bet · GI01UU15 · 1995-03-16 00:00:00 — Den svenska andelen av samladebidrag till påfyllnad bör ligga nära den som gällde för dentredje påfyllnaden (5,). Med hänsyn till att -- och iviss mån mottagarländerna -- förutses ta över en del avOPEC-ländernas finansiella börda i ett reformerat , kanOECD-ländernas andel av den fjärde påfyllnaden komma att uppgåtill . kvarstår som ettrimligt antagande angående påfyllnadens totala storlek.Under dessa förutsättningar kan det första och andra svenskaårsbidraget till den fjärde kapitalpåfyllnaden beräknas tillsammanlagt . Med hänsyn tagen till en /93 ingående reservation beräknar regeringen ettmedelsbehov på för /96.Världsbanken och IMFMotionernaI motion U232 (c) yrkande 4 framhålls att det svenskabiståndet i ökad utsträckning bör frigöras från anknytningentill Internationella valutafondens strukturanpassningsprogram.Vänsterpartiet hävdar i sin motion U230 (yrkande 1) att det ärhög tid att finna andra metoder för strukturanpassning änVärldsbankens och IMF:s för att hantera skulder.Vidare anförs i motion U230 (v) (yrkande 2) att åtminstonehälften av de minst utvecklade och mest skuldtyngda ländernasskulder skall avskrivas . Enligt motion U212 (mp)(yrkande 7) bör aktivt verka för en sammanhållenskuldsaneringsstrategi.I motion U232 (c) yrkande 3 föreslås att regeringen varje årskall överlämna en rapport till om ochInternationella valutafondens verksamhet. En parlamentarisktsammansatt grupp med uppgift att kontinuerligt följaVärldsbankens och IMF:s arbete bör enligt motion U212 (mp)(yrkande 10) inrättas. Vidare föreslås i samma motion (yrkande11) att det bör inrättas en parlamentarisk grupp på nordisk nivåför utarbetande av en gemensam hållning i dessa frågor.I motion U234 (s) anförs att skall ha möjlighet attha insyn i och påverka politik. I motion U212 (mp)(yrkande 9) föreslås att skall offentliggöra deinstruktioner som ges till verkställande styrelsen iVärldsbanken och IMF.Enligt motion U230 (v) yrkande 3 måste och . Båda institutionerna bör demokratiseras och inordnasi FN-systemet. Den offentliga insynen i måsteförbättras väsentligt enligt motion U212 (mp) yrkande 8.I motion U230 (v) yrkande 6 anförs att iförhandlingarna om den elfte kapitalpåfyllnaden i bör ställakrav på fattigdomsbekämpning, ekonomisk anpassning och tillväxtsamt en miljömässigt hållbar utveckling. kräver imotion U212 yrkande 6 ett utförligt beslutsunderlag införpåfyllnad av medel till . Motionärerna (U212 (mp) yrkande 5)vill också att en större del av IDA:s resurser skall användasför utveckling av mänskliga resurser. IDA-medel skall enligtmotionärerna (U212 (mp) yrkande 4) inte användas för storadammprojekt. I yrkande 3 i samma motion anförs att Världsbankenbör inrätta ett moratorium för stora dammprojekt.Det föreslås i motion U212 (mp) yrkande 2 att aktivtskall verka för att agerar i enlighet med svenskaåtaganden vad gäller internationella konventioner omklimatförändringar m.m.I motion U212 (yrkande 1) från begärstillsättande av en utredning om bindande riktlinjer för Sverigesagerande i IMF och . Bland annat skall syftet varaatt öka den offentliga insynen.I motion U311 (m) yrkande 2 (i denna del/5) föreslås att deinternationella finansieringsinstitutionerna tillförsytterligare 275 miljoner kronor.UtskottetVid konferensen i Bretton enades dedeltagande 44 länderna om att upprätta Internationellavalutafonden (IMF) och Internationella banken för återuppbyggnadoch utveckling -- . Dessa två institutioner har nu178 medlemmar.Medlemsländernas röstandelar i Bretton Woods-institutionernaär kopplade till de enskilda medlemmarnas insatser. Dessa står isin tur i direkt relation till medlemslandets relativa styrka ivärldsekonomin. Den högsta beslutanderätten utövas avguvernörsstyrelsen där varje medlem har en representant.Sveriges guvernör i är finansministern, och i IMFär det riksbankschefen. Flertalet beslut är dock delegerade exekutivstyrelse bestående av 24 personer som representerarolika landgrupperingar. Det är inte ovanligt att