bet · GI01JoU23 · 1995-05-18 00:00:00 — Utöver de kemikalier som kundeurskiljas i samband med medlemskapsförhandlingarna finnsåtskilliga andra som har sådana egenskaper att användningen avdem bör begränsas eller upphöra. Kommissionen har påbörjat ettarbete med att inhämta uppgifter för att bedöma riskerna medkemiska ämnen och produkter. Som regeringen konstaterar bör desvenska erfarenheterna av riskbegränsningsarbetet kunna ledatill ett offensivt EU-arbete för begränsningar av skadligakemiska ämnen och produkter.Försiktighetsprincipen och substitutionsprincipen, dvs. attbyta ut farliga ämnen mot mindre farliga om sådana finns atttillgå, skall vara vägledande i arbetet med kemikaliekontrollen.Det gäller således att få en avsevärt ökad tillämpning avsubstitutionsprincipen och försiktighetsprincipen i fråga omsåväl allmänkemikalier som bekämpningsmedel. Som framhålls iskrivelsen är det av stor betydelse att fåsubstitutionsprincipen inskriven i det nya direktivet ombekämpningsmedel som används utanför jordbrukssektorn,biociddirektivet.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att de riktlinjer somregeringen angivit för det svenska arbetet med kemikaliekontrollinom EU i viktiga avseenden överensstämmer med motionärernasyrkanden. Den stora utmaningen framöver ligger i att kunnafortsätta att ytterligare utveckla kemikaliekontrollen inom EUefter de riktlinjer som tillämpas i . Det är mycketangeläget att EU har en hög ambitionsnivå för kontrollen avkemikalier och bekämpningsmedel. måste därför varapådrivande i EU:s arbete inom kemikaliekontrollen, framför allti och i kommissionens arbets- ochexpertgrupper. Regeringens avsikt att etablera bilateralakontakter med miljöministerierna för att förmedla den svenskasynen på hur kemikaliearbetet bör bedrivas kan säkerligenpåskynda utvecklingen i önskad riktning. Utskottet vill tilläggaatt det nationella agerandet (i fråga om t.ex.producentansvaret) självfallet är en naturlig grund för arbetetinom EU. Det anförda innebär att syftet med motionerna Jo22 (v)yrkandena 9 och 10, Jo27 (kds) yrkandena 19 och 20, Jo28 (c)yrkande 4, Jo29 (mp) yrkandena 4, 23--27, Jo641 (c) yrkandena29 och 31 delvis, Jo685 (mp) yrkandena 6--8 samt Jo687 (mp)yrkandena 10--12 i stora delar kan anses tillgodosett.Yrkandena påkallar således ingen ytterligare åtgärd.Kretsloppsanpassning av varusektorn och åtgärder påavfallsområdetSkrivelsenEnligt regeringen bör verka för en samsyn inom EU medhögt ställda mål vad gäller kretsloppsanpassad varuhantering.Däremot bör de enskilda länderna ges stor frihet att utformamedel och metoder att nå dessa mål. bör arbeta för engemensam policy på avfallsområdet. Det är också viktigt attproducenterna inom gemenskapen tar ansvar för varansmiljöbelastning under hela dess livscykel.MotionernaEnligt motion Jo22 (v) yrkande 11 bör kretsloppsprincipen ochavfallsminimering vara ett övergripande mål vid utformning avEU:s direktiv och förordningar. Export av miljöfarligt avfallfrån EU till länder som saknar möjlighet att ta emot avfallet påett miljömässigt adekvat sätt skall förbjudas och stoppas(yrkande 12). skall verka för att få fram förpacknings-och retursystem som kan användas inom hela EU (yrkande 13). Imotion Jo27 (kds) yrkande 10 framhålls behovet av enövervakningsfunktion inom EU för att förhindra export tillu-länder av produkter förbjudna inom EU. Enligt Miljöpartietsmotion Jo29 yrkande 28 bör regeringen i EU verka för attavfallsminimering skall styra utformningen av EU:savfallsdirektiv och förordningar. Detta krav återfinns även i deunder den allmänna motionstiden väckta motionerna Jo685(mp) yrkande 9 och Jo687 (mp) yrkande 13. I dessa motioner yrkasvidare att nuvarande avfallsdirektiv skrivs om eller heltavskrivs (yrkandena 10 resp. 14). Enligt motion Jo685 börregeringen i EU verka för att EU följer (yrkande 11).Utskottets övervägandenProducenterna har en betydelsefull roll när det gäller attkretsloppsanpassa produkter som tillverkas. De har ettinflytande över avfallets