bet · GI01KrU28 · 1995-05-18 00:00:00 — Själva satsar vi på under de kommande årenmed 200 miljoner på att bygga ut parken för att kunna ta emotfler gäster.Jag tror att det också är viktigt att staten med en aktivnäringspolitik skapar förutsättningar för attbesöksattraktionerna, de kommersiella, typ nöjesparker, för sinverksamhet får samma förutsättningar som boendet och resandet.Jag tänker då naturligtvis på momsen. Det hör kanske inte hit,men jag kunde inte undvika att ta tillfället i akt att nämnadet. Vi skulle därmed också få likställda förutsättningar medEuropa i övrigt.Genom en väl utvecklad besöksnäring, med väl utveckladebesöksattraktioner, vare sig de är skapade av naturen eller avmänniskan, lägger vi grunden till en god turistisk utveckling,som kan marknadsföras rejält.Tom Beyer: är ett bolag somägs av organisationer och företag som verkar för att drakongresser och konferenser till och till . Imin profession har jag haft förmånen att arbeta medbesöksmarknadsföring i hela mitt liv. Jag har också imässverksamhet, genom att jag är verkställande direktör iStockholmsmässan, arbetat i mässråd, som arbetar församtliga stora mässor i , vilka också är en viktig del avbesöksmarknaden.Jag tänkte närmast, herr ordförande, uppehålla mig vid den delom turismen som rör dem som inte betalar själva utan som reserpå annans bekostnad och som också är en väldigt viktig gruppturister. Det satsas i hela världen miljarder i anläggningar ochmarknadsföring för att just denna typ av turism genererar såstora mängder pengar. De personer som på detta sätt kommer hitpå en kongress eller en mässa omsätter ohyggligt mycket mer ände som reser runt på egen bekostnad. Det är väl, somrepresentanten för huvudstaden på nämnde,storstadsregionerna som är de primära målen när man först kommerin på mässor eller kongresser, men man har alltid ett programför besök i landet i övrigt före eller efter konferenserna --detta vet alla som har åkt på konferenser.Jag tycker att förslaget i regeringens proposition är bra, menjag skulle vilja hemställa om att den berörda myndigheten i sitthandlingsprogram och sina föreskrifter också tar med attmarknadsföringen delas vad gäller uppdragsresenärer, dvs. sådanasom reser på andras bekostnad, och sådana som reser på egenbekostnad.Slutligen vill jag, liksom många andra här redan har påpekat,poängtera att det i det här sammanhanget krävs en långsiktighetoch dess värre också mer pengar. Alla vill ha mer pengar, men pånågot sätt måste man se till att öka marknadsföringsbeloppet,och det måste finnas en långsiktighet i den satsning som görs.En kongress planläggs ungefär mellan fem och innan denavhålls. Det visar litet grand på vilken uthållighet ochframförhållning man måste ha.Jag hoppas därför att resurserna skall kunna omfördelas, såatt det, i likhet med vad som är fallet i och ,blir mer pengar till marknadsföring, ungefär 200 eller 250miljoner kronor. Det är ett rimligt belopp i det härsammanhanget.Bengt : Två personer som korsar ijeans och gymnastikskor kan vara två knäkirurger från NyaZeeland som har en kongressledig dag. Varför börjar jag så här?Jo, ni får inte glömma att turistmöjligheterna finns inom helabesöksnäringen. De här nämnda knäkirurgerna spenderar upp emot3 per dag.Mitt arbete går ut på att få så många internationella mötensom möjligt förlagda till framför allt de svenska storstäderna,och de här mötena skapar alltså möjligheter även i ,, , etc. Här skall ni få några exempel:I sommar fattas tre internationellt viktiga kongressbeslut. År1999 blir det kongress för 5 000 reumatologer. Vi slåss motKöpenhamn, och . möts 7 000 specialister pååderförkalkning. Vi slåss mot , och . År2001 möts 9 000 immunologer. Vi slåss mot , ,och . Samtliga dessa tre genererar i dagenspenningvärde i omsättning mer än . Det är trestora exportaffärer som direkt gynnar svenskt näringsliv ochskapar sysselsättning.Vad behöver vi? Vi behöver en kontinuerlig, trovärdig,övergripande Sverigemarknadsföring, som inte minst talar omföljande: är