bet · GI01AU12 · 1995-03-14 00:00:00 — Anslaget kan också användas för att betalaexperthjälp i ärenden som gäller anpassning av arbetsmiljö ocharbetsförhållanden för en individ med funktionshinder i sambandmed anställning.Försäkringskassan ger bidrag till arbetshjälpmedel åt redananställda.Arbetarskyddsstyrelsen har gett ut föreskrifter (AFS 1994:1)om arbetsanpassning och rehabilitering samt allmänna råd omtillämpningen av föreskrifterna.Utskottet vill vidare peka på den informationsbroschyr medexempel på olika lösningar som getts ut av , Att arbeta med handikapp -- Med rättarbete och teknik är ett funktionshinder inget handikapp.Broschyren vänder sig till arbetsgivare och ingår i ett projektmed syfte att intressera företag för att se arbetsmöjligheterför personer med olika handikapp.Utskottet vill som avslutande reflexion framhålla betydelsenav att också den arbetshandikappade själv informeras om vilkaanpassningsåtgärder som är möjliga. Det är särskilt viktigt iövergången mellan skola och arbetsliv. Det är i många fall dåsom det avgörs om den funktionshindrade skall få fotfäste påarbetsmarknaden eller inte. Ett viktigt inslag i den verksamhetsom Af/driver för ungdomar med funktionshinder är just attge information om möjligheterna till arbetstekniska hjälpmedeloch anpassningsåtgärder för att vidga ungdomarnas studie- ochyrkesval. Det är av stor betydelse att verksamhetenupprätthålls.Utskottet anser sammanfattningsvis att den fråga motionärernaberör är uppmärksammad och att ett uttalande från ifrågan knappast är nödvändigt. Motionerna A286 (yrk. 20) ochSo224 (yrk. 1) avstyrks med det anförda.Rune m.fl. (c) förespråkar i Centernskommittémotion So294 (yrk. 16) att staten inom sittverksamhetsområde särskilt i verksamheter med täta kontakter medhandikappade bör prioritera personalutbildning omfunktionshinder.Utskottet hyser stor sympati för de intentioner somframförs i centermotionen beträffande personalutbildning omfunktionshinder. Ett särskilt tillkännagivande av ifrågan torde dock knappast vara erforderligt varför motion So294avstyrks i berörd del.I motion A236 av m.fl. (m, c, fp, kds) påtalasatt det rådande sysselsättningsläget drabbar dearbetshandikappade särskilt hårt. Motionärerna förespråkar enarbetsmarknadspolitik som inriktas på en kraftfull satsning påsärskilda åtgärder för att värna om arbetshandikappadesmöjligheter till arbete. Det kan t.ex. gälla flerarbetstillfällen vid . Enligt motionen har Samhallmöjlighet att skapa ca 1 500 nya arbeten under nästa budgetår.Varje nytt Samhalljobb ger en besparing jämfört med a-kassa ochsjukersättning och innebär en samhällsekonomisk vinst på ca60 per jobb. Motionärerna önskar ett tillkännagivandetill regeringen i frågan.Bo Holmberg m.fl. (s) tar i motion A227 upp det politiskaansvaret när det gäller de handikappades möjligheter tillarbete. I motionen framläggs förslag som tar sikte på attstimulera anpassad sysselsättning för funktionshindrade. Etttillkännagivande begärs i frågan.Bo Nilsson och (båda s) tar i motion A289 upphandikappades prekära situation på arbetsmarknaden (yrk. 1).Motionärerna efterlyser förutom anslag på hög nivå ytterligareförslag och resurser som underlättar inträdet på arbetsmarknadenför handikappade (yrk. 7).Även () i motion A219 konstaterar attden höga arbetslösheten gör att funktionshindrade hamnar längstbak i kön bland arbetssökande. I motionen förordas etttillkännagivande till regeringen om fler särskilda åtgärder förhandikappade.Utskottet känner väl till att arbetslöshetssituationenför arbetshandikappade är besvärlig. EnligtArbetsmarknadsstyrelsens statistik var 44 785arbetshandikappade kvarstående arbetssökande i januari 1995.Arbetslösheten bland arbetshandikappade har dock ökat i mindreutsträckning än bland flertalet andra kategorier sökande. Dearbetshandikappades andel av arbetslösheten har 1994 legat påen nivå kring 4 %.Arbetshandikappade har relativt sett svårare än övrigasökande, med undantag för kategorin utomnordiska medborgare, attfå arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Man kan dockkonstatera att fler arbetshandikappade som var inskrivna vidarbetsförmedlingen fick arbete 1993/94 än det närmast föregåendebudgetåret.När det gäller motionskraven om ökade satsningar villutskottet hänvisa till budgetpropositionen (s. 90) där det sägsatt det är ytterst angeläget att funktionshindrade människorsdelaktighet i samhället och möjligheter att aktivt delta iarbetslivet förbättras. Insatser för arbetshandikappade ärvidare ett prioriterat område inom arbetslivspolitiken.Utskottet är tveksamt till den typ av marginalresonemang somförs i fyrpartimotion A236. Ingen hänsyn tas till förändringar iolika intressenters beteenden, undanträngningseffekter etc.Utskottet är inte övertygat om att förslaget i motionen innebärden besparing som motionärerna påstår.Utskottet utgår från att regeringen studerar frågan och tar deinitiativ man finner erforderliga.Lönesubventionen för arbetshandikappade uppgår till över100 %. Utskottet bedömer att ytterligare statliga subventionerinte är försvarbara i det ekonomiska läge där landet befinnersig. Statliga subventioner är enligt utskottets mening hellerinte den långsiktigt bästa lösningen för att komma till rättamed arbetslösheten bland arbetshandikappade. Det primära är enpolitik för ekonomisk återhämtning och generellt lägrearbetslöshet. En sådan utveckling kommer att ge positivaeffekter på sysselsättningsläget även för arbetshandikappade.De anslag för nästa budgetår som regeringen föreslår för olikahandikappåtgärder och som utskottet redovisar i det följandeuppgår sammantagna till (18mån.). Från anslagen finansieras arbetsprövning, arbetsträning,arbetshjälpmedel, lönebidrag och arbete i skyddade former m.m.Det innebär betydande satsningar även om anslagen räknat över entolvmånadersperiod är något lägre än för innevarandebudgetår.Utskottet kan vidare konstatera att fler arbetshandikappadetog del av arbetsmarknadsåtgärder /94 än denärmast föregående budgetåren. Det var fråga omarbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbete, ungdomspraktik,arbetslivsutveckling och utbildningsvikariat.Utskottet kan sammanfattningsvis inte finna annat än att detgörs betydande satsningar för arbetshandikappade. I det rådandeekonomiska läget är motionärernas krav på ytterligarestatsutgifter enligt utskottets mening inte försvarbara.Utskottet avstyrker därför de nu behandlade motionerna A219(kds), A227 (s), A236 (m, c, fp, kds) och A289 (s) i berördadelar.Yrkesinriktad rehabilitering1993/94 Utgift 744 817 0001994/95 Anslag 781 448 0001995/96 Prop. 1 159 484 000varav 772 989 000 beräknat för --juni 1996Anslaget finansierar verksamheten vid samtmetodutveckling, forskning och personalutbildning inom denyrkesinriktade rehabiliteringen.Regeringen föreslår under punkt B 3 (s. 95--99) att riksdagen1. godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inomanslaget Yrkesinriktad rehabilitering för budgetåren 1997 och1998 som regeringen förordar,2. godkänner att högst av medlen under anslagetfår användas för insatser under anslaget A 1Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader,3. till Yrkesinriktad rehabilitering för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på 1 159 484 000 kr.Regeringen har under anslaget A 1 Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader förordat att upp till 75 miljoner kronorav under anslaget anvisade medel skall kunna användas förinsatser inom den yrkesinriktade rehabiliteringen om dettabedöms ge ett bättre resultat än förmedlingsinsatser förmotsvarande belopp. På motsvarande sätt föreslås att upp till 25miljoner kronor av anslaget under anslaget B 3. Yrkesinriktadrehabilitering skall få användas till arbetsförmedlingsinsatserom detta bedöms ge ett ur sökandesynpunkt bättre resultat änAmi-insatser för motsvarande belopp.Regeringen anför vidare att ett besparingskrav på statligkonsumtion fram till bör gälla för denyrkesinriktade rehabiliteringen. Detta innebär att anslaget år1998 skall ha justerats ned med 103 miljoner