bet · GI01KU32 · 1995-03-14 00:00:00 — Anslag till statschefen och regeringen I betänkandet behandlas regeringens förslag till ett nyttsamlat anslag för statschefen som skall ersätta tidigare treanslag. Enligt förslaget bör anslaget benämnas Kungliga hov- ochslottsstaten och anvisas som ett ramanslag. I betänkandetbehandlas också regeringens förslag till medelstilldelning förstatschefen om och för regeringen om samt fyra motioner från allmänna motionstiden. Utskottettillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna. Tillbetänkandet har fogats tre reservationer, (v), (m) samt (v, mp). 1994/95:100 bilaga 2 A 1 vari yrkas att tillKungliga hov- och slottsstaten för /96 anvisarett ramanslag på 107 465 000 kr.1994/95:100 bilaga 2 B 1 vari yrkas att tillRegeringskansliet m.m. för /96 anvisar ettramanslag på 2 . 1994/95:K201 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av att fiske- och sjöfartsfrågor samordnas i sammadepartement.1994/95:K209 av m.fl. (v) vari yrkas2. att till Kungliga hov- och slottsstaten /96 anvisar ett ramanslag på ellersåledes mindre än vad regeringen föreslår.1994/95:Fi218 av m.fl. (v) vari yrkas6. att till m.m. för budgetåret1995/96 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit.1994/95:Jo259 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att under anslaget B 1 i bilaga 2till budgetpropositionen 1994/95:100 anvisa ett i förhållandetill regeringens förslag minskat anslag med ienlighet med vad som anförts i motionen. StatschefenPropositionenRegeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på till Kungliga hov- och slottsstaten, varav 71 210 000kr är beräknat för --juni 1996.Ifrågavarande anslag har anvisats som treolika anslag under anslagsgrupperna A. Kungliga hovstaten och B.Kungliga slottsstaten. Under /95 har sammanlagt70 anvisats under anslagen (prop. 1993/94:100, bil.2, bet. KU29, rskr. 234).Från anslaget Hans Maj:t Konungens och det Kungliga husetshovhållning finansieras statschefens officiella funktioner. Häriingår bl.a. fr.o.m. innevarande budgetår kostnader för denkungliga familjens officiella resor. Från anslaget De kungligaslotten: Driftkostnader betalas driftkostnader för de kungligaslotten utom rent fastighetsunderhåll. Från anslaget Kungligahusgerådskammaren finansieras vidare underhåll och vård av dekonstverk, möbler och andra inventarier i de kungliga slottensom tillhör staten men disponeras av kungen. Husgerådskammarenförvaltar även de Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd avmöbler, konst och konsthantverk samt administrerarBernadottebiblioteket.Riksmarskalksämbetet har i sin anslagsframställning redovisaten översyn av organisationen vid de kungliga hovstaterna.Översynen har syftat till att effektivisera arbetet och på siktminska de administrativa kostnadernas andel av den totalabudgeten. De för verksamheten gemensamma arbetsuppgifternakommer att samlas i avdelningar under riksmarskalken. Förkostnader som har samband med förändringsarbetet yrkarRiksmarskalksämbetet ca . ,som reviderat Kungliga slottsstaten, har inte haft någrainvändningar med anledning av revisionen.Regeringen anser att alla medel bör anvisas under ett nyttanslag på statsbudgeten med anledning av den omorganisation avde kungliga hov- och slottsstaterna som harredovisat. Anslaget bör enligt regeringen benämnas Kungliga hov-och slottsstaten och anvisas som ett ramanslag.Vidare påpekar regeringen att det i proposition 1994/95:25 harredovisats att besparingar kommer att göras i den statligaverksamheten. Enligt regeringen bör hov- ochslottsförvaltningarna liksom den statliga förvaltningen i övrigtfå vidkännas ett besparingskrav . Regeringenanför att anslaget till de kungliga hov- och slottsstaterna vidutgången av bör ha minskats med sammanlagt 5,4miljoner kronor. Minskningen bör fördelas på budgetåren 1995/96med , 1997 med