sammansättning och nyttiggörande.Diffusa utsläpp knutna till människors rörlighet och varorslivscykel överskuggar alltmer de tydliga punktutsläppen frånindustrier och energianläggningar. Effekterna uppträder ofta medlång fördröjning, och sambanden mellan direkta och indirektaskador av olika verksamheter är komplexa. Som regeringen anförär det, inför det fortsatta arbetet med att förmå producenternaatt ta ett aktivt miljöansvar, angeläget att en samsyn ommiljökrav på produkter nås inom EU. bör därför verkaför att ett regelverk med en hög ambitionsnivå utarbetas pågemenskapsnivå för kretsloppsanpassad varuhantering. Detta ärviktigt mot bakgrund av att vi är en del av den inre marknadenoch att en så stor del av vår varuhandel sker med EU-länder. Medutgångspunkt i producentansvaret bör verka för attmedlemsstater i EU skall sträva mot specificerade högt ställdamål i fråga om resurshushållning och minskad miljöpåverkan frånvarusektorn. Som anförs i skrivelsen är det av största betydelseatt och övriga medlemsstater, inom ramen för deövergripande mål och regler som medlemsstaterna enats om och medbeaktande av producenternas ansvar, ges stor frihet att utformasina egna medel och metoder för att nå målen ikretsloppsarbetet. Regeringens avsikt, att inledningsvisfördjupa kontakter med EU-länder som har erfarenheter frånarbete med producentansvars- och kretsloppsfrågor, bör skapagoda förutsättningar för att åstadkomma ett ändamålsenligtregelverk på gemenskapsnivå för kretsloppsanpassadvaruhantering.Utskottet delar regeringens uppfattning att aktivt börverka för att EU:s arbete med prioriterade avfallsströmmar ledertill en samsyn som minskar resursförbrukning och underlättaråtervinning. Projektet syftar till en ökad återvinning ochåteranvändning. bör vidare arbeta aktivt för en gemensampolicy för avfallshantering inom EU och en standardisering avavfallskaraktärisering. Som regeringen framhåller är det viktigtatt direktiv inte i detalj reglerar tekniska och andra lösningarutan är baserade på belastningsnivåer, dvs. utifrån en bedömningav vad naturen kan bära. De totala mängderna avfall i börminskas genom material- och energiåtervinning och det farligaavfallet minimeras. Detta kan ske genom att producenternasansvar betonas och genom att ekonomiska styrmedel används istörre utsträckning. EU:s princip att varje land har ansvar försitt eget avfall och restprodukter bör omsättas i konkretaplaner för att förebygga avfall och för en miljöriktigavfallshantering. En gemensam europeisk strategi för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling är önskvärd i detfortsatta arbetet. Som framgår av skrivelsen pågår en revideringav EU:s avfallspolicy med sikte på ett kommissionsbeslut underförsta . bör aktivt påverka utformningen avgemensamma minimibestämmelser för till exempel avfallsdeponeringoch energiutvinning från avfall.Enligt regeringen skall verka för en förändring avBaselkonventionen så att ett totalförbud mot export av farligtavfall från till icke införlivas ikonventionen. Utskottet delar regeringens uppfattning. Enligtuppgift har kommissionen också presenterat ett förslag omändring i som innebär ett förbud mot exportav miljöfarligt avfall från rika till fattiga länder föråtervinning. Detta kompletterar det redan tidigare gällandeförbudet mot sådan export för deponering. bör nu ocksåverka för att motsvarande förändring görs av EU:s förordning omtransport av avfall. Ett förbud skall enligt kommissionensförslag vara genomfört senast den 1 januari 1998.Den syn på avfallshantering och kretsloppsanpassadsamhällsutveckling som redovisats ovan avviker inte på någotavgörande sätt från vad tidigare i stor enighetuttalat eller från vad som anförts i berörda motioner. bedömning kan syftet med motionerna Jo22 (v)yrkandena 11--13, Jo27 (kds) yrkande 10, Jo29 yrkande 28, Jo685(mp) yrkandena 9--11 samt Jo687 (mp) yrkandena 13 och 14 därmedi allt väsentligt anses tillgodosett. Yrkandena påkallar såledesingen ytterligare åtgärd.Biologisk mångfaldSkrivelsenEnligt