ett land som finns. Det finns ett antal svenskarsom tror att vi är den mest kända medelpunkten på jorden. står för morgondagens turistupplevelser. är mer prisvärt än vad det någonsin har varittidigare.Vi måste begripa att konkurrensen där ute är både stenhård ochhänsynslös. Alla knep är tillåtna, och jag garanterar att ingetannat land kommer att tala om att har blivit betydligtbilligare och att det är ett fantastiskt land att besöka.Det är bra att staten går in och tar ett övergripande ansvar,bra att propositionen vidgar det traditionella turistbegreppetoch också nämner betydelsen av kongresser, mässor, idrotts- ochkulturarrangemang.Inger Harlevi: Till att börja med vill jag uttrycka minbelåtenhet med propositionen. Den visar tydligt att ministerntar till sig näringens synpunkter och önskemål. Det är ocksåglädjande att läsa i propositionen att regeringen ser turismensom en viktig pusselbit i många olika sektorer av samhället.Turistinformationen utomlands måste uppfattas somkonkurrensneutral och ha officiell stämpel. Annars blir vi intetillförlitliga. Beträffande information via telefon torde modernteknik kunna betyda stora effektiviseringar. ochAustraliens verksamheter kan tjäna som goda exempel. Det ärviktigt att den personal som finns ute på respektiveutlandsmarknad fungerar som katalysatorer för näringen, så attproduktutveckling och trendanpassning gagnar svensk turismsutveckling.Svensk turism består av många små företag, vars personligaomsorger om gästen ger mycket av karaktären åt svensk turism.Det är viktigt att dessa små aktörer känner att de allt efteregen förmåga har möjlighet att delta i marknadsföringen. De bådabranschorganisationerna har lagt fram ett konkret förslag tillatt bilda en gemensam organisation. Det är vår förhoppning attvi därmed skall bli en självklar samtalspartner, som densmåskaliga turistnäringens företrädare.Den nya myndigheten bör ha sitt säte i . Det är härden skall vara spindeln i ett stort nät. Det innebär däremotinte att alla som producerar tjänster måste sitta i Stockholm.Inte minst från gotländskt håll vill vi visa att det tack varemodern teknik är möjligt att bo och verka i glesbygd och arbetanationellt och internationellt.Vi är ännu långt ifrån jämbördiga med våra grannländer när detgäller disponibla pengar för marknadsföring. Men som PeterForssman sade: Se turistpengarna som en investering, och betänkatt ju mer den svenska kronan dalar, desto mindre får vi förinsatserna i utlandet. Det är också min förhoppning att turismensamverkar med andra sektorer i samhället, inte minst med övrigexportindustri. Det ger ett positivt resultat, och effekten blirpå så sätt vida större än det ringa belopp som anvisas ipropositionen. Se till så att så mycket som möjligt av pengarnagår till marknadsföring och så litet som möjligt tilladministration.Viktigt är också att svensk turistnäring inte tappar tempo vidövergången mellan nuvarande och kommande organisation. Vitappade både tempo och anseende förra gången, när Turistrådetlades ner. Låt inte det upprepas! Sätt inte käppar i hjulet förplanerad verksamhet. om kontinuiteten, och gör eventuellaförändringar successivt.Claes : Jag ser regeringens proposition som en mycketvälkommen och förtroendefull markering för turismen som näring.Målet för regeringens turistpolitik -- en hög attraktionskraftoch en långsiktigt konkurrenskraftig näring -- har allachanser att uppnås, under förutsättning att samtliga aktörer,offentliga som privata, med internationell, nationell, regionaloch lokal verksamhet, förutsättningslöst granskarhittillsvarande samverkansformer, med tanke på branschensbegränsade finansiella och personella resurser.Statens uppgift bör primärt vara att skapa förutsättningar förturistnäringen, liksom andra näringsgrenar, att utvecklas. Dessaförutsättningar skapas , bl.a. genom bildandet avsamordningsmyndigheten för forskning, kompetensutveckling,utbildning, osv. Härigenom får svensk turistnäring en bättre basför målgrupps- och marknadsinriktade