bet · GI01FiU13 · 1995-03-23 00:00:00 — Utskottet har heller ingen erinran mot debesparingskrav som i budgetpropositionen föreslås gälla för SCB.Det finns emellertid anledning att framhålla att förutsättningarna förstatistikproduktionen i och med medlemskap i påtagligt harförändrats. Statistiken spelar en viktig roll som underlag för den politik sombedrivs inom EU. Som anförs i propositionen skulle ett drygt 50-tal rättsakterpå statistikområdet implementeras . Som en följd avmedlemskapet tillkommer ytterligare ett 20-tal rättsakter som är relevanta förSverige. De områden som berörs är ekonomisk och finansiell statistik,arbetsmarknadsstatistik, energi- och industristatistik, statistik överjordbruk, skog och fiske, utrikeshandel och betalningsbalanser samt statistiköver företag, tjänster, transporter och miljö. Med den nya ansvarsfördelningensom gäller för statlig statistik kommer därför förutom SCB även andramyndigheter att involveras i det europeiska integrationsarbetet påstatistikområdet.Vidare framhålls i propositionen att anpassningen av statistiken till har kunnat göras med små förändringar av uppgiftslämnandetför svenska företag och hushåll. För statistik över handel med varor ochtjänster mellan medlemsländerna är dock förändringarna mer omfattande. Märkbaraanpassningar har också genomförts i statistikbearbetningarna. En följd av denomfattande regelgivningen på statistikområdet är dessutom att utrymmet föromprioriteringar inom SCB:s anslag begränsas.Vid utskottets utfrågning med generaldirektören för SCB i anslutning tillbehandlingen av detta ärende framhöll generaldirektören att SCB kommer att inomanslagsramen åläggas att finansiera vissa -- ännu inte helt preciserade --utbyggnader av statistik som följer av EU-medlemskapet. Detta, tillsammans medneddragningen av anslagen för SCB under nästa budgetperiod, kan komma attinnebära att befintlig statistik måste skäras ned. Vilken statistik som i såfall berörs -- och i vilken utsträckning -- kan inte anges. Någon samladbedömning av den verksamhetsmässiga innebörden av budgetförslaget för SCB kandärför inte göras.UppdragsverksamhetenSCB:s uppdragsverksamhet svarade /94 för av verketshela omsättning. Denna verksamhet gav ett överskott på ,vilket innebär att SCB:s ackumulerade överskott nu uppgår till 33 miljonerkronor.Beslutet om ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken innebär attuppdragsverksamheten förväntas öka kraftigt fr.o.m. /95. SCB harredan vidtagit vissa åtgärder, t.ex. utbildning av personalen, för att anpassasina rutiner till de nya kraven. SCB bör fortsätta med översynen ochanpassningen av sina rutiner.I propositionen framhålls att regeringen kommer att ta ställning till hur detackumulerade överskottet bör disponeras först efter att SCB inlämnatytterligare underlag.Utskottet tillstyrker att SCB anvisas ett anslag på tilluppdragsverksamheten för /96.En ny låginkomstutredningI motionerna Fi411 av m.fl. (v), Fi413 av SusanneEberstein m.fl. (s), Fi415 av m.fl. (s) samt So489 avGudrun m.fl. (v) framförs krav på att en låginkomstutredning tillsätts.I motionerna Fi411 (v) och So489 (v) anförs att klyftorna i samhället ökar.Sverige som en gång präglades av en utveckling mot jämlikhet har, menarmotionärerna, varit inne i en motsatt utvecklingsprocess mot etttvå-tredjedelssamhälle. Processen accentueras av den offentliga sektornsbudgetproblem och av den nedskärningspolitik som förs. Enligt motionärerna ärdet mot den bakgrunden angeläget att tillsätta en ny låginkomstutredning.I motionerna Fi413 (s) och Fi415 (s) framhålls att i tider av ekonomiskåtstramning uppstår alltid en intensiv diskussion om vilka grupper som drabbasmest vid förändringar i det sociala trygghetssystemet. Någon riktig analys avfördelningsproblem har enligt motionärerna inte gjorts.Det saknas ett samlat underlag för det politiska beslutsfattandet i dessafrågor.Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att det saknas underlagför en kvalificerad analys och diskussion av fördelningsfrågorna.Inkomstfördelningfrågorna har löpande följts upp i långtidsutredningarna. 