och 1998 med1,. Eftersom den redovisade omorganisationen avde kungliga hov- och slottsstaterna initialt medför vissakostnader och först förväntas medföra minskadeadministrativa kostnader, bör enligt regeringen besparingskravetför /96 minskas med för att istället tas ut budgetåret 1998.Enligt regeringen har innevarande års anslag räknats upp införnästa budgetår med pris- och löneomräkning (3,4 miljonerkronor).MotionenI motion 1994/95:K209 av m.fl. (v) anförs attsparbetinget på anslaget Kungliga hov- och slottsstaten påknappt är alltför blygsamt i jämförelse medmånga andra nedskärningar. Motionärerna hävdar attverksamheterna kan minskas med ytterligareutan att det -- så länge monarkin kvarstår -- går ut över derepresentativa uppgifterna.Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot regeringens förslag om ettnytt samlat anslag för statschefen benämnt Kungliga hov- ochslottsstaten. Det nya anslaget bör, som föreslagits, anvisas somramanslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillanslagsberäkning för statschefen. Detta innebär att utskottetavstyrker motion 1994/95:K209, yrkande 2, om en lägremedelstilldelning än vad regeringen föreslagit.Utskottet vill framhålla vikten av att regeringensanslagsberäkning redovisas på ett sådant sätt att den ger etttillräckligt underlag för bedömning av medelsbehovet.För att underlätta uppföljning och utvärdering i detta avseendebör regeringen fortsättningsvis i budgetpropositionen redovisahur tilldelade medel har använts.Regeringen -- organisationsfrågor m.m.InledningI 7 kap. 1 § regeringsformen föreskrivs bl.a. att det förberedning av regeringsärenden skall finnas ett regeringskansli ivilket ingår departement för skilda verksamhetsgrenar samt attregeringen fördelar ärendena mellan departementen.Regeringskansliet består avStatsrådsberedningen och tretton departement samt det gemensammaförvaltnings- och arbetsgivarorganet Regeringskanslietsförvaltningskontor.I grundlagspropositionen (prop. 1973:90 s. 181) anfördes attregeringen bör ges en mycket vidsträckt möjlighet att bestämmaregeringens sammansättning och formerna för fördelningen avuppgifterna inom regeringskretsen. Det ansågs inte motiverat atti regeringsformen eller i annan lag ange ramar för antaletstatsråd eller antalet departement. Enligt propositionentillförsäkras på ett tillfredsställande sätt ettinflytande över dessa frågor genom reglerna om riksdagensanslagsmakt. KU 1973:26 s. 34 f.)anslöt sig till de allmänna principer om regeringensarbetsformer och dessas reglerande i grundlag som föreslagits ipropositionen.Av det föregående framgår att regeringen själv beslutar omindelningen i departement, medan förfogar överanslagsmakten. Enligt tidigare ordning innebar detta attriksdagen anvisade anslag till varje departement. År 1994beslutades emellertid att en ny anslagsstruktur förregeringskansliet skulle införas (prop. 1993/94:100 bil. 2, bet.KU29, rskr. Den nya anslagsstrukturen innebär att anslagentill departementen och övriga delar, anslagentill utredningar m.m. samt ytterligare ett anslag med näraanknytning till verksamheten i har förtssamman till ett samlat ramanslag fr.o.m. /95.Anslaget till , i vilket ingår såvälUtrikesdepartementet som utrikesrepresentationen, utgör dockäven fortsättningsvis ett eget anslag. Vid behandlingen avförslaget om en ny anslagsstruktur anfördekonstitutionsutskottet bl.a. att den nya ordningen skullemöjliggöra en ökad flexibilitet i fråga om regeringskanslietsorganisation och arbetsformer som det markerades attregeringen skulle vara en samlad resurs för beredningen avregeringsärenden.MotionenEnligt motion 1994/95:K201 av () bör fiske-och sjöfartsfrågor samordnas i samma departement. Motionärenframhåller sjöfartens betydelse för landet som en näring av storomfattning. Vidare anför motionären att fiskets utövare iSverige känt sig arbeta