kronor.Vänsterpartiet kan enligt motion A287 (yrk. 26) inteacceptera de hårdhänta besparingarna på . Besparingarnabegränsar institutens möjligheter att aktivt arbeta för attförhindra att människor slås ut från arbetslivet. Det måsteenligt motionen även i det nuvarande ekonomiska läget vara enprioriterad uppgift. vill därför tillyrkesinriktad rehabilitering /96 anvisa 50 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit.Utskottet delar regeringens uppfattning att ettbesparingskrav på statlig konsumtion bör gälla för denyrkesinriktade rehabiliteringen fram till budgetåret 1998.Förslaget tillstyrks alltså.Utskottet tillstyrker likaledes förslaget om att upp till 25miljoner kronor av anslaget skall få användas tillarbetsförmedlingsinsatser om det bedöms ge ett bättreresultat än Ami-insatser. Det bör understrykas att denflexibilitet som förslaget innebär skall utgöra ett led irehabiliteringen av arbetshandikappade.Utskottet föreslår att anslaget av , med avslagpå motion A287 i motsvarande del, anvisas med det belopp somregeringen har begärt.Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet1994/95 Anslag 1 0001995/96 Prop. 1 000I enlighet med regeringens förslag under punkt B 4 (s.99--102) bör anslaget till den intäktsfinansierade delen avAmi-verksamheten (s.k. arbetslivstjänster) anvisas med ettformellt belopp av 1 000 kr.Särskilda åtgärder för arbetshandikappade1993/94 Utgift 6 257 135 866 Reservation 779 211 1831994/95 Anslag 7 123 169 0001995/96 Prop. 10 808 081 000varav 7 205 387 000 beräknat för --juni 1996Den övervägande delen av anslaget används för att bekostalönebidrag, dvs. lönesubventioner till enskilda och offentligaarbetsgivare som ger anställning åt arbetshandikappade. I övrigtbekostar anslaget bidrag till arbetshjälpmedel åt handikappade isamband med anställning, arbetsbiträde och näringshjälp, dvs.finansiell hjälp åt handikappade som startar egen verksamhet.Sedan föregående budgetår betalas också utbildningsbidrag tillinskrivna vid från anslaget.Regeringen föreslår under punkt B 5 (s. 102--110) ibudgetpropositionen att riksdagen1. godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inomanslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade förbudgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar,2. till Särskilda åtgärder för arbetshandikappade /96 anvisar ett reservationsanslag på 10 808081 000 kr.Lönebidrag m.m.I propositionen anför regeringen att inte heller de åtgärdersom avser handikappade kan undantas från besparingskrav.Reglerna för anställning med lönebidrag föreslås ändrade så attdet mer tydligt framgår att högsta bidragsnivåerna skallförbehållas personer med svåra funktionshinder. Det är fråga omarbetslösa som är berättigade till insatser enligt lagen(1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förarbetslösa som på grund av långvarig och svår psykisk sjukdominte tidigare haft kontakt med arbetslivet eller varit bortafrån arbetslivet samt för arbetslösa med mer änett svårare funktionshinder.För sökande som inte tillhör de nu nämnda gruppernafunktionshindrade föreslås lönebidrag fr.o.m. /96utgå med högst och fr.o.m. med högst av lönekostnaden för den anställde. Besparingseffekten närförslaget har genomförts fullt ut beräknas till 400miljoner kronor (18 månader).I propositionen föreslås vidare att utbildningsbidraget tillinskrivna vid , som inte är berättigade till ersättning frånarbetslöshetskassa, sänks. Dagpenningen föreslås utgå med 245 krper dag i stället för . Sänkningen av utbildningsbidragetberäknas innebära en nettobesparing på (12mån).Centerpartiet motsätter sig dels i motion A244 (yrk. 31), delsi kommittémotion So294 (yrk. 12) av m.fl. denföreslagna sänkningen av lönebidragen eftersom förslagetentydigt kommer att leda till att människor går från arbete tillarbetslöshet eller förtidspension. Regeringens förhoppning om enbesparing på under /96 pålönebidragen uteblir därför enligt motionärerna. I Centernsbudgetalternativ minskas kostnaden för arbetslöshetsförsäkringeni