahelgdagarna fann utredaren, med beaktande av ekonomiska, teologiska ochsociala aspekter, att var den helgdag som framstod somminst olämplig att ta bort.I årets budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 3 s. 14) angav regeringenatt tanken att göra nationaldagen till helgdag inte borde fullföljas.Lagen (1982:269) om flagga trädde i kraft . Ianslutning till tillkomsten av denna lag beslutades att de allmänna flaggda-garna skulle fastställas officiellt genom en förordning. I förhållande tillvad som tidigare tillämpats innebar den nya ordningen att antalet allmännaflaggdagar utökades med två, nämligen dagen för riksdagsval och FN-dagen. Detta gjordes mot bakgrund av uttalanden från (KU1973:10 och 1977/78:3, UU 1973:4 och 1978/79:21). Vad gällde FN-dagen hade utrikesutskottet uttalat att iakttagande av fasta former för hög-tidlighållandet av FN-dagen i vårt land skulle stå i god överensstämmelsemed de rekommendationer i frågan som gjort,liksom med önskan att ge uttryck för stöd åt de ideal som FNrepresenterar. Den s.k. berördes inte i samband med tillkoms-ten av den nya flagglagen och förordningen.I förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar anges att allmännaflaggdagar är nyårsdagen, konungens namnsdag , kronprin-sessans namnsdag , , konungens födelsedag den 30april, , , nationaldag och svenska flaggansdag , , kronprinsessans födelsedag ,drottningens namnsdag , dag för val i hela landet till riksda-gen, , ,, drottningens födelsedag den 23 decemberoch juldagen.Den s.k. har sin bakgrund i den franske utrikesministernRobert lanserande av förslaget om att och Frankrikeskol- och stålindustri skulle underställas en gemensam överstatlig myndig-het (Schumanplanen). förslagledde till bildandet av Kol- och stålgemenskapen, som blev första steget iskapandet av EG. För att högtidlighålla detta beslutade år1985 att skulle firas som Europadagen.Frågan om som allmän flaggdag behandlades av utskottetunder med anledning av en motion från allmänna motionsti-den (bet. 1992/93:KU7). Utskottet angav att det avstyrkt en liknande mo-tion (bet. 1989/90:KU11) med hänvisning till att frå-gan om de allmänna flaggdagarna varit föremål för en långvarigutredning som föregått förordningen. Enligt utskottet var det inte heller nuberett att förorda en förändring av reglerna för de allmänna flaggdagarna.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening ger de gällande formerna för firande av national-dagen och tillräckligt utrymme för attmarkera denna dags betydelse i det svenska samhället. Motionerna1994/95:K619 yrkande 6 och 1994/95:K803 bör därför avslås.Vad gäller att göra den s.k. till allmän flaggdag framgår avdet föregående att utskottet har uttalat att det inte är berett attförorda en förändring av reglerna för de allmänna flaggdagarna. Utskottetfinner inte skäl att nu göra någon annan bedömning. Motion1994/95:K804 avstyrks därför.Medalj för sjöräddningsinsatserMotionI motion 1994/95:K801 av () anförs att år 1886genom gåvobrev erhöll en donation från Parisköpmannen skedde i syfte att skulle belöna en svenskfartygsbefälhavare i längre fart, vilken "under det nästföregående året frånöverhängande fara räddat skeppsbrutna av vilken som helst nationalitet".En senare donation gjordes därefter till förmån för döttrar till livrädd-ningsmanskap. Enligt motionären vore donationen betjänt av att "räddas urglömskan". Detta kan ske genom att kapitalet får brukas för framtagandeav en medalj för räddningsinsatser i samband med sjökatastrofer medangivande av donatorns namn. Motionären anför vidare att den föreslagnamedaljen bör - analogt med syftet i gåvobrevet - kunna utdelassom erkänsla för de räddningsinsatser som åstadkoms i samband medEstonias förlisning . Det bör enligt motionärenankomma på regeringen - efter samråd med Ordenskapitlet och - att låta utforma de närmare förskrifterna