regeringen bör aktivt verka för attintegreringen av biologisk mångfald inom alla samhällsområdengenomförs konsekvent inom EU i syfte att likställa målet attbevara den biologiska mångfalden med produktionsmålen. Sverigebör aktivt verka för att miljöanpassa jordbruks- ochfiskeripolitiken inom EU och en svensk strategi för detta börutvecklas. Arbetet inom unionens gemensamma naturvårdspolitik,inkl. inrättandet av skyddade områden, bör aktivt stödjas.MotionernaI motion Jo22 (v) yrkande 7 framhålls bevarandet av biologiskmångfald genom gemensamma planer för att bevara alla de olikaslags naturmiljöer som finns i EU. Effektivasanktionsmöjligheter skall införas i EU mot länder, företag ochenskilda som bryter mot skyddet av den biologiska mångfalden(yrkande 8). Våtmarker och biologisk mångfald uppmärksammas imotion Jo23 (m) yrkande 8. I motion Jo27 (kds) yrkas att Sverigei EU skall ta initiativ till en naturvårdskonferens omnationalparker (yrkande 32) och att en grundlig översyn avsvensk lagstiftning i förhållande till EU:s habitat- ochfågelskyddsdirektiv genomförs (yrkande 33). Vidare bör arbetetarbete för att leva upp till åtagandena enligtCITES-konventionen skärpas (yrkande 34). Enligt motion Jo29 (mp)yrkande 15 bör skyddet av hotade biotoper prioriteras, ochregeringen bör i EU och i andra sammanhang verka för attskyddsvärda områden med höga biologiska värden i gesskydd (yrkande 31). Enligt yrkande 32 bör fågeldirektivet ochhabitatdirektivet skärpas.I motion Jo27 (kds) yrkas att i EU skall verka för ettslopande av det generella kravet på att frösorter skall varaupptagna på EU:s officiella sortlista vad gällerportionsförpackat frö avsett för husbehovsodlare (yrkande 31).Enligt motion Jo29 (mp) bör regeringen i EU verka för att kravpå sortdokumentation och certifiering av fröer av köksväxterupphör eftersom det är ett hot mot den biologiska mångfalden ochRio-deklarationen (yrkande 33), att i alla fall traditionellafrösorter undantas från kraven (yrkande 34), att medel anslåsför att täcka kostnaden för sortdokumentation och certifieringför köksväxtsorter så att den biologiska mångfalden och deodlingskulturella värdena inte går förlorade (yrkande 35) samtatt sista förbrukningsdag ersätts med uppgifter om grobarhet förfröpartier för aktuell odlingssäsong och att normer utarbetasför detta (yrkande 36).Utskottets övervägandenDen biologiska mångfaldens betydelse för att upprätthållaekosystemens funktioner och processer och därmed för människansexistens har ändrat synen på dess värde för samhället. Hoten motden biologiska mångfalden utgör därför ett av de storamiljöproblemen . Som regeringen anför ärbevarandet av den biologiska mångfalden en sektorsövergripandefråga. I stort sett alla samhällsområden utnyttjar ellerpåverkar den biologiska mångfalden. Detta innebär attprinciperna om sektorsansvar och sektorsintegrering måstetillämpas konsekvent. En viktig grund för en effektivtillämpning av sektorsansvaret och sektorsintegrering är att enaktiv dialog mellan företrädare för olikanäringar/samhällssektorer, miljömyndigheter ochmiljöorganisationer etableras. De svenska erfarenheterna avarbetet med sektorsansvaret utgör en bra grund för att drivadenna fråga inom EU. Utskottet anser i likhet med regeringen attbevarandet av den biologiska mångfalden bör jämställas medproduktionsinriktade mål inom alla samhällsområden på de områdendär EU har en gemensam politik. Detta bör aktivt drivaockså i arbetet med att revidera det femtemiljöhandlingsprogrammet.Inom EU pågår ett arbete med att förnya gemenskapensnaturvårdspolitik (Natura 2000). Även i detta arbete bör Sverigeta aktiv del. Som regeringen anför bör betydelsen av ensammanhållen politik som bygger på en kombination avmiljöanpassning av olika samhällsverksamheter och inrättande avett nätverk av skyddade områden i uppmärksammas särskilti detta arbete. Nationalparker och naturreservat måste ses isitt ekologiska sammanhang och får inte bli en isoleradföreteelse. måste antalet skyddade