försäljningsinsatser medhög träffsäkerhet. Dagens diffusa kampanjtänkande får vika förprofessionell kunskap och marknadssegmentering.Alla i salen vet att dagens turistströmmar till största delenstyrs av olika valutors värdeutveckling, säkerheten i olikaregioner, den allmänna prisnivån på destinationen och detreserelaterade skattetrycket på destinationen. Därför är detviktigare än någonsin att turistnäringen liksom svensk klassiskexportindustri har bra på fötterna när det gäller kunskap ommarknadsbearbetning och försäljning. Detta innebär inte att jaggenerellt förkastar reklam, men så länge som svensk turistnäringinte har konkurrenskraftiga resurser över en tidsrymd avsju--bör inte reklam utan kunskapsanvändning vara detprimära i verksamheten.Jag hälsar även regeringens förslag till turistinformation iutlandet välkommet. Jag ser emellertid väsentligabesparingsmöjligheter i fördjupad samverkan mellan svenskautlandsmyndigheter, såsom ambassader och konsulat, och andrakontor. En annan möjlighet, som nämnde, ärinsatser av modern , kopplat tillinformationscentraler. Och varför inte förlägga dessa tillsvensk glesbygd? Detta är möjligt för flygbolag och bilbolag, sådet borde också vara möjligt för turistnäringen. På det sättetsparas väsentliga belopp.Den operativa marknadsföringen via det planerade statligaturistbolaget i samverkan med näringen garanterar skapandet avbättre och mer neutrala förutsättningar än vad som är fallet idagens mindre lyckade situation. I dagens läge dammsuger ettprivat statsfinansierat företag marknadens samtliga små ochmedelstora aktörer på medel för Sverigekampanjer, pressreleaser,mässor, osv., något som i dagens ett mycket stort antalprivata företag kan utföra. Den operativa marknadsföringen bör,där så kan ske, koordineras med exportråds verksamhetoch med svensk utlandsindustri och andra aktörer.Sammanfattningsvis: Satsa på svensk turism! Här finns mångaprofessionella aktörer. Satsa på att skapa goda förutsättningari samverkan med andra intressenter.Barbro : Jag representerarutlandsmarknaderna och har arbetat i Storbritannienmed svensk turism. var vi en del avLondonambassaden. På turistråds tid hade vi egnalokaler och egen verksamhet. Vi delar sedan litet mer än två årkontor med och har ett väl fungerande samarbete medde officiella Sverigerepresentationerna, som möts månatligen påambassaden och där informerar varandra om aktuella projekt.Den turistiska verksamhet jag leder lever i en helt egeninfrastruktur, ett branschunikt system. Min viktigaste uppgiftär att skapa en ökad försäljning av resor till . Minaviktigaste samarbetspartner på marknaden är rederier, flygbolag,press och researrangörer, som är vår branschs grossister. Jaghar kontakt med de cirka hundra nationella turistorganisationersom finns i , vilka alla är där för att föra fram sinadestinationer i samma nätverk som vi. Konkurrensen är stenhård.Under 1994 investerade utländska turistråd i marknadsföring enbart i . Det görman för att skapa och uppehålla efterfrågan. , Finlandoch satsar större resurser än på utländskamarknader, vilket skapar en skev konkurrenssituation. Ett starktönskemål vore att få arbeta på lika villkor.Med våra mycket begränsade resurser är vi kreativa ochkostnadseffektiva för att kunna konkurrera och upprätthålla vårverksamhet. Vi driver en framgångsrik pressbearbetning, därresultatet i form av resereportage i tidningar och TV genererarefterfrågan. Liksom andra turistkontor besvarar vi mångadetaljerade konsumentförfrågningar. Vi ger också service tillåterförsäljarledet med produktinformation och material.Vi arbetar i ett avgränsat nätverk. Pressbearbetningeninvolverar t.ex. inte samma journalistkontakter som UD. Vårkunskap och företagsneutralitet är viktig förresejournalisterna. Utan våra partner i branschen kostar dettaarbete minst fem gånger så mycket. Resejournalistiken har heltandra kommersiella inslag, och dessa är oförenliga med denpolicy som UD har.Vi har en viktig samordningsuppgift. Vi samlar Turistsverige,så att alla