i motvind och medregeringar som man ansett inte till fullo stått upp till försvarför fiske- och konservindustrins önskemål och problem. Såvälfiskenäringen som konservindustrin kommer enligt motionären attgynnas av EU-inträdet. Det finns dock många problem kvar förfiskenäringen som behöver lösas. Enligt motionären skulle vidaremiljöfrågorna hanteras på ett mer aktivt sätt om fisket deladeplats med sjöfarten.Utskottets bedömningSom redogjorts för i det föregående ankommer det på regeringenatt själv besluta om formerna för sitt arbete. Utskottetavstyrker därför motion 1994/95:K201.Regeringskansliet m.m. -- medelstilldelningenInledningVid behandling av regeringens förslagtill medelsanvisning för vad avser innevarandebudgetår framhöll utskottet vikten av att regeringensanslagsberäkning redovisas på ett sådant sätt att den ger etttillräckligt underlag för bedömning av medelsbehovetutan att kompletterande uppgifter behöver inhämtas (bet.1993/94:KU29). Utskottet angav att t.ex. medelsbehovet förutredningsverksamheten, som utgör cirka en femtedel av dettotala medelsbehovet, bör kunna anges mer bestämt än som varfallet i föregående års anslagsberäkning. Enligt utskottet vardet vidare av värde att, i den mån besparingar beräknas kunnagöras, detta framgår av redogörelsen. Utskottet framhöll ocksåatt det var av vikt att regeringen, i enlighet med nuvarandeinriktning med tyngdpunkt på uppföljning och utvärdering,fortsättningsvis i budgetpropositionen redovisar hur tilldelademedel använts.PropositionenRegeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på2 till m.m.För innevarande budgetår står ca 1 tillregeringens förfogande för de ändamål som tillgodoses frånanvisat ramanslag och på tilläggsbudgeten anvisade medel. Avdetta belopp har ca , dvs. ungefär ensjättedel, avsatts för utredningsverksamhet, huvudsakligen inomkommittéväsendet. I kommittéberättelsen (skr. 1994/95:103), somöverlämnats med budgetpropositionen, lämnas enredovisning av kostnaderna för pågående och under år 1994avslutade kommittéer och för utvecklingen av kostnaderna förkommittéväsendet totalt sett under de senaste budgetåren.Regeringen anger att det som en följd av regeringsskiftet haruppkommit kostnader för Statsrådsberedningen och departementenför avgångsvederlag m.m. Kostnaderna, som under innevarandebudgetår beräknas till ca , har intebudgeterats i förväg och ryms inte under det anvisade anslaget.Regeringen anför att den avser att för ändamålet besluta om enmerutgift på anslaget i den utsträckning det behövs.Regeringen framhåller att EU-medlemskap fårvittgående konsekvenser för arbetet i hela den svenskastatsförvaltningen, men framför allt i . Detkommer enligt regeringen att ställas ökade krav på kunskaper ocharbetsinsatser när verksamheten vidgas till ett mer omfattandeinternationellt samarbete än . Stora resursermåste avdelas för att nära följa verksamheten inom deinternationella organen och för att åstadkomma ett effektivtsvenskt deltagande i dessa organ. Vidare anför regeringen attdet pågår stora omställningar inom hela den offentligasektorn. Avregleringar, delegering av beslutanderätt samtfortsatt utveckling av mål- och resultatstyrningen förutsätteratt rollfördelningen och samverkansformerna mellan regeringenoch förvaltningsmyndigheterna omprövas och förnyas. Enligtregeringen ändrar också bolagiseringar och utsättandet av vissstatlig verksamhet för konkurrens förutsättningarna förregeringskansliets ledning av den statliga förvaltningen. Motdenna bakgrund anser regeringen det vara uppenbart attmöjligheterna att fortlöpande anpassa regeringskanslietsorganisation och arbetsformer till de krav som ställs på denhögsta ledningen av statsförvaltningen måste vara stora. I dennautvecklingsprocess är det enligt regeringen viktigt att ta tillvara de möjligheter som den moderna informationsteknikenerbjuder, även om