motsvarande mån.Vänsterpartiet anser i motion A287 (yrk. 27) att riksdagenbör avslå regeringens förslag till inriktning avbesparingsåtgärder inom B 5-anslaget för budgetåren 1997 och1998. Partiet vill anslå mer pengar än regeringen tillinskrivna vid och till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade.Utskottet gör följande bedömning. Före införandet av deflexibla lönebidragen tillämpades ett system medolika bidragsnivåer för olika kategorier arbetsgivare. Systemetsutformning hade en historisk orsak. Höga bidrag utgick tillstatliga myndigheter och allmännyttiga organisationer beroendepå att dessa arbetsgivare tidigare hade kunnat anordna statligtarkivarbete där AMS stod för hela lönekostnaden. Lägre bidragutgick till andra arbetsgivare på grund av att dessa hade kunnatanställa arbetshandikappade i halvskyddad sysselsättning, därbidragsnivån var väsentligt lägre. När de skilda stödformernaslogs samman utan att bidragsnivåerna förändrades nämnvärtuppstod olika villkor för olika arbetsgivare.Enligt de nuvarande reglerna om flexibla lönebidrag fastställsbidragen i de enskilda fallen i förhandlingar mellanarbetsförmedling och arbetsgivare. Med reformen ville manåstadkomma ett bidragssystem som anpassar lönesubventioneringentill de handikappades personliga förutsättningar. Den som har enbetydande nedsättning skall kunna omfattas av ett högrelönebidrag än den som kan göra en större arbetsinsats. Bidragetsstorlek skall alltså inte bestämmas av arbetsgivarens ekonomiskamöjligheter att svara för lönekostnader utan av denarbetshandikappade sökandens förutsättningar.Ett uttalat mål med införandet av det flexibla lönebidragetvar att bidragsnivåerna generellt skulle sänkas så att flerpersoner kunde få lönebidragsanställningar inom tilldeladmedelsram.Riksrevisionsverket har i sin rapport 1994:4 gjort enutvärdering av det flexibla lönebidraget. I rapporten sägs bl.a.följande.Antalet nyanställningar med lönebidrag har ökat stadigt sedandet flexibla lönebidraget infördes. Detta skall bl.a. ses motbakgrund av att arbetsmarknaden för handikappade krymper och attdet oftare krävs ett lönebidrag för att en arbetshandikappadskall kunna få ett arbete. Flexibiliteten när det gällerbidragsnivåerna har sannolikt medfört att möjligheterna förgravt handikappade att få en lönebidragsanställning har ökat.AMS har i sin årsredovisning redogjort för hur degenomsnittliga bidragsnivåerna utvecklats hos olika kategorierarbetsgivare.Av redovisningen framgår bl.a. att den genomsnittligabidragsnivån beräknat på samtliga arbetsgivarkategorier förkvarstående i flexibelt lönebidrag ökat från i januari1992 till . Antalet personer som börjat ettarbete med lönebidrag har ökat markant från 401 personer permånad i genomsnitt under /89 till 1 058 igenomsnitt under innevarande budgetår. Det ärenbart hos statliga arbetsgivare eller motsvarande resp.försäkringskassan som den genomsnittliga bidragsnivån liggeröver 90 %.Utskottet delar regeringens uppfattning att i det rådandeekonomiska läget inte ens åtgärder som avser arbetshandikappadekan undantas från besparingskrav.Den förändring som föreslås beträffande lönebidragetmotiveras främst av besparingsskäl men utskottet anser attförslaget i flera avseenden anknyter till de intentioner somriksdagen ställde sig bakom när det flexibla lönebidragetinfördes.Sänkningen av bidragstaket till och därefter avlönekostnaden föreslås således inte gälla arbetslösaarbetshandikappade som omfattas av lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS). Förslaget föreslåsheller inte gälla arbetslösa som på grund av långvarig och svårpsykisk sjukdom inte tidigare haft kontakt med arbetslivet ellervarit borta från arbetslivet . Slutligenföreslås ett undantag för arbetslösa med mer än ett svårarefunktionshinder.Det är enligt utskottet bra att det tydliggörs att de högstabidragsnivåerna skall förbehållas arbetslösa med svårafunktionshinder. Utskottet anser att regeringen bör följa vilkaeffekter den föreslagna sänkningen av lönebidragstaket får förkategorin gravt handikappade som inte omfattas av LSS-lagen ochom så erfordras återkomma till i frågan.När det flexibla lönebidraget infördes förutsattes dengenomsnittliga bidragsnivån sjunka. Utvecklingen har blivit denmotsatta. Förslaget om en sänkning av lönebidragstaket kommeratt leda till en sänkning av den genomsnittliga bidragsnivån.