aktörer visar upp sig under en gemensam identitet,vare sig det gäller mässor, kampanjer eller utbildning förresebyråledet. Vi besitter ett kunnande som vi ställer till desvenska intressenternas förfogande. Vi ser dessa konsulttjänstersom en del i ett system av åtgärder, ett aggregat där varje delstöttar den andra. Konsumentkampanjer, mässdeltagande,pressbearbetning, researrangörskontakter, informationsmaterialpå landets språk -- allt måste finnas för att sälja de svenskaprodukterna.Med ett väl fungerande huvudkontor får vi utomlands en samladservice för att kunna bearbeta press, säljled och konsumenteroch en ekonomihantering. Vi får bl.a. underlag för pressreleaseroch marknadsövergripande material. Huvudkontoret är den enhetsom skapar och samlar kontakter och ger oss möjligheter attträffa svenska intressenter. Den svenska resenäringen är våruppdragsgivare på tio olika marknader och kan inte alltid hadirekt kontakt med tio olika kontor.Slutligen: Efter alla mina år på en utlandsmarknad kan jagkonstatera en sak, nämligen att det land som via sin nationellaturistorganisation är bäst på att stöda researrangörer,resebyråer och massmedier samt har resurser att samla sin näringi samordnade, tydliga annonskampanjer, det landet får framgång.Per-Johan Orrby: En av delmålsättningarna för Next StopSweden har varit att skapa en liten och effektiv operativorganisation som är anpassad till sitt uppdrag. Vi hareftertänksamt och försiktigt rekryterat handplockad kunnigpersonal i och utomlands. Vi tycker faktiskt att vi harlyckats. Det finns arbetsglädje och framtidstro iorganisationen. Alla sliter hårt med sina olika arbetsuppgifterför att främja svensk turism.Den balans som måste finnas mellan s.k. basverksamheter, somsäljled, press och konsumentbearbetning samt reklam ochkampanjer, fungerar väl. Varför blir då en sådan här verksamhetändå så kontroversiell? Jag vill framför allt peka på tre skälsom ligger i själva förutsättningarna för vårt uppdrag.Det första skälet är medfinansieringskravet. Vårt uppdrag frånstaten har inneburit krav på 50--50-medfinansiering frånnäringen på hela vår omsättning. För att man skall kunna klaraett sådant mål krävs konsekvens. All information omdestinationer och kommersiella produkter måste betalas. Kommeren del med utan kostnad faller systemet snart samman. Statenspengar går endast till övergripande profilmarknadsföring. Dethandlar om prisläget, naturen, traditioner, historia,allemansrätten etc. Resultatet blir mer kommersiellaproduktioner men också en mer marknadsanpassad marknadsföring.Det blir de som tror sig kunna få framgång -- dvs. de som harprodukter som passar på en marknad -- som satsar och är med. Desmå aktörerna får bli synliga genom delar av bokningsbaraprodukter eller som en del av destinationens aktiviteter ochmångfald. Att introducera ett nytt arbetssätt tar tid. Men vitror att den inslagna vägen är riktig. Detta arbetssätt ärinternationellt vedertaget och gängse bland nationellaturistråd, som dock alltid har haft sin organisation betald avstaten. Vi har finansierat delar av organisationen med hjälp avs.k. påslag på kampanjerna. Det har skapat onödiga problem ochifrågasatts av många.Det andra skälet till att det uppstår kritik är att vissa intetycker att en samordnad marknadsföring är viktig. De menar attdet vore bättre om de statliga pengarna användes som bidrag tillutvalda kommersiella eller regionala aktörers verksamheter, såatt deras produkter får en bredare Sverigeprofil. Resultatetblir, som var och en förstår, en mycket splittrad identitet förSverige, för att inte tala om den grannlaga uppgiften att väljade aktörer som skall få detta förtroende.Det tredje skälet till att kritik uppstår är att man harfelaktiga förväntningar och okunskap om vårt uppdrag. Man harkort sagt önskat allt som det gamla turistrådet gjorde och litettill. Man har kritiserat oss för att vi inte har utfört dessaarbetsuppgifter, dvs. uppgifter som varken staten eller näringenhar varit beredda att betala för.Vi