92 fick fördelningsfrågorna en genomträngandebelysning. Förutom i huvudbetänkandet skedde detta i bilaga 8 Långsiktigaperspektiv på inkomstfördelningen och bilaga 9 Segregation -- ett svensktdilemma. I LU 95 behandlas inte fördelningsfrågorna i någon särskild bilaga.Däremot belyses dessa frågor i olika avsnitt i LU 95:s huvudbetänkande (set.ex. LU 95 kap. 2, 8 och 10).Som utskottet framhöll i förra årets statistikbetänkande (1993/94:FiU15) gerockså inkomstfördelningsundersökningen (HINK) och den totalräknadeinkomststatistiken ett omfattande datamaterial som möjliggör studier avinkomst- och förmögenhetsutvecklingen för alla grupper i samhället. Förinkomståren 1978, 1983, 1984, 1985, 1988 och 1992 har urvalet utökats i vadavser de mest förmögna hushållen.Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om att Kommittén förutvärdering av skattereformen (, Fi 1990:08) kommer att redovisa sin analysav skattereformens fördelningspolitiska effekter . Detstatistiska material som finns tillgängligt för består emellertid endastav uppgifter fram t.o.m. . Någon utvärdering av de senast vidtagnaförändringarna i transfererings- och skattesystemen kan emellertid intepåbörjas förrän aktuell statistik föreligger.Fr.o.m. finansplan har regeringen lämnat en fördelningspolitiskredogörelse. Inom har en databas utvecklats i samarbete medSCB -- FASIT (Fördelnings-Analytiskt Statistiksystem för Inkomster ochTransfereringar) -- för framtagande av statistikuppgifter. Denna kan ävenutnyttjas för att simulera effekter av bl.a. antagna regelförändringar iskatte- och transfereringssystemet.Med hjälp av FASIT kan kostnaderna av planerade åtgärder beräknas samtidigtsom utfallet för olika grupper i samhället kan belysas, t.ex. med uppdelning påsocio-ekonomisk grupp, inkomstklasser, familjer med eller utan barn. Somhuvudsakligt dataunderlag används den tidigare nämnda HINK-undersökningen. Inomdepartementet sker en fortlöpande utveckling av FASIT och hithörandemodelltillämpningar.Inom har ett välfärdsprojekt påbörjats med syfte attkartlägga hur det svenska samhället och välfärden har förändrats. Utifrån dekunskaper som en sådan kartläggning ger, och med de restriktioner somsaneringen av ekonomin innebär, kommer välfärdspolitiken att vidareutvecklas.Arbetet, som kommer att pågå under större delen av innevarande mandatperiod,skall bedrivas öppet och utåtriktat. Resultaten av kunskapsinhämtandet kommerfortlöpande att redovisas och debatteras. Erfarenhetsutbyte med andra länderkommer att vara en viktig del av projektet.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrks motionerna Fi411 (v),Fi413 (s), Fi415 (s) och So489 (v) yrkande 7.Företagens uppgiftslämnandeI motion Fi416 av m.fl. (c, m, fp, kds) att företagensuppgiftslämnande är betungande och innebär stora belastningar särskilt för demindre företagen. Ambitionen bör vara att uppgiftslämnandet bör minska.I motionen framförs önskemål om minskat uppgiftslämnande främst genom bättresamutnyttjande av centrala statistik- och företagsregister. Vidare föreslås attinformationen till uppgiftslämnarna görs bättre om hur registren skallanvändas.Som utskottet ser det måste det vara en självklar utgångspunkt förmyndigheternas uppgiftshämtning att minimera belastningen på företagen. Detmåste i detta sammanhang dock konstateras att det tidigare ochEU-medlemskapet ställer nya och ändrade krav på inhämtning av uppgifter förstatistik från företagen. SCB driver emellertid i detta hänseende en iförhållande till mycket återhållsam linje.Verket arbetar med bl.a. olika statistiska metoder för attbegränsa företagens uppgiftslämnande till den officiella statistiken. Detgäller t.ex. samordning av urval samt bättre urvalsplanering och mindre urval.Varje nytt förslag med krav på uppgiftslämnande måste dessutom beredas iFöretagens uppgiftslämnardelegation (FUD).I likhet med motionärerna vill utskottet i detta sammanhang framhålla viktenav att ett samutnyttjande av de centrala registren förutsätter klara regler föratt kraven på sekretess och integritet skall bli väl beaktade. Utskottet harfrån regeringen erfarit att det på statistikområdet kommer ettförslag som reglerar de statliga statistikregistren och dess användning.Därvid kommer även en ändring i sekretessförordningen att föreslås som gör detmöjligt för statistikansvariga myndigheter att samutnyttja register förofficiell statistikproduktion. Vidare kan nämnas att SCB baserarhuvudparten av sin uppgiftsinsamling på befintliga administrativa uppgifter ochäven i övrigt aktivt arbetar med att begränsa uppgiftslämnandet t.ex. genomsamordnade urval.