Även på den punkten stämmer förslaget således med vad riksdagentidigare uttalat.Utskottet ställer sig med det anförda bakom inriktningen avdet förslag till besparingsåtgärder som föreslås ipropositionen. Motionerna A244 (c), A287 (v) och So294 (c)avstyrks härmed i berörda delar.I två motioner från enskilda s-ledamöter skisserasalternativa lösningar för hur lönebidraget skall utformas.En smidigare lösning till samma kostnad kan enligt LilianVirgin och () i motion A257 (yrk. 2)uppnås om den genomsnittliga bidragsnivån bestäms till 90resp. De ideella organisationerna kan pådet sättet undgå de negativa effekterna av att högsta tillåtnalönebidrag sänks till och sedan av lönekostnaden.Utskottet anser att förslaget i motion A257 om en högstatillåten genomsnittlig bidragsnivå väcker en rad frågor om hurförslaget är tänkt att realiseras. Är det meningen attgenomsnittsberäkningen skall avse lönebidragen i hela landeteller hos en viss arbetsgivare eller avses lönebidragen för enviss individ sett ? Utskottet bedömer att ettsystem innebärande en genomsnittsberäkning för hela landetkommer att innebära stora tillämpningsproblem förarbetsförmedlingen. Hur skall man i ett enskiltlönebidragsärende kunna veta vilken bidragsnivå som äracceptabel utan att riksgenomsnittet i slutändan överskrids?Utskottet anser att förslaget som det presenterats intekan läggas till grund för lagstiftning och avstyrker därförbifall till motion A257 i här berörd del.Bo Nilsson och () framhåller i motion A289(yrk. 2) att regeringens förslag att sänka nivån på lönebidragenkan få allvarliga konsekvenser för personer med svårafunktionsnedsättningar som inte tillhör den prioriteradegruppen. De båda motionärerna skisserar en alternativ modell sominnebär att det vid anställningstillfället inte skall vara någottak för lönebidraget men att bidraget därefter trappas ned tillden nivå som motsvarar handikappets svårhetsgrad.Utskottet ser ingen fördel med det i motion A289skisserade förslaget. Tvärtom anser utskottet att det är bättreur den funktionshindrades och arbetsgivarens synvinkel omlönebidraget och därigenom arbetsgivarens kostnader föranställningen klargörs från början. Motion A289 i berörd delavstyrks därmed.I motionen (yrk. 3) understryks vidare behovet av enlångsiktig lösning på handikapporganisationernas möjligheter attanställa personal med lönebidrag.Utskottet kan konstatera atthandikapporganisationernas problem med anledning av deflexibla lönebidragen har aktualiserats motionsledes underen följd av år. Vid frågans behandling föregående riksmöteanförde utskottet i sitt av godkända betänkande1993/94:AU12, rskr. 190, att utskottet inte var berett attförorda en återgång för handikapporganisationernas del till detlönebidragssystem som gällde före den 1 juli 1991.Utskottet redovisade också att när systemet med deflexibla bidragen infördes förutsåg att arbetsgivare somtidigare fått höga lönesubventioner skulle få räkna medgenomsnittligt lägre bidrag. (1990/91:AU12, rskr. 282)ställde sig vid det tillfället bakom en handlingslinje sominnebar att man utgick från att arbetsförmedlingarna skullekomma att agera på ett sådant sätt att enskilda människor inteskulle behöva råka illa ut. Förmedlingarna ansågs ha allaförutsättningar att bedöma de arbetsmarknadsmässigakonsekvenserna för de berörda anställda.Den ståndpunkt intagit medförde att det fr.o.m. den1 infördes en ny bestämmelse i 17 a § ilönebidragsförordningen (1991:333). Regeln innebär att det vidomprövning av bidrag som beviljats före börbeaktas om en minskning av lönebidraget kan medföra en påtagligrisk för att den anställde inte får behålla anställningen.Utskottet är mot den nu redovisade bakgrunden inte