tror emellertid att detta nya bolag med små justeringarframgångsrikt kan jobba vidare utifrån gjorda erfarenheter. förändringsprocess, som vi har gått igenom under de tresenaste åren, är alltid smärtsam och har sina motståndare. Dettar tid, och vi behöver politikers stöd och tilltro om vi skalllyckas.Vi har bara tagit de första stegen till att göra tillett framgångsrikt turistland. Vår grundprodukt är bra. Men vi måste i högre grad än anpassa våraprodukter för internationell försäljning, och vi behöver få flerföretag och destinationer och inte minst staten att kraftfulltengagera sig i utlandsförsäljningen. Vi behöver också liknandekonkurrensvillkor som våra nordiska grannar har, vilket mångahar varit inne på.Den proposition som har lagts fram andas expansion, och denskapar nya förväntningar som den innehållerytterligare nedskärningar. Statens satsningar på turismen har påkort tid gått från en bra bit över 100 miljoner till nuföreslagna 50. Det är viktigt att förväntningarna anpassas tillvad som är realistiskt på en sådan nivå.Tack!Ordföranden: är nu klara med den inledande omgången.Tanken är att vi nu skall få möjlighet att sträcka på benen ochta en kopp kaffe i korridoren här utanför.Min klocka är nu fem över ett. Vi ses här igen tjugo över ett,enligt min klocka.Ordföranden: Då får jag be er att inta era platser. Jagtror att de flesta är informerade om att utskottets ledamöter nuskall få tillfälle att ställa frågor. Vi skall försöka ställakorta frågor, och förhoppningsvis får vi korta svar. Jag vill beledamöterna att tala om vem de riktar frågan till, så att deninte blir så allmänt hållen.I den mån det finns färdigskrivna anföranden kan ni lämna indem. Det underlättar för stenograferna när de skall skriva utprotokollet.Jag skall med senilitetsprincipens rätt börja med att ställaen fråga. Jag vill rikta mig till och också till Inger.Ni diskuterade båda två den nya organisationen och trodde attden skulle kunna bli bra. Men sade att det kan finnas enrisk att det blir en tempoförlust. Hon sade exempelvis att viinte får tappa tempo . Ni vill alla ha mer resurser; det vetvi. Men hur vet ni att den här organisationen kan bli bättre?Vad har ni saknat i den gamla organisationen som ni får i dennya? Jag vill veta litet mer precist vad ni tycker.Jag ställer frågan till just er två, eftersom uppgiftär att sälja vid ett av turistkontoren och stårför en viktig del av mottagarorganisationen i . Ni harlitet olika roller i det här sammanhanget.Barbro! Vad säger du?Barbro : Först och främst hoppasnaturligtvis vi som jobbar inom branschen utomlands att det medden nya organisationen skall bli bättre och att uppdraget mellanstaten och näringen skall bli tydligare.Jag jobbar mycket ihop med de svenska officiellarepresentanterna i och ser var det kan finnas möjlighetertill samverkan och samordning. Det behövs, som du sade, mermedel. I propositionen är budgeten på för detförsta verksamhetsåret. Då är det klart och tydligt att vi intehar samma utrymme för att genomföra kampanjer, aktivabearbetningar, som våra nordiska kolleger har.Vi har alla små och effektiva kontor i jämförelse med vårakolleger. Det är angeläget att inte förlora tempot och attbehålla kontinuiteten. Jag tror att det i den nya organisationenär bra att marknadsundersökningarna sätts ihop medmarknadsbolaget. Jag tycker att det är viktigt att detta knytssamman.Det går inte att sälja en produkt enbart med kunskap eller attmed datateknik föra ut den till vårt återförsäljarled, dvs. De fungerar inte på det sättet. De användersina datorer till att boka resor, inte till att informera.Jag ser positivt , eftersom jag vet att Sverigehar en bra utveckling såväl som 1996 och 1997. Detbehövs mera medel, så att man, som Tom Beyer sade, kan dravidare med både affärsresenärerna och turistresenärerna.Inger Harlevi: Jag säger precis som . Jag tycker attden nya organisationen, som det talas om i propositionen, medfören mycket större tydlighet. har vi nu haft ett ledmellan den som har