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motion Fi416(c, m, fp, kds).Lokalisering av SCB till ÖrebroI motionerna Fi404 av och (c, v) ochFi410 av m.fl. (s) förordas att SCB:s hela verksamhetlokaliseras till . I motion Fi410 (s) föreslås en utredning om ekonomiskaoch verksamhetsmässiga förutsättningar att förlägga SCB i sin helhet tillÖrebro samt att vidhåller sitt tidigare fattade beslut om att minst55 % av de anställda skall vara placerade i Örebro.Utskottet har vid ett flertal tillfällen och (1993/94:FiU15) behandlat motionsyrkanden med samma innebörd som i den nuaktuella motionen.Som utskottet framhöll i här nämnda betänkande har nuvarande uppdelning avSCB:s verksamhet på flera orter medfört komplikationer i vissa avseenden menockså fördelar. Den delade verksamheten har t.ex. inneburit stora fördelargenom att SCB därigenom har tillgång till två regionala arbetsmarknader.Verksamheten i har utvecklats väl. är av storbetydelse för kontakten med användare och kunder i . Dennaaspekt har blivit än mer värdefull i och med att ansvaret för den offentligastatistiken lagts ut på ett tjugotal sektorsansvariga myndigheter. Huvuddelenav dessa finns i Stockholmsregionen.I budgetpropositionen framhålls att restriktioner som utgör hinder för attanpassa verksamheten till de ekonomiska förutsättningrna, med bl.a. krav påbesparingar och ökad effektivisering, bör undvikas. En sådan restriktion är denav beslutade procentuella fördelningen av personalantalet mellanStockholm och . Mot bakgrund av att verksamheten nu är så väl etableradpå bägge orterna bör ett så detaljerat krav inte längre vara styrande.Utskottet delar denna uppfattning.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi404 (c, v) och Fi410 (s). beträffande miljöräkenskaperatt avslår motionerna 1994/95:Fi407 yrkande 1, 1994/95:Jo604yrkande 2, 1994/95:Jo664 yrkandena 10 och 11 samt 1994/95:Jo689 yrkande 1,2. beträffande generationsräkenskaperatt avslår motion 1994/95:Fi417 yrkandena 1--3,3. beträffande det obetalda arbetet i nationalräkenskapernaatt avslår motion 1994/95:A807 yrkande 24,4. beträffande totalprisindexatt avslår motion 1994/95:Fi408.5. beträffande statistik om resandet i Sverigeatt avslår motionerna 1994/95:Fi405 och 1994/95:Fi414,6. beträffande riktlinjer för besparingsarbetet inom SCBatt godkänner de riktlinjer för besparingsarbetet inom SCB somförordats iproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt D 7 yrkande 1,7. beträffande anslag till : Statistik, registeroch prognoseratt med bifall tillproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt D 7 yrkande 2till : Statistik, register och prognoser /96 under sjunde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på494 ,8. beträffande anslag till : Uppdragsverksamhetatt med bifall tillproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt D 8till : Uppdragsverksamhet för /96under sjunde huvudtiteln anvisar ett anslag på ,9. beträffande en ny låginkomstutredningatt avslår motionerna 1994/95:Fi411,1994/95:Fi413, 1994/95:Fi415 och 1994/95:So489 yrkande 7,res. 1 (v)10. beträffande företagens uppgiftslämnandeatt avslår motion 1994/95:Fi416,11. beträffande lokalisering av SCB till Örebroatt avslår motionerna 1994/95:Fi404 och 1994/95:Fi410.res. 2 (v)den 23 mars 1995På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit:Jan (),Per (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),Per (),(),() ochLars (). En ny låginkomstutredning (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med"Utskottet delar" och på s. 13 slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse:I fyra motioner Fi411 (v) och So489 (v) samt Fi413 (s) och Fi415 (s) väcksförslag om att tillsätta någon form av samlad levnadsnivåutredning medinriktning på låginkomsttagare och jämförliga grupper. till den tidigare låginkomstutredningen. Utskottet kan konstatera att detredan finns ett omfattande material kring dessa frågor och att utredningsarbeteäven pågår på vissa områden.Mot bakgrund av den offentliga sektorns budgetproblem och de åtgärder somvidtagits av riksdag och regering för att minska de finansiella obalansernafinns en risk för att samhället kan komma att utvecklas i en riktning motfördjupade inkomst- och förmögenhetsklyftor. Utskottet delar motionärernas oroför att det svenska samhället, som präglades av enutveckling mot jämlikhet, kan vara inne i en motsattutvecklingsprocess. får allt större grupper av långtidsarbetslösa,förtidspensionärer och socialhjälpstagare. På arbetsmarknaden finns tydligatecken på ökade löneskillnader. Segregationen i boendet följer alltmer intebara sociala utan även etniska gränser. Dessa utvecklingstendenser skapar intebara sociala spänningar utan också kulturella, moraliska och demokratiskaproblem.Det gäller nu att klara den dubbla uppgiften att sanera de offentligafinanserna och att motverka de tendenser som beskrivits ovan, dvs. att intebara sanera statsfinanserna utan också att tillgodose kravet påfördelningspolitisk rättvisa. För att klara denna målsättning finns enligtutskottets mening behov av ett samlat och mera fördjupat underlag som behandlarsituationen för låginkomsttagare och andra jämförliga grupper. Utskottet anserdärför att övervägande skäl talar för att en ny och samlad låginkomstutredningborde tillkallas.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionerna Fi411 (v)och So489 (v) yrkande 7 och förordar att regeringen tillsätter en nylåginkomstutredning. Med det anförda torde även motionerna Fi413 (s) och Fi415(s) vara tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande en ny låginkomstutredningatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi411 och 1994/95:So489yrkande 7 samt med anledning av motionerna 1994/95:Fi413 och 1994/95:Fi415 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Lokalisering av SCB till (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med"Utskottet har" och slutar med "och Fi410 (s)" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att SCB:s verksamhet nu är väletablerad i och fungerar bra. Utskottet ser därför med oro på förslageti budgetpropositionens bilaga 8 om att slopa kravet på att av deanställda skall finnas i . Om detta principbeslut överges kan det kommaatt leda till att SCB:s verksamhet i successivt dras ned. Utskottetanser att de regionalpolitiska skälen för en lokalisering av SCB i dess helhettill är lika bärande som när tog principbeslutom att av verksamheten skulle förläggas till . Övervägandeskäl talar därmed för att detta principbeslut bör kvarstå. För att uppnå såvälregionalpolitiska mål som eventuella effektivitetsvinster kan det dock finnasskäl att i särskild ordning utreda möjligheterna att lokalisera hela ellerhuvuddelen av SCB:s verksamhet till Örebro.Utskottet tillstyrker sålunda motion Fi410 (s).dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande lokalisering av SCB till Örebroatt med bifall till motion 1994/95:Fi410 och med anledning avmotion 1994/95:Fi404 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om utredning om en lokalisering av helaverksamhet till . Sammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 2Utfrågning 3Utskottet 3Inledning 3Krav i motioner på en ny eller utbyggd statistik inom vissa områden 4Miljöräkenskaper 4Generationsräkenskaper 7Det obetalda arbetet i nationalräkenskaperna 8Totalprisindex 9Statistik om resandet i 10Anslag till 10Statistik, register och prognoser 10Uppdragsverksamheten 11En ny låginkomstutredning 12Företagens uppgiftslämnande 13Lokalisering av SCB till 14Hemställan 15Reservationer1.En ny låginkomstutredning (mom. 9) (v) 162. Lokalisering av SCB till (mom. 11 (v)17