områden ökasväsentligt i ett europeiskt nätverk. Finansieringen av nätverketbör göras till ett gemensamt ansvar inom EU. bör ocksåvara pådrivande för att direktiven om skydd av fåglar och omskydd av deras livsmiljöer följs fullt ut bland medlemsländerna.Som framhålls i skrivelsen är det därför viktigt med fulltillämpning av direktiven också i . Utskottet delarregeringens uppfattning när det gäller betydelsen av att beaktaden biologiska mångfalden i biståndsverksamheten i Östeuropa.Sverige bör verka för att detta också beaktas inom ramen förEU:s bistånd till utvecklingen i Österuropa. Denna ståndpunktstämmer väl överens med det beslut fattat medanledning av regeringens proposition om samarbete medCentral- och (prop. 1994/95:160, UU16, rskr. 308) Meddet anförda ansluter sig utskottet till vad regeringen anfört omSveriges arbete inom EU med bevarandet av den biologiskamångfalden. Enligt utskottets mening får syftet med motionernaJo22 (v) yrkandena 7 och 8, Jo23 (m) yrkande 8, Jo27 (kds)yrkandena 32--34 samt Jo29 (mp) yrkandena 15, 31 och 32 därmedanses vara tillgodosett. Motionsyrkandena bör därför lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Frågan om bevarandet av kulturväxter m.m. har nyligenbehandlats av utskottet och (1994/95:JoU15, rskr.260). Utskottet finner mot bakgrund härav inte anledning föreslånågon åtgärd i anledning av motionerna Jo27 (kds)yrkande 31 och Jo29 (mp) yrkandena 33, 34, 35 och 36. Motionernaavstyrks således i berörda delar.Internationellt samarbeteSkrivelsenEnligt regeringen bör verka för att EU har enpådrivande roll i det internationella miljösamarbetet. Dettagäller både i samarbetet med Öst- och och detglobala miljösamarbetet. bör verka för att en så stordel som möjligt av EU:s Östeuropastöd går till vårt närområdeoch att miljöprojekt prioriteras. Det nordiska samarbetet ändrarkaraktär och blir viktigt dels som ett politiskt forum föravstämning inför vissa viktiga möten, dels som forum för att tafram underlag och förslag att föra in i EU-processen på ett såtidigt stadium som möjligt. mycket omfattandemiljöproblem kräver stora insatser och omfattande samordning.Sverige bör som medlem i EU aktivt verka för effektiva och ökademiljöinsatser i och i synnerhet i vårtnärområde. är av särskild vikt. Det globalamiljösamarbetet förblir högprioriterat. EU har en viktig uppgifti uppföljningen av om miljö och utveckling i Riode Janeiro 1992 och bör spela en ledande och pådrivande roll idet globala miljö- och utvecklingsarbetet. bör verka föratt EU:s politik bidrar till en hållbar utveckling.MotionernaI motion Jo26 (fp) yrkande 7 diskuteras problemen kring eneventuell utvidgning av EU till att omfatta länder i Öst- ochCentraleuropa. Enligt motion Jo22 (v) yrkande 16 skall EU agerapå effektivast möjliga sätt för att gynna en uthållig utvecklingi jordens fattiga länder och för att gynna en uthålligutveckling i Öst- och (yrkande 17). Enligtmotionärerna är miljöerna på land runt i mycket storutsträckning negativt påverkade. bör aktivt medverka iarbetet med ett särskilt miljöhandlingsprogram för att minskamiljöproblemen i (yrkande 18). börvidare driva kravet på en analys av om fortsatt urbanisering ärförenligt med målet om det uthålliga samhället (yrkande 19).Enligt motion Jo23 (m) yrkande 9 bör EU:s bistånd kopplas tillkrav på marknadsekonomiska reformer. I motion Jo27 (kds) yrkasatt i EU kraftfullt skall verka för att 1992 årsHelsingforskonvention ratificeras av alla (yrkande 7) och förett särskilt Barentsinitiativ inom ramen för s.k.Gemenskapsinitiativ, med ett Barentsregionskontor i (yrkande 8). Enligt yrkande 11 bör EU som part driva på detinternationella arbetet att finna lösningar på svåramiljöproblem orsakade av miljöföroreningar eller överutnyttjandeav gemensamma globala naturresurser. I motion Jo29 (mp)framhålls att regeringen i EU skall verka för en kraftfullaremiljöpolitik vad avser EU:s roll i och viduppföljning av (yrkande 10).Utskottets övervägandenSom regeringen anför innebär Öst- och närmandetill