detta initialt kräver betydande investeringari anläggningstillgångar för förvaltningsändamål. Ocksåutvecklingen av personalens kompetens måste ha hög prioritet.Regeringen anför att trots de stora krav som kommer att ställaspå har anslaget för nästa budgetår -- medundantag av vissa delar -- beräknats med utgångspunkt i deteffektivitetskrav på statsförvaltningen om som kommer tilluttryck i årets budgetförslag när det gäller utgifter förstatlig konsumtion. Enligt regeringen uppgår besparingen pådetta anslag till ca . Regeringen anför attden vidare avser att i kommande budgetpropositioner lämna sådanaförslag till anslagsanvisningar att anslagsnivån till budgetåret1998 ytterligare skall sänkas.Regeringen påpekar att under föregående gavregeringen till känna vad bostadsutskottet anfört i betänkandet1993/94:BoU15 om organisationen av de bostadspolitiska frågornai (rskr. 1993/94:258). Tillkännagivandetinnebär att det -- även om det ankommer på regeringen själv attavgöra hur den vill organisera sitt arbete -- enligt riksdagensmening borde inrättas ett bostadsdepartement eller att deärenden som handlades inom det tidigare Bostadsdepartementetanförtroddes åt ett särskilt statsråd. Regeringen anför attstatsministern redan vid dess tillträde förordnade statsrådetJörgen att vara föredragande i regeringen i ärenden omsåväl bostadsväsendet som byggnadsväsendet. Efter den 1 januari1995 handläggs båda dessa ärendegrupper inomNäringsdepartementet. Regeringen anser att en viktig del avsyftet med tillkännagivande därigenom hartillgodosetts. Enligt regeringen beräknas förändringarna intebehöva leda till ett ökat medelsbehov.MotionernaI motion 1994/95:Fi218 av m.fl. (v) hemställsatt skall anvisa mindre tillanslaget m.m. än vad regeringen harföreslagit. I motionen anförs att också regeringen måste bärasin del av bördan i tider när alla grupper drabbas hårt avåtgärderna för att sanera statsfinanserna. Motionärerna finnerinte den stora anslagsökningen för regeringskanslietmotiverad.I motion 1994/95:Jo259 av m.fl. (m) hemställs attriksdagen skall anvisa mindre till anslagetRegeringskansliet m.m. än vad regeringen har föreslagit. Imotionen anförs att den internationella kontaktverksamhetenförbättras som en följd av EU-medlemskapet. De politiskakontakterna mellan och EU samt de olika medlemsländernakommer att bli tätare. får enligt motionärerna möjlighettill medbestämmande, regeringen deltar i ministerrådsmötena ochfår tillsätta egna tjänstemän i kommissionen. Mot bakgrund avdetta och det stora behovet av besparingar anser motionärernaatt antalet lantbruksråd bör minskas. bör därför minskas med isyfte att minska utgifterna för Jordbruksdepartementet.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning för . Detta innebär attutskottet avstyrker yrkandena i motionerna 1994/95:Fi218,yrkande 6, och 1994/95:Jo259, yrkande 1, om en lägremedelstilldelning än vad regeringen har föreslagit.Fråga om ändring i ordenskungörelsen (1974:768)Beslut om utmärkelser i form av ordnar -- Serafimerorden ochNordstjärneorden -- meddelas av Kungl. , på förordav regeringen. För verksamheten gäller ordenskungörelsen(1974:768) och de av Kungl. den 17 december 1974fastställda stadgarna för Kungl. Regeringen informerar i propositionen om enkommande ändring av ordenskungörelsen som enligt regeringen börträda i kraft den 1 juli 1995.Regeringen anför att utmärkelser inom Serafimerordern enligtordenskungörelsen endast kan tilldelas utländska statschefereller därmed jämställda. Av detta följer att en svensk statschefeller blivande sådan inte kan tilldelas den orden som kantilldelas statschefer och därmed jämställda i andra länder.Vidare konstaterar regeringen att en blivande svensk statschef-- som kommer att vara ordens stormästare -- inte själv kan bärade insignier som hör till den orden vilkens stormästare haneller hon är. Detta