bet · GI01KU30 · 1995-05-11 00:00:00 — Beslutsunderlaget har utgjortsav de avtalsförslag som utarbetats vid förhandlingar medrepresentanter för den andra partens regering.Enligt Försvarsdepartementets promemoria har inte någraförändringar beträffande avtalen skett efter regeringsskiftet1994.Granskningen föranleder inte något uttalande av utskottet.25. Regeringsmedlemmars agerande mot vissa stiftelserÄrendenaUtskottet har till granskning tagit upp statsråden och agerande gentemot vissa stiftelser somupprättats genom de tidigare löntagarfondsmedlen. Granskningenhar föranletts av två granskningsanmälningar, bilagorna A29.1--A 29.2. Enligt den ena anmälan börkonstitutionsutskottet granska handlande vidavsättningen av styrelseledamöterna i framtidenskultur och de uttalanden om inriktningen av stiftelsens arbetesom utseendet av nya ledamöter förenades med. I den andraanmälan görs gällande att mot de av den förraregeringen inrättade forskningsstiftelserna har utövatpåtryckningar som kan uppfattas som hot. Enligt anmälan har CarlTham agerat utöver gränsen för sitt ministeransvar. har därutöver kommit in en granskningsanmälan i vilkensägs att för utskottets granskning anmäls utbildningsministerCarl Thams och näringsminister behandling av degenom de tidigare löntagarfonderna upprättadeforskningsstiftelserna. I anmälan sägs därefter att anmälarenavser att komma in med ytterligare material i ärendet. Någotytterligare material har emellertid inte kommit in tillutskottet.Till grund för utskottets granskning har legat bl.a.offentliga utfrågningar med ordföranden för Stiftelsen förkunskaps- och kompetensutveckling, professorn , förra ordföranden för Stiftelsen , f.d.talmannen , riksdagsledamoten ,kulturministern och utbildningsministern , bilagorna B 8, 9, 12, 15 och 19.Som ovan nämnts rör granskningen statsråden agerande mot vissa stiftelser. Dessa stiftelserupprättades av regeringen under den förra mandatperioden genomde tidigare löntagarfondsmedlen. Till grund för regeringensbeslut låg bemyndiganden från . Under årets granskninghar utskottet också behandlat regeringens utnyttjande avriksdagens bemyndigande att bilda en av dessa stiftelser,nämligen Stiftelsen (avsnitt 22). I dettaavsnitt lämnas en redogörelse för de beslut av regering ochriksdag som föregick stiftelsernas bildande. Någon sådanredogörelse kommer därför inte att ges i det följande.25.1 Kulturministerns handlande i anslutning till utbytet avstyrelseledamöter i Stiftelsen beslut att bilda Stiftelsen beslutade att bilda Stiftelsenframtidens kultur. I det stiftelseförordnande, som dåvarandekulturministern bemyndigades av regeringen att underteckna,anges inledningsvis att medel till stiftelsen avskiljs i syfteatt främja ett vitalt kulturliv såväl i som helhet sompå enskilda orter. Vidare anges att som föreskrift förstiftelsen skall gälla att stiftelsen skall tillgodose sittsyfte genom att under ge ekonomiskt stöd tilllångsiktiga och nyskapande kulturprojekt. Stödet skall stimuleradet regionala kulturlivet i vid mening och syfta till att stärkatillväxt och utveckling. Enligt föreskriften bör lokala ochregionala intressen engageras i och bidra till projekten.I stiftelseförordnandet anges vidare att stiftelsens styrelseskall ha fem ledamöter, vilka regeringen utser och entledigar.Regeringen bestämmer vem som skall vara ordförande, medanstyrelsen inom sig utser en vice ordförande. Vidare anges attledamöterna skall utses för av fyra år.Den 23 juni 1994 beslutade regeringen vidare att somstyrelseledamöter förordna direktören , professornUrban , galleristen , dåvarandetalmannen och förläggaren beslutade också att skulle varastyrelsens ordförande. Enligt det beslut av regeringen somutskottet inhämtat avsåg förordnandena tiden den 1 juli1994--. Vid utskottets utfrågning har IngegerdTroedsson uppgett att förordnandena dock avsåg av fyraår.Regeringens beslut att byta ut ledamöter i stiftelsensstyrelseDen beslutade regeringen att entlediga GustafDouglas, , och uppdraget att vara ledamöter i stiftelsens styrelse.Entledigandet skulle gälla fr.o.m. den 19 december 1994.Samma dag beslutade regeringen att den 19 december1994--som ledamöter i