plånboken, dvs. staten, och den som skallutföra uppdraget. Det har inte varit bra för någon. Det ärviktigt att få tillbaka litet av "myndighetsprofilen", somTuristrådet hade. Den behövs på utlandsmarknaden. Den har vårakonkurrentländer. Det handlar om den officiella stämpeln påturistinformationen och turistkontoret. Tydligheten när detgäller statens roll i det hela är viktig också för oss somlevererar produkterna.För tre år sedan sades både personal och lokaler upp. Detinnebar röra, oreda och allmän kalabalik på utlandsmarknaderna.Varken privatkunder, researrangörer eller journalister visstevart de skulle vända sig och hur det skulle bli. är Sverigepå nytt etablerat på marknaderna. Då är det viktigt att manfortsätter. De förändringar som man vill göra skall man görasuccessivt, precis som jag sade tidigare, men man skall inte drai någon broms just nu.Elisabeth : Jag skulle vilja rikta min fråga tillUlf . Vi moderater har ju varit intresserade avexportrådsmodellen också på detta område. Det finns mångaaspekter, men jag skall begränsa mig till ett par.Hur anser du att den organisationsmodellen skulle kunnaanpassas till den här verksamheten? Sedan undrar jag litet omexportrådsmodellen i förhållande till ett utvidgat djuparesamarbete med det övriga . Detta hänger ihop med det somBarbro var inne på, nämligen samarbetet med olikaorganisationer. Det handlar ju om en väv där olika verksamheterär integrerade i varandra.Ulf : Herr ordförande! När man talar om enexportrådsmodell kan man konstatera att kan antamånga skepnader och bygga på många olika principer. Det harväxlat under de senaste fyra fem åren.Den nuvarande exportrådsmodellen tycker jag i allt väsentligtär bra. Det måste jag väl säga, eftersom jag själv delvis stårfadder till den proposition som ligger till grund för den. Menäven sett från min nya utgångspunkt som chef för jag att ett grundläggande drag är bra, nämligen samverkanmellan stat och näringsliv. Jag tycker att det är någonting somvisat sig vara bra i exportrådsmodellen. Jag tror att det ärnågot som man har hämtat inspiration ifrån när det gällerturistmodellen.För det andra har vi samfinansieringen. Jag tror att det ärviktigt att branschen satsar egna pengar. Då får man ett prov påaktionernas värde. Med den proposition som den dåvaranderegeringen lade fram 1992 om halverades anslagettill . Det kandiskuteras om det var för mycket eller inte. Det byggde påfilosofin att viktigare aktioner inom ramen för ett samlatprojekt skall medfinansieras eller helfinansieras av näringenberoende på projektens karaktär. Därmed får man ett test på attde verkligen behövs.Sedan vill jag gärna nämna ett tredje element iexportrådsmodellen. Jag var litet inne på det i mitt inledandeanförande. I den proposition som ligger till grund förExportrådets nuvarande verksamhet trycks det mycket hårt påsamverkan med andra organ utomlands. Det betyder att Exportrådetarbetar genom egna kontor, handelskammare i utlandet, dvs.privata organisationer från vilka vi köper tjänster. Vi arbetargenom ambassader, konsulat och genom delegationer. Vi arbetaräven genom konsulter utomlands, dvs. privata företag.Jag tror att man alltmer måste se till behovet av samverkanför att minska de fasta kostnaderna, men även därför att detfinns synergieffekter när uppträder i olika skepnader påen marknad. Jag vill gå ett steg längre och säga att den bildsom uppvisar utomlands ofta är förvirrande för enutlänning, och utlänningen är ofta kunden. För kunden är detfullständigt oväsentligt om det är , ,ambassaden eller Investeringsfrämjandet som står för den härtjänsten eller står för informationen.Det väsentliga för en utlänning är om han vänder sig till ensvensk instans för att få information och stöd för en uppgift.Jag menar att det är viktigt och riktigt att turismen ochExportrådet har olika identiteter på hemmaplan, men dettabehöver inte speglas utomlands annat än när det är funktionelltmotiverat. Det finns väldigt många modeller. Det finns inte enmodell som passar för alla marknader.