härför. börgöra ett uttalande med denna innebörd.BakgrundEnligt ett beslut av Kammarkollegiet disponerarStiftelsen avkastningen av donation.Kammarkollegiet fattade sitt beslut med anledning av en permutationsan-sökan från rörande och fyraandra donationsfonder. Enligt Kammarkollegiets beslut överfördes kapita-let i jämte för räkning acku-mulerad avkastning till Stiftelsen för att av direktio-nen disponeras för i stiftelsens stadgar angivna ändamål. Härigenom upp-löstes fonden. Detsamma skedde med huvuddelen av de fyra övriga fon-dernas kapital och avkastning. Kammarkollegiet förordnade bl.a. att vissdel av avkastningen , då anledning därtill föreligger, skall tilldelassvensk lots, fiskare, , person som tillhört betjäning vid svensk liv-räddningsstation eller annan, som med fara för eget liv räddat skeppsbrut-na eller i sjönöd varande personer, i form av en belöning på minst 1 000kr, vilken även skall kunna utdelas postumt. Vidare förordnade Kammar-kollegiet bl.a. att , då anledning därtill föreligger, tilldela undernamn av "belöning" en svensk fartygsbefälhavare i längrefart, vilken under det näst föregående året från överhängande fara räddaten skeppsbesättning av vilken som helst nationalitet, en belöning på minst3 000 kr.Stadgarna för fastställdes genom beslutav Kungl. Av stadgarna framgår att stiftelsen stårunder tillsyn av . Vidare anges att för ändring av stadgarnaeller upplösning av stiftelsen krävs Kungl. Av övergångs-bestämmelserna till regeringsform följer att tillstånd numera istället skall ges av regeringen. Enligt stadgarna är stiftelsens ändamål attge stöd och hjälp, i fall då framträdande behov därav föreligger, åt perso-ner som är eller varit verksamma inom sjömansyrket och åt sådana perso-ners anhöriga samt, i andra hand, att även i övrigt verka till nytta och gagnför sjöfolket. Vad gäller det sistnämnda har stiftelsens direktion i samrådmed konkretiserat ändamålsbestämmelsen att avse bl.a.belöningar för förtjänstfulla sjöräddningsinsatser.Från Stiftelsen har inhämtats att stiftelsen den 19december 1994 belönade de åtta flygande förband från , Finlandoch som deltog med helikoptrar i räddningsinsatsen i sambandmed passagerarfartyget förlisning . Varjeförband belönades med stiftelsens silverpokal samt för fortsattsjöräddningsutbildning av personalen ombord. De som deltagit i rädd-ningsinsatsen erhöll vidare var sitt minnesdiplom. deladestiftelsen ut motsvarande belöning till de fartyg som deltog i räddningsin-satsen.Tidigare riksdagsbehandlingSedan 1986 har återkommande behandlat motionermed yrkanden om medaljväsendet utan att motionerna har vunnit gehör.Motionerna har gällt inrättandet av nya medaljer som särskild minnesme-dalj för beredskapstjänstgöring, medalj för svensk militär personal i annatutlandsuppdrag än FN-tjänst, medalj för särkilda krigsmannaförtjänster,medalj för svenska sjömäns insatser under och medaljför berömlig flygargärning. Vidare har trafikutskottet behandlat och av-styrkt motioner om instiftande av medaljer för räddningsbragder till sjössmed hänvisning till bl.a. och Stiftelsen belöningar (/85:12 s. 7, /88:17 s. 2).Utskottets bedömningAv föregående redogörelse framgår att upp-löstes genom Kammarkollegiets beslut om permutation den 29 oktober1982. Kapital och avkastning från fonden, som disponeratsav , överfördes genom beslutet till Stiftelsen . Som redovisats har Stiftelsen i december1994 och belönat de förband och fartyg som deltog i rädd-ningsinsatserna i samband med förlisning den 28 september1994. Syftet med motionen synes därmed vara i huvudsak tillgodosett. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 1994/95:K801. beträffande allmänna helgdagaratt avslår motionerna 1994/95:K619 yrkande 6 och1994/95:K803,res. 1 (m)res. 2 (c, v)2. beträffande allmänna flaggdagaratt avslår motion 1994/95:K804,res. 3 (m, fp)res. 4 (mp)3. beträffande medalj för sjöräddningsinsatseratt avslår motion 1994/95:K801.Stockholm den 14 november 1995På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), Cata-rina Rönnung (s), (), (), (m), (s), (), (),(), (), (), (), (), (), NilsFredrik () och ().Reservationer1. Allmänna helgdagar (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Enligt ut-skottet" och slutar med "därför avslås" bort ha följande lydelse:Som anförs i motion 1994/95:K803 finns det enligt utskottets mening ettbehov av att nu ytterligare stärka den svenska identiteten och vår nations-känsla. Detta är betydelsefullt inte minst för att vi på ett öppet och tillmö-tesgående sätt skall kunna ta emot strömningar från de kulturer som vi numöts av. För att i viss mån tillgodose behovet av en stärkt svensk identitetborde enligt utskottet mening nationaldagen ges ett större symbolvärde änvad den har . Utskottet delar därför motionärernas uppfattning attnationaldagen bör göras till allmän helgdag. bör annandag pingstupphöra att vara allmän helgdag. Med bifall till motion 1994/95:K803 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet har anfört.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna helgdagaratt med bifall till motion 1994/95:K803 och med anled-ning av motion 1994/95:K619 yrkande 6 som sin mening ger rege-ringen til känna vad utskottet anfört.2. Allmänna helgdagar (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Enligt ut-skottets" och slutar med "därför avslås" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns ett behov av att ge nationaldagen ett stör-re symbolvärde än vad den har . Utskottet anser därför, såsom anförs imotion 1994/95:K619, att det är befogat att göra nationaldagen till allmänhelgdag. Såsom angetts i betänkandet SOU 1994:58 får införandet avytterligare stora ekonomiska konsekvenser. Mot bakgrund avdet rådande ekonomiska läget är det därför inte rimligt att införa en nyhelgdag utan att ta bort någon av de befintliga helgdagarna.Utskottet delar motionärernas uppfattning att regeringen bör bereda fråganvidare och återkomma till med ett förslag. Motion1994/95:K619 yrkande 6 bör därför bifallas.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna helgdagaratt med bifall till motion 1994/95:K619 yrkande 6 ochmed anledning av motion 1994/95:K803 som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört.3. Allmänna flaggdagar (mom. 2)(), (), (m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Vad gäller"och slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Av den föregående redogörelsen framgår att det vid den senaste refor-meringen av reglerna om allmänna flaggdagar infördes bl.a. en ny flaggdagför högtidlighållandet av FN-dagen. Utskottet anser att det vore av minstlika stort värde att på ett positivt sätt markera vårt lands gemenskap meddet övriga . Enligt utskottets mening finns därför skäl att införaytterligare en allmän flaggdag med detta syfte. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motion 1994/95:K804 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande allmänna flaggdagaratt med anledning av motion 1994/95:K804 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Allmänna flaggdagar (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Vad gäller"och slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att byggandet av en ny europeisk stat och stormaktär ett önskvärt ändamål. Utskottet anser det därför inte heller önskvärt attgenom nationalsymboler söka skapa en nationalism och gemensam identi-tet på EU-nivå. Tvärtom ser utskottet en sådan utveckling och de strävan-den som finns bland s.k. federalister som oroande för framtiden ochrelationerna med andra delar av världen.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande allmänna flaggdagaratt med avslag på motion 1994/95:K804 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Gotab, 1995