stiftelsens styrelseförordna kommunalrådet , landshövdingen , rektorn och direktören beslutade regeringen att under samma tidskulle vara styrelsens ordförande.Statsrådet åtgärder den 19 december 1994I ett pressmeddelande från den 19 december1994 angavs att ordföranden och vice ordföranden för Stiftelsenframtidens kultur, dvs. och , hade ersatts i stiftelsens styrelse på regeringensinitiativ. Vidare meddelades att två ledamöter därutöver hadevalt att lämna styrelsen. I pressmeddelandet angavs vidare attkulturministern hade sänt ett brev till stiftelsen,vilket bifogades, i vilket hon gav sin syn på stiftelsensarbete.I brevet angav kulturministern inledningsvis att utbytet avledamöter i stiftelsens styrelse var en direkt följd avregeringsskiftet och syftade till att stiftelsens ändamål skullekunna uppfyllas på bästa sätt i enlighet med regeringensintresse att stärka kulturen i samhället.Kulturministern angav vidare att hon bedömde det önskvärt attstiftelsens bidragsgivning på ett rimligt sätt balanserades iförhållande till fördelningen av statliga resurser påkulturområdet. Hon förklarade att en från hennes utgångspunktermöjlig och önskvärd fördelningsmodell skulle vara att stiftelseninriktade sin verksamhet så att av den årliga bidragsgivningengjordes en tredjedel tillgänglig för projekt som föreslogs avStatens kulturråd och på motsvarande sätt en tredjedel förprojekt som föreslogs av och Riksarkivet.I sin övriga bidragsgivning kunde stiftelsen enligtkulturministern ägna särskild uppmärksamhet åt behovet avkulturell stimulans i storstadsmiljöer där bl.a. flykting- ochinvandrargrupper utgör viktiga målgrupper. Kulturministern angavockså att det behövdes fria medel för t.ex. regionala projekt,men även för offensiva och mer gränsöverskridande insatser. Honansåg det också angeläget att den kulturella infrastrukturenkunde bibehållas. Ett annat angeläget område var enligt henne destora vårdinsatser som behövdes för att rädda det gemensammakulturarvet.Utskottets utfrågningarIngegerd uppgav vid utskottets utfrågning att detunder november månad 1994 sattes ut sammanlagt tre sammanträdenför att hon skulle erhålla kontakt med den nya kulturministern,men att de två första sammanträdena ställdes in med kort varseloch att hon vid det tredje tillfället i stället fick träffastatssekretaren i . Denne meddelade att manhade tankar på att byta ut ledamöter i stiftelsens styrelse. Viddetta tillfälle överlämnade en promemoriatill statssekreteraren som innehöll en kort sammanfattning avvad stiftelsens styrelse hade gjort och vad den planerade attgöra. Statssekreteraren ombads att överlämna denna tillkulturministern.Vidare uppgav bl.a. att hon vid etttelefonsamtal med kulturministern fick enbekräftelse på att kulturministern hade för avsikt att helteller delvis enlediga styrelsen. Kulturministern hade vidtelefonsamtalet angett att motivet för detta skulle vara att"stiftelsen skulle kunna gå på tvärs mot regeringen" ochstiftelsen skulle kunna "göra egna prioriteringar". Enligtkulturministern önskade departementet "få inflytande överpengarna". Vidare hade kulturministern uppgett att hon villeersätta styrelsen "med personer som kan verka för attstiftelsens arbete kommer att ligga närmare Kulturdepartementetsprioriteringar".Ingegerd redogjorde därutöver för att hon vid etttelefonsamtal med styrelseledamoten den 13december 1994 fick kännedom om att även de andrastyrelseledamöterna, förutom hon själv och vice ordföranden,hade kontaktats av departementet och erbjudits att stanna kvar istyrelsen under förutsättning att de var positiva till att entredjedel av medlen skulle gälla projekt som Statens kulturrådföreslog och ytterligare en tredjedel gälla projekt som bl.a.Riksantikvarieämbetet föreslog. Även på den återståendetredjedelen lades synpunkter som inte återfanns iriksdagsbeslutet eller stiftelseförordnandet. Ett brev om dettaskulle tilldelas den nya styrelsen. Enligt hon och igenom saken och var överensom att de här riktlinjerna och önskemålen kunde stå i strid medkravet att medlen skulle användas helt vid sidan av ordinarieresurser för kulturverksamheten för att stimulera det regionalakulturlivet i vid