EU att de kommer att behöva ta till sig EU:s miljöregler.Detta kommer bl.a. att gagna utvecklingen i Östersjöområdet.Sverige bör i sitt bilaterala miljösamarbete stödja dessaländers successiva anpassning till . Deprinciper och prioriteringar på miljöområdet som är vägledandeför bilaterala östsamarbete skall också ligga tillgrund för vårt agerande inom EU. Utskottet delar ävenregeringens uppfattning att en ökad andel av PHARE-programmet(EU:s finansiella stödprogram för Öst- och , exkl.OSS) bör gå till miljösektorn. Vidare bör miljöbistånd bli ettprioriterat område inom TACIS-programmet (EU:s stödprogram tillOSS). stöd till närområde bör öka och debaltiska länderna bör knytas närmare till EU:s miljöarbete.Stödprogrammen bör utvecklas när det gäller . Etthinder för den fortsatta utvecklingen på miljöområdet är bl.a.bristerna när det gäller övergången till marknadsekonomi. Ennödvändig förutsättning härför är ett väl fungerande system förlantmäteri och markförvaltning. Detta utgör grunden för ägandetav fast egendom och belåning av fastigheter. Som regeringenkonstaterar har goda förutsättningar att bidra medkunskap på detta område. Här bör ökad samverkan eftersträvasmellan EU:s stödprogram och svenskt bilateralt stöd.Som regeringen framhåller är det angeläget att miljöfrågor medkoppling till får en framträdande roll vidutformningen och genomförandet av EU:s samarbete med öst- ochcentraleuropeiska stater. EU bör mer aktivt engageras iÖstersjöprogrammet bl.a. genom en medverkan av den europeiskainvesteringsbanken (EIB). I detta sammanhang bör även behovet avav en ökad samordning mellan de olika programmen uppmärksammasså att de delar av som ingår i gesmöjlighet att delta i samarbetet. bör också verka föratt ökat miljöstöd ges till områden i vårt närområde, somhittills inte varit föremål för bilateralt stöd i störreomfattning. Det gäller bl.a. , ochBarentsområdet. I sistnämnda område är miljösituationen mycketallvarlig och det finns många exempel på miljöhot som snabbtmåste få sin lösning. För detta krävs en bred internationellsamverkan.FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) etablerades avgeneralförsamlingen som den centrala uppföljningsinstitutionenför . Som regeringen framhåller bör man frånsvensk sida verka för att EU bidrar till att CSD fungerareffektivt som det centrala politiska organet för att föraRiokonferensens resultat vidare. bör tidigt arbeta föratt få EU-stöd för svenska positioner inom de olika sakområdenasom behandlas i CSD. bör inom EU även verka för attmiljöhänsyn integreras i biståndet. Som medlem i EU bör Sverigeverka för att den kommande utvärderingen avhandlingsprogrammet lägger fast formerna och kursenför det fortsatta globala miljöarbetet.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att har ettgott rykte när det gäller det internationella miljöarbetet. Vihar vid en jämförelse internationellt långt gående nationellamiljöregler och vi har varit aktiva i det globala miljöarbetetalltsedan 1972 års . var också en avinitiativtagarna till . Utifrån de nyaförutsättningarna som EU-medlemskapet innebär bör även ifortsättningen spela en aktiv roll i de globala sammanhangen.Det gäller också samarbete med och medländerna kring . Även Medelshavsregionen har i vissutsträckning drabbats av en negativ miljöpåverkan och bör därföruppmärksammas i detta sammanhang. För ett medlemsland i EUöppnas också nya möjligheter för påverkan. I detinternationella arbetet, t.ex. i FN eller i olikamiljökonventioner kan vi nu agera kraftfullt för att påverkaEU:s ställningstaganden inför och under viktiga internationellamöten. När det gäller städernas miljöproblem bör Sverigemedverka aktivt i EU:s samarbete som rör livsmiljön i städer ochtätorter. Arbetet bör inriktas dels mot utredningssamarbete pånationell och regional nivå, dels mot erfarenhetsutbyte i syfteatt utveckla instrumenten för det regionala och lokala arbetetmed stadsmiljöfrågor. Grundläggande utgångspunkter för vårmedverkan bör vara en strävan att