förhållande är enligt regeringeninkonsekvent och torde vara främmande för internationell praxis.Regeringen anser därför att bestämmelsen i ordenskungörelsen börändras så att Serafimerordern kan tilldelas inte bara utländskastatschefer och därmed jämställda utan även deras svenskamotsvarigheter. beträffande Kungliga hov- och slottsstatenatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga 2punkt A 1 och med avslag på motion 1994/95:K209 yrkande 2till Kungliga hov- och slottsstaten för /96under första huvudtiteln anvisar ett ramanslag på 107 465 000kr,res. 1 (v)2. beträffande fiske- och sjöfartsfrågoratt avslår motion 1994/95:K201,3. beträffande m.m.att med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga 2punkt B 1 och med avslag på motionerna 1994/95:Fi218 yrkande 6och 1994/95:Jo259 yrkande 1 till m.m. /96 under första huvudtiteln anvisar ettramanslag på 2 704 095 000 kr.res. 2 (m)res. 3 (v, mp)den 14 mars 1995På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), WidarAndersson (s), (m), (s), BirgittaHambraeus (c), (), (), BarbroHietala (), (), (),(), (), () ochNils (). Kungliga hov- och slottsstaten (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Utskottet tillstyrker" och slutar med "regeringenföreslagit" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening får det av regeringen föreslagnasparbetinget på anslaget Kungliga hov- och slottsstaten ansesalltför lågt i jämförelse med de nedskärningar som kommer attdrabba statsförvaltningen. Därför bör, i överensstämmelse medvad som anförs i motion K209, anslaget för Kungliga hov- ochslottsstaten bestämmas till ett lägre beloppän vad regeringen har föreslagit.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande Kungliga hov- och slottsstatenatt med bifall till motion 1994/95:K209 yrkande 2och med anledning av proposition 1994/95:100 bilaga 2 punkt A 1till Kungliga hov- och slottsstaten för /96under första huvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,2. m.m. (mom. 3), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet tillstyrker" och slutar med "har föreslagit" bortha följande lydelse:Utskottet konstaterar att medlemskap i kommer attresultera i tätare politiska kontakter mellan och EUsamt de olika medlemsländerna. Mot bakgrund av detta och detstora behovet av att besparingar görs i den statligaförvaltningen finns det enligt utskottets mening anledning attminska antalet lantbruksråd. En sådan minskning innebär mindreutgifter för . Därför bör, i enlighet medvad som föreslås i motion 1994/95:Jo259, yrkande 1, anslaget förregeringskansliet m.m. bestämmas till ett 5 miljoner kronorlägre belopp än vad regeringen föreslagit.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande m.m.att med bifall till motion 1994/95:Jo259 yrkande 1och med anledning av proposition 1994/95:100 bilaga 2 punkt B 1samt med avslag på motion 1994/95:Fi218 yrkande 6 tillRegeringskansliet m.m. för /96 under förstahuvudtiteln anvisar ett ramanslag på 2 699 095 000 kr.3. m.m. (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet tillstyrker" och slutar med "har föreslagit" bortha följande lydelse:Enligt utskottets mening måste även regeringen bära sin del avbördan vad gäller statsfinansernas sanering. Mot denna bakgrundkan storleken av den anslagshöjning som regeringen föreslår inteanses motiverad. Därför bör, i överensstämmelse med vad somanförs i motion 1994/95:Fi218, yrkande 6, höjningen av anslagetRegeringskansliet m.m. bestämmas till ett 15 miljoner kronorlägre belopp än vad regeringen föreslagit.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande m.m.att med bifall till motion 1994/95:Fi218 yrkande 6och med anledning av proposition 1994/95:100 bilaga 2 punkt B 1samt med avslag på motion 1994/95:Jo259 yrkande 1 tillRegeringskansliet m.m. för /96 under förstahuvudtiteln anvisar ett ramanslag på 2 .