mening. De kom vidare fram till attlojaliteten i första hand måste gälla riksdagsbeslutet ochstiftelseförordnandet och att varje projekt måste bedömas påsina egna meriter, oberoende av varifrån initiativet kom. Som desåg det skulle en öronmärkning av två tredjedelar av utdelademedel, liksom synpunkter på den återstående tredjedelen, stridamot den policy som fastställts.Kulturminister uppgav vid utskottetsutfrågning av henne att beslutet att byta ut vissastyrelseledamöter var en direkt följd av regeringsskiftet ochsyftade till att öka tilltron till stiftelsens förmåga att inomramen för sin ändamålsbestämmelse stärka kulturen förmänniskorna i vårt samhälle. Hon uppgav vidare att hon tyckteatt det var viktigt att ha en dialog med stiftelsen och attvälja personer som hon hade fullt förtroende för. Enligt hennesuppfattning skulle ordföranden och vice ordföranden bytas ut,eftersom det är de som representerar stiftelsen och stod för dengamla regeringens politik på området.Vidare uppgav bl.a. att hon hade regeringensstöd för att göra denna förändring av styrelsens sammansättningoch att hon också hade stöd för den skrivelse där hon beskrevsin syn på hur hon skulle vilja att balansen mellan användningenav stiftelsens pengar och de statliga medlen tillkulturpolitiken skulle åstadkommas.Utskottets bedömningGranskningen föranleder inget uttalande från utskottets sida.25.2 Utbildningsministerns åtgärder beträffande vissaforskningsstiftelserRegeringens beslut att bilda vissa forskningsstiftelserRegeringen beslutade att bilda Stiftelsenför strategisk forskning och . Som bilagor till regeringens beslut fogades destadgar som skulle gälla för stiftelserna. Vidare angavregeringen i beslutet att den skulle geRiksförsäkringsverket i uppdrag att överförasammanlagt till stiftelserna från Fond92--94.Den 23 juni 1994 beslutade regeringen att bilda ytterligarefem forskningsstiftelser, nämligen ochkompetensutveckling, inom områden medanknytning till och , Stiftelsen förInternationella vidLunds universitet, och allergiforskningsamt av högre utbildning ochforskning. Även till dessa regeringsbeslut fogades som bilagorde stadgar som skulle gälla för stiftelserna. Vidare beslutaderegeringen att ge Fond 92--94 i uppdrag att den 1 augusti 1994föra över beslutade medel till stiftelserna.Forskningsstiftelserna har enligt sina stadgar fått i principsamma struktur. Bland annat anges att regeringen vidstiftelsernas bildande skall utse styrelseledamöterna samtordföranden. Därefter ankommer det på styrelsen att utse ochentlediga ledamöter samt att inom sig utse ordföranden. Enligtstadgarna skall regeringen dock även fortsättningsvis utse enstyrelseledamot.Utbildningsministerns åtgärder under december 1994I ett pressmeddelande från den 21december 1994 tillkännagavs att utbildningsministern underhösten haft diskussioner med de forskningsstiftelser sominrättats med medel från de tidigare löntagarfonderna. Vidareangavs att utbildningsministern hade sänt ett brevtill dessa sju stiftelser för att precisera regeringens syn påstiftelserna. I pressmeddelandet angavs därutöver bl.a. attutbildningsministern i brevet till stiftelserna skrivit attregeringen önskar att de olika styrelserna beslutar att tillämpasamma principer om offentlighet som gäller förforskningsfinansierade myndigheter. Vidare angavs att detförhållandet att stiftelseledamöterna själva skall utseledamöter när mandatperioden är över enligt regeringen intestämmer överens med allmänna demokratiska principer. Enligtpressmeddelandet ansåg regeringen det vidare, mot bakgrund avdet allvarliga statsfinansiella läget, rimligt att stiftelsernaavsätter en del av sin avkastning för verksamhet som stödsav statliga forskningsfinansiärer. Stiftelserna skulle då kommaatt kunna kompensera regeringens besparingar så att det svenskaforskningssystemet kunde upprätthållas i största möjligautsträckning.I pressmeddelandet angavs avslutningsvis att brevet som säntstill den största stiftelsen, , bifogades pressmeddelandet. Vidare angavs att allabrev i princip hade samma lydelse med undantag för de siffrorsom nämndes.I brevet till angavutbildningsministern bl.a. att regeringen skulle sätta