berett attföreslå någon särlösning av frågan förhandikapporganisationernas del. Utskottet avstyrker därmedbifall till motion A289 i berörd del.ArbetshjälpmedelBidrag till arbetsbiträde kan lämnas med högst 50 000 krper år till en arbetsgivare som anställer en handikappad ellerhar en handikappad anställd. Bidraget kan också lämnas i vissaandra fall. Tanken med bidraget är att det skall göra detmöjligt för den handikappade att med hjälp av bidraget utföra istort sett normala arbetsinsatser.Hans Andersson m.fl. (v) föreslår i kommittémotion A262 atttaket för bidrag till arbetsbiträde knyts till basbeloppet ochatt det för nästa budgetår sätts till 2,5 basbelopp motsvarande89 . Förändringen föranleder förslag om ökade anslag.Vänsterpartiet föreslår också att bidrag till arbetsbiträdeskall kunna lämnas även för handikappade som har anställning medlönebidrag (yrk. 1) samt slutligen att begränsningsregeln slopassom innebär att lönebidrag och bidrag till arbetsbiträde intefår överstiga den totala lönekostnaden (yrk. 2).Även och () i motion A289 (yrk. 4)föreslår en vidgad bidragsgivning som innebär att bidrag tillarbetsbiträde skall lämnas till handikappade med lönebidrag.Motionärerna vill även slopa den beloppsmässigabegränsningsregeln för kombinerade bidrag.Utskottet erinrar om att huvudregeln är att lönebidraginte får lämnas för arbetshandikappade för vilken beviljatsbidrag till arbetsbiträde. Regeln är inte undantagslös.Lönebidrag får lämnas för gravt handikappade med behov avpersonlig hjälp på arbetsplatsen och som därför hararbetsbiträde. I sådana fall av kombinerade bidrag får densammanlagda bidragssumman inte överstiga lönekostnaden (inkl.lönebikostnader) för den handikappade.Utskottet är inte berett att föreslå att bidragsgivningenvidgas och avstyrker förslagen i motionerna A262 (v) och A289(s) i här aktuella delar.MedelsanvisningenRegeringen föreslår sammantaget för nästa budgetår ett anslagtill Särskilda åtgärder för arbetshandikappade på 10 808,0miljoner kronor.Centerpartiet vill enligt motion A244 (yrk. 32 delvis) minskaanslaget till lönebidrag med . Anslaget harinte utnyttjats fullt ut . Pengarna föreslåssatsas för att öka antalet anställda vid vill i motion A287 (yrk. 28) att tillSärskilda åtgärder för arbetshandikappade satsar 204 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslagit.Elver m.fl. i kommittémotion A286 (yrk.30) anser att under anslaget skall anvisa 500 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslagit eller 11 308 000 000 kr.För att finansiera de förändringar förordatbeträffande arbetsbiträden föreslår m.fl. iVänsterpartiets kommittémotion A262 (yrk. 3) att riksdagenanslår ytterligare utöver vad partiet begärti motion A287.Utskottet har ovan förordat den inriktning och deförslag till förändringar beträffande de särskilda åtgärdernaför arbetshandikappade som regeringen förespråkat. Utskottetanser att bör anvisa anslag till Särskilda åtgärderför arbetshandikappade med det belopp regeringen föreslagit.Motionerna A244 (c), A262 (v), A286 (fp) och A287 (v) avstyrksdärmed i berörda delar.Bidrag till Aktiebolag1993/94 Utgift 4 804 000 0001994/95 Anslag 4 900 297 0001995/96 Prop. 7 074 628 000varav 4 716 419 000 beräknat för --juni 1996Från anslaget utgår bidrag till för att täckamerkostnaderna i verksamheten med skyddat arbete m.m. samt tillföretagsgruppens fastighetsförvaltning.Regeringen föreslår under punkt B 6 (s. 110--117) attriksdagen1. godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inomanslaget Bidrag till för budgetåren 1997 och1998 som regeringen förordar,2. till Bidrag till för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 7 074 628 000 kr.Föreslagna besparingsåtgärder rörande SamhallEnligt regeringen bör de riktlinjer som lagts fast avriksdagen för gälla även för /96.Resultatkravet bör dock anpassas till att /96 är18 månader långt. skall således erbjuda minst 47,85miljoner arbetstimmar och andelen anställda som övergår tillarbete utanför bolaget skall uppgå till eller på årsbasis.