åstadkomma en långsiktigthållbar tätortsutveckling med särskild hänsyn till de svenskastädernas och tätortssystemens särart. Enligt utskottets meningligger de i motionerna framförda yrkandena väl i linje med vadsom nu anförts beträffande arbete inom EU med detinternationella miljösamarbetet m.m. Enligt utskottets bedömningär syftet med motionerna Jo26 (fp) yrkande 7, Jo22 (v) yrkandena16--19, Jo23 (m) yrkande 9, Jo27 (kds) yrkandena 7, 8 och 11samt Jo29 (mp) yrkande 10 därmed i allt väsentligt tillgodosett.Yrkandena påkallar således ingen ytterligare åtgärd.Vissa styrmedel m.m.SkrivelsenEnligt regeringen bör aktivt stödja och delta iarbetet inom EU med att utveckla en övergripande strategi föranvändning av mark och vatten som syftar till en hållbarutveckling i enlighet med . Denna strategi bör tjänasom ett stöd för medlemsländernas eget planeringsarbete. Sverigebör verka för att våra speciella förhållanden i fråga ommarkanvändning får genomslag i det gemensamma arbetet i dessafrågor samt förmedla kunskaper om det svenskaplaneringssystemet.Inom EU:s miljöforskningsprogram bör verka förforskning kring renare och effektivare industriella processeroch tillämpningar, forskning om kretsloppsanpassning ochavfallshantering samt forskning om förnybara naturresurser. EU:sarbete bör dessutom i högre grad inriktas på styrmedel för enbättre miljö. Miljöaspekter bör lyftas fram även på andraforskningsområden.Enligt regeringen bör i miljö- och handelsfrågor sökapåverka EU:s agerande i en miljö- och frihandelsvänlig linje såatt handeln bidrar till en hållbar utveckling. Detta kan bl.a.ske genom ett aktivt deltagande i kommissionens s.k.113-kommitté, som har ett avgörande inflytande överhandelspolitiken, men också på andra sätt. börprioritera att villkoren för arbetet inom miljö- ochhandelsområden blir ömsesidigt kända, att internationellamiljöavtal som slutits multilateralt och under FN får sammastatus som de internationella handelsavtalen, att miljökrav börutformas så att de inte blir diskriminerande mot andra länder,att miljökonsekvensbeskrivningar görs av nya handelsavtal.MotionernaEnligt motion Jo23 (m) yrkande 10 måste man lyfta framsubsidiaritetsprincipen i den fysiska planeringen. Vidareframhålls att en prioritering av grundforskningen påmiljöområdet måste göras (yrkande 11) och att handeln medutsläppsrätter bör utvecklas (yrkande 12). Enligt motion Jo28(c) yrkande 5 bör en enhetlig miljömärkning utvecklas inom EU. Imotion Jo29 (mp) yrkas att regeringen i EU verkar för attnaturvårdspolitiken och skyddet av hotade biotoper integreras iall fysisk planering (yrkandena 29 och 30). Enligt sistnämndamotion bör regeringen verka för att varureglerna i 100 a § skallses som minimiregler (yrkande 7) samt att totalharmoniseringenvad avser varuregler i 100 a § upphör såvida de med dagenssituation inte kan tolkas som minimiregler (yrkande 8).Utskottets övervägandenNär det gäller den fysiska planeringen är det viktigt attSverige i EU framhåller det som är kännetecknande för de svenskaförhållandena, bl.a. det glesa bebyggelsemönstret och de storageografiska avstånden. Som regeringen anför är det ocksåangeläget att den flexibilitet, det starka lokala inflytande ochden medborgerliga förankring som präglar det svenskaplaneringssystemet får genomslag i det gemensamma arbetet inomEU i dessa frågor. Som redovisas i skrivelsen håller en ny formav planering av övergripande strategisk karaktär på attutvecklas på EU-nivå som stöd för bl.a. planeringen imedlemsländerna. Medlemsländerna skall arbeta framrekommendationer och riktlinjer för utveckling ochmarkanvändning på Europanivå. En gemensam policy skall utarbetassom innehåller de övergripande mål som planering och beslut ommarkanvändning skall främja. Vidare skall strategier förutvecklingen inom tre huvudområden ingå nämligen det urbanasystemet, infrastrukturen samt landsbygden och hushållningen mednaturresurser. Vidare skall ett handlingsprogram utarbetas föratt främja samverkan mellan länder och regioner.