både givar- ochmottagarländer gemensamt företräds av en exekutivdirektör. Denordiska och baltiska länderna representeras gemensamt av enexekutivdirektör i vardera styrelsen. Tjänsten somexekutivdirektör roterar mellan länderna i valgruppen.Världsbankens organisation och arbetssätt kritiseras i fleramotioner. I motion U212 (mp) föreslås att öppenheten och denoffentliga insynen måste förbättras inom och dessinstitutioner. I motion U230 (v) redovisas förslag om vissaändringar av organisation och finansiering somlagts fram internationellt.Sverige och övriga nordiska länder har länge förespråkatstörre öppenhet och ökad insyn i banken. Banken har också frånden infört ett nytt handlingsprogram med bl.a.riktlinjer för information som innebär att betydligt mermaterial är tillgängligt för en intresserad allmänhet. Genomnyupprättade informationskontor och datanätverk är bl.a.projektdokument, utvärderingar och policydokument tillgängliga.Dessutom är de projektdokument som berör ett låntagarlandtillgängliga vid fältrepresentation i samma land.Oftast är dokumenten även översatta till hemspråket. Enligtöverenskommelse mellan de nordiska länderna bekantgörs vidförfrågan även innehållet i de synpunkter som översänds till dennordisk/baltiska exekutivdirektören. En liknande process motökad öppenhet och ökad publicering av dokument pågår inom IMF,även om man där inte kommit lika långt som inom Världsbanken.Inom finns en speciell utvärderingsenhet (OED)som rapporterar direkt till styrelsen. OED genomförkontinuerligt utvärderingar av bankens projekt och program,bl.a. ur social och miljömässig synpunkt. För att ytterligareförsäkra sig om att projekt uppfyller delångtgående riktlinjer som ställs på projekten upprättades underår 1994 en oberoende granskningspanel med uppgift att vid behovspecialgranska enskilda projekt eller projektförslag, en åtgärdbanken är ensam om bland utvecklingsinstitutioner i världen.Anmälningar till panelen kan göras av exekutivdirektörerna, menockså av de befolkningsgrupper som berörs av bankens projekt.Nyligen mottog panelen sin första begäran om granskning frånberörda befolkningsgrupper beträffande ett projektförslag iNepal. har banken genomgått stora förändringarsom har haft betydelse för miljösynen i banken och förbedömningar av miljöeffekterna av bankens verksamhet. Dessaförändringar i synen på frågor rörandemiljö/naturresurser/hållbar utveckling har skett på främstsvensk och nordisk tillskyndan.I en interpellationsdebatt (prot.1994/95:62) underströk finansministern att som litetland och anhängare av multilateralt samarbete har anledning attvärna om institutionernas styrka, effektivitet och förmåga tillförnyelse. Han sade vidare att "vi som delägare har ett starktintresse av att driva på de förändringar som från tid till annanbehöver göras. Vi verkar tillsammans med de nordiska länderna ien grupp där även de baltiska staterna ingår sedan de blevmedlemmar i banken och fonden. I gruppen finns en bred samsyn idessa frågor, vilket ökar våra möjligheter att påverka. "har utsatts för kritik av deninnebörd som de här aktuella motionerna ger uttryck för.Utskottet konstaterar därför med tillfredsställelse attVärldsbanken tagit intryck av denna kritikoch gjort väsentliga ändringar för att bl.a. skapa mer insyn iverksamheten. Mot bakgrund bla av finansministerns uttalandenförutsätter utskottet att även fortsättningsvis kommeratt verka för ökad öppenhet i bankens verksamhet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaU212 (mp) yrkande 8 och U230 (v) yrkande 3.Förslag som syftar till att ge större insyn ochökade möjligheter att påverka agerande i Världsbankenoch IMF förs fram i tre motioner.Enligt motion U212 (mp) skall kontinuerligtoffentliggöra de instruktioner som ges till verkställandestyrelsen i och . Vidare anser motionärerna atten parlamentarisk grupp för världsbanksfrågor skall tillsättas iden svenska . De begär också att regeringen skall läggafram förslag i om inrättande av en parlamentariskgrupp för världsbanksfrågor. Även i motion U230 (v) föreslås atten parlamentarisk nämnd skall tillsättas för världsbanksfrågor.Med anledning av dessa motionsförslag villutskottet anföra följande.Det löpande svenska agerandet i och sker tillstörsta delen i respektive exekutivstyrelse genom den för denordiska och baltiska länderna gemensammma exekutivdirektören.Systemet med gemensam exekutivdirektör innebär att de synpunktersom förs fram i styrelsen är framförhandlade mellan länderna ochbetraktas såsom samlade nordisk/baltiska synpunkter. Att ettland utformar bindande riktlinjer för exekutivdirektören ärsvårgenomförbart eftersom exekutivdirektören representerar fleraländer. Dessutom präglas styrelsens arbete avsamförståndslösningar. Inför utformandet av svenska synpunkterinhämtar givetvis regelbundet synpunkterfrån sakkunniga på området -- SIDA, ochNGO:er -- för att försäkra sig om att de svenska synpunkternaöverensstämmer med fastställda nationella positioner.Utskottet instämmer i motionärernas önskemål om att riksdagensmöjligheter att följa verksamhet bör förbättras.Det finns enligt vad utskottet erfarit ett stort intresse frånparlamentariker att få bättre insyn och påverkansmöjligheter iVärldsbanksfrågor. Enligt utskottets mening är det dock tveksamtom inrättande av en särskild parlamentarisk nämnd skulleinnebära en effektiv lösning. Utskottet utgår från attregeringen på lämpligt sätt ger regelbundeninformation. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna U212 (mp) yrkandena 10 och 11 samt motion U230 (v)yrkande 5.I motion U212 (mp) begärs att en utredning skall tillsättasmed uppdrag att lägga fram förslag om bindande riktlinjer förSveriges agerande i IMF och . Syftet med utredningenskall vara att öka den offentliga insynen, skapa en bättreparlamentarisk kontroll och uppnå en mer pådrivande roll förSverige i strävan att förbättra det multilaterala biståndet.Utskottet anser inte att det finns skäl att tillsätta enutredning med de uppgifter som motionärerna skisserar. MotionU212 (mp) yrkande 1 avstyrks alltså.Med hänvisning till vad som ovan anförts om det löpandesvenska agerandet i och avstyrker utskottetmotion U212 (mp) yrkande 9.Beträffanden förslaget i motion U234 (s) om närmare samrådmellan regeringen och i Världsbanksfrågor liksomförslaget i motion U232 (c) om att skall få en årligrapport om Världsbanksgruppen och IMF utgår utskottet från attdessa förslag kommer att bli föremål för överväganden inomregeringskansliet. Motion U234 (s) och U232 (c) yrkande 3 fårhärmed anses besvarade.I motion U212 (mp) framförs vissa önskemål om att iVärldsbanken skall verka för att banken skall agera i enlighetmed svenska åtaganden i fråga om internationellamiljökonventioner.Med hänvisning till vad utskottet i det föregående harredovisat om de förändringar som vidtagits i Bankens verksamhetoch med hänsyn till agerande allmänt i miljöfrågorutgår utskottet från att de synpunkter som motionärerna framförtblir beaktade.Motion U212 (mp) yrkande 2 är därmed besvarad.Utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärdmed anledning av förslaget i motion U212 (mp) om fördelning avIDA:s resurser samt att en större del av lånen inomenergisektorn skall gå till energieffektiviseringar m.m.Motionen i här aktuell del (yrkande 5) avstyrks alltså.Med anledning av de synpunkter och förslag rörandestrukturanpassningsprogrammen som läggs fram i motionerna U230(v) och U232 (c) vill utskottet erinra om att dessaprogram ytterst syftar till att uppnå makroekonomisk balans ochatt skapa förutsättningar för en långsiktig tillväxt. Programmenutarbetas av det enskilda landet i nära samarbete med IMF ochVärldsbanken.Strukturanpassningsprogrammen är ett medel att nå hållbarutveckling. Programmen har kommit att innefattaflera olika former av sociala insatser. Dessa syftar till attlindra de kortsiktiga påfrestningar som t.ex. en prisreformmedför.Strukturanpassningsåtgärder som genomförs i syfte attförbättra ekonomins funktionssätt och lägga grunden för envaraktig tillväxt kan medföra kostnader på kort sikt i form avfallande import och konsumtion. Genom betalningsbalansstöd kanimport och konsumtion jämnas ut över tiden. Härigenom får landetökade möjligheter att genomföra nödvändiga åtgärder underordnade former och på ett sätt som minskar påfrestningen påutsatta grupper. stöd till ekonomiska reformprograminnebär att vi kan påverka programmens utformning i önskvärdriktning.Det är enligt utskottets mening viktigt attstrukturanpassningsprogrammen kombineras med en satsning påsociala sektorer såsom hälsovård och utbildning (särskilt påbasnivå). Det är också nödvändigt att det sociala områdetprioriteras i ländernas egna statsutgifter. Reformprogram avstrukturanpassningstyp kan givetvis inte genomföras utan attvara förankrade i respektive mottagarland. Effekterna på olikagrupper av olika ekonomisk-politiska åtgärder bör noga följas dådet kan bli nödvändigt med riktade subventioner för särskiltutsatta grupper.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaU230 (v) yrkande 1 och U232 (c) yrkande 4.Beträffande förslagen i motionerna U212 (mp) och U230 (v) omskuldsanering vill utskottet understryka att sedan längeförespråkat en mer sammanhängande och långsiktig skuldstrategi.Sverige har också spelat en pådrivande roll för att få tillstånd mer långtgående skuldlättnad för de fattigaste,skuldtyngda länderna. Ett exempel härpå är det internationellaseminariet om extern finansiering för de fattigaste länderna somSverige tillsammans med arrangerade . där kreditor- och givarländer samt multilateralainstitutioner deltog behandlades olika typer av skulder och mandiskuterade åtgärder för att åstadkomma långsiktigt hållbaralösningar.I propositionen redovisas att kommer att fortsattaktivt driva frågan om ytterligare skuldlättnadsåtgärder i olikafora, med utgångspunkt bl.a. från de slutsatser som drogs vidskuldseminariet om behovet av en samordnad strategi för atthantera olika länders skuldproblem. Utgångspunkten bör, sägsdet, vara att åstadkomma en hållbar skuldsituation med avseendepå bilaterala, multilaterala och kommersiella skulder ochmedverka till nödvändiga ekonomisk-politiska reformer.Det kan vidare nämnas att , där de bilaterala,offentliga kreditorernas fordringar omförhandlas, harenats om ökade avskrivning, upp till 2/3, och mer heltäckandeöverenskommelser i form av reduktion av hela skuldstocken för defattigaste länderna.Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet motionerna U212(mp) yrkande 7 och U230 (v) yrkande 2.I motion U230 (v) anges vissa krav som regeringen bör förafram vid förhandlingarna om den elfte påfyllnaden till . De av motionärerna angivna kraven motsvarar helt deriktlinjer för IDA:s verksamhet som lades fast vid den tiondepåfyllnaden.I propositionen framhålls att dess riktlinjer bör ligga fastäven för den elfte påfyllnaden. Någon särskild framställningfrån sida är alltså inte påkallad.Motion 230 (v) i här aktuell del avstyrks.Förslaget i motion U212 (mp) yrkande 6 om att skallföreläggas ett utförligt beslutsunderlag inför påfyllnad avmedel till avstyrks likaledes.Enligt motion U212 (mp) bör upphöra med attstödja stora dammprojekt. Motionärerna anser också att sådanaprojekt inte skall finansieras med IDA-medel.Enligt vad utskottet inhämtat ingår i nyligenantagna handlingsprogram att föreskriva sådana regler vidprojektens utformning att dessa kan ge största möjliga nytta ochha så få negativa effekter som möjligt på miljö, lokal kulturoch samhälle. har i samarbete med övriga nordiska ländervarit mycket aktivt och drivande vad gäller utformningen avbankens nya handlingsprogram. Detta överensstämmer i stort medden svenska synen på utvecklingssamarbete. Utskottet vill ävenerinra om att den inrättade oberoende inspektionspanelengör det möjligt att granska eventuella misstankar om brott mothandlingsprogrammet har förekommit vid projektförberedelserna.Det bör även nämnas att projekt som genomförs iutvecklingsländer med privat finansiering och utan inblandningav oftast inte är underställda samma långtgåendevillkor som är knutna till lån från vadgäller hänsyn till miljö, ersättning vid tvångsförflyttning,fattigdomsinriktning, påverkan på lokal kultur.Utskottet behandlar i det följande motionsförslag som avservissa specifika vattenkraftsutbyggnader.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att motionU212 (mp) i här aktuell del inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd.I motion U311 (m) föreslås att de internationellafinansieringsinstitutionerna skall tillföras ytterligare 275miljoner kronor. Med anledning av detta förslag vill utskotteterinra om att bidragen till och de regionalautvecklingsbankerna utgörs av åtaganden för perioder om fleraår. Medlemsländerna förhandlar normalt omstorleken av påfyllnad till de olika bankernasutvecklingsfonder. Resurserna från en sådan påfyllnad användssedan successivt över en längre period.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionU311 (m) yrkande 2 (delvis/5).C 1.3 Övrigt multilateralt samarbeteSammanfattning av propositionen (s. 95--101)MiljöinsatserUppföljningen av om miljö och utveckling(UNCED) är en väsentlig komponent i det internationellautvecklingssamarbetet.En av regeringen tillsatt arbetsgrupp har granskat hurbesluten vid UNCED och andra globala miljöfrågor kan integrerasi det svenska utvecklingssamarbetet. Arbetsgruppen har nyligenlämnat sitt förslag. Regeringen avser att noga värdera dessaplaner. Syftet är att utveckla principer, riktlinjer ocharbetsmetoder för ett mer integrerat och fokuserat perspektiv påhållbar utveckling. Regeringen avser återkomma till omarbetet med dessa frågor.De mål som antagits av om en framsynt hushållningmed naturresurser och omsorg om miljön är grundpelare iregeringens arbete med dessa frågor. Miljöhänsyn måsteintegreras i all utvecklingsverksamhet. Därutöver fordras vissariktade bidrag till särskilda miljöfonder och -program, vilkafinansieras under denna anslagspost.Den globala miljöfaciliteten (GEF), som administrerasgemensamt av UNDP, och , vars verksamhetnyligen omstrukturerats och permanentats, finansierar insatserinom områdena globala klimatförändringar, biologisk mångfald,skydd av internationellt vatten samt uttunning av ozonskiktet.GEF är också interimistisk finansiell mekanism för de globalakonventionerna om klimatförändringar och biologisk mångfald, somtillkom som ett resultat av UNCED-processen. Förhandlingar pågårom GEF:s roll i uppföljningen av dessa konventioner. Denpåfyllnadsförhandling som resulterat i en fond på sammanlagt2 miljarder US dollar för perioden --97 innebär för Sverigeen andel om , vilket motsvarar . Förperioden /96 kommer ca hälften av det svenska bidraget attutbetalas.I propositionen redovisas att en konvention mot ökenspridningnyligen framförhandlats. Regeringen aviserar att förslag omratificering av konventionen kommer att läggas fram under våren1995. Den beräknas kunna träda i kraft . Underinterimsperioden kommer förhandlingar att göras, som bl.a. skallta ställning till finansieringen av de åtaganden som ärförbundna med konventionen. Under det närmaste året kommersåledes behovet av finansiering främst att gällainterimsåtaganden. Ett särskilt initiativ gäller omedelbaraåtgärder i Afrika.Montrealprotokollet är ett avtal som förbinder dess parter attgenomföra en avveckling av ozonnedbrytande ämnen. Protokolletsmultilaterala fond finansierar deltagande iavvecklingsprogrammet. utökades fondens budget från160 miljoner US dollar till . Sverigesandel till fonden bibehölls vilket innebär att det svenskaåtagandet utgör per år.En internationell utvärdering av Montrealprotokolletsverksamhet har inletts.SIDA har haft i uppdrag att handhagenomförandet av vissa multilaterala miljöinsatser inom ramenför denna delpost. Inriktningen har varit långsiktiga insatsersom kräver kontinuitet och som ligger i linje medUNCED-besluten. Den föreslagna minskningen på delposten påverkaräven denna del.Regeringen föreslår ett bidrag med /96.MotionernaKristdemokraterna föreslår i motion U206 yrkande 9 (i dennadel/7) att bidraget höjs med jämfört medregeringens förslag. I motion U232 (c) yrkande 17 (i dennadel/7) föreslås också att bidraget höjs med 7,5 miljoner kronor.I motion T225 (mp) yrkande 16 anför motionärerna att Sverigebör verka i internationella organ för att i-länder inte skallkunna exportera sina utsläpp till u-länder.UtskottetI motion T225 (mp) yrkande 16 anförs att bör verka förinternationella regler om att utländska företag inte skall kunnaflytta sin föroreningar till . Utskottet vill erinra omatt denna fråga behandlades av utskottet (bet.1993/94:UU22). Utskottet konstaterade därvid att det varglädjande att parterna i lyckats enas om etttotalförbud mot export av giftigt avfall från industriländernatill utvecklingsländerna och länderna i . Utskottetredovisade att frågan om den formella ändringen i självaBaselkonventionen kommer konventionsstaterna att diskutera pådet tredje konventionsstatsmötet.Detta möte kommer att äga rum i (antagligen i )18--. Utskottet har inhämtat att --tillsammans med -- agerar inom EU för att hela EU infördetta möte skall ställa sig bakom att totalförbudet blirjuridiskt bindande.Utskottet vill understryka att det är av stor vikt att Sverigefortsätter att verka för att ett totalförbud mot export avgiftigt avfall också efterlevs i praktiken. Den rika världen haräven i detta avseende ett moraliskt ansvar inför de fattigareländerna.I motion T225 (mp) nämns vidare s.k. joint implementation.Utskottet vill här påpeka att i samband med ommiljö och utveckling i undertecknades enramkonvention om klimatförändringar. Konventionen innebär att deindustrialiserade länderna som ett första steg åtar sig att tillår 2000 försöka stabilisera utsläppen av koldioxid och andraväxthusgaser nivå.Enligt klimatkonventionen skall åtagandena motklimatförändringar kunna vidtas gemensamt av konventionensparter, s.k. joint implementation. Möjligheten till gemensamtgenomförande har tagits in i klimatkonventionen för att mötakraven på kostnadseffektivitet.Marginalkostnaderna för att minska koldioxidutsläppen iSverige är höga, medan de i flera av våra grannländer och iutvecklingsländerna är låga. Detta innebär att det ärsamhällsekonomiskt mer lönsamt för att göra insatser därkostnaderna är lägst.Med det anförda anser utskottet motion T225 (mp) yrkande 16besvarad.Utskottet tillstyrker regeringens medelsförslag och avstyrkermotion U206 (kds) yrkande 9 (i denna del/7) och motion U232 (c)yrkande 17 (i denna del/7).Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF)Det övergripande målet för IPPF är att främja ett ansvarsfulltföräldraskap. IPPF:s strategiska plan för nittiotalet ("Vision2000"), som antogs , framhåller den mänskligarättigheten för alla kvinnor, män och ungdomar att frittbestämma över sin sexuella och reproduktiva hälsa. Man betonarockså federationens roll som ledare inom området genom sinstarka fältnärvaro.Organisationen har dock haft svårt att föra ut planens budskaptill sina relativt självständiga medlemsorganisationer.Sverige är fortfarande en av de största bidragsgivarna tillIPPF. En mer balanserad bördefördelning är angelägen att uppnå.Regeringen föreslår ett bidrag till IPPF om 108 miljonerkronor för /96.MotionernaI motion U206 (kds) yrkande 9 (i denna del/8) föreslås enminskning av bidraget med . Folkpartietliberalerna föreslår i motion U209 yrkande 22 en höjning med22,jämfört med regeringens förslag.Centerpartiet föreslår i motion U232 yrkande 17 (i denna del/8)en höjning med 27 miljoner kronor.UtskottetSverige är fortfarande en av de största bidragsgivarna tillIPPF. Organisationens mål är viktiga, och utskottet delarregeringens uppfattning att en mer balanserad bördefördelning ärangelägen att uppnå.Utskottet tillstyrker regeringens medelsförslag och avstyrkermotionerna U206 (kds) yrkande 9 (i denna del/8), U209 (fp)yrkande 22 och U232 yrkande 17 (i denna del/8).Internationella sjöfartsuniversitetet (WMU)WMU, som är beläget i , drivs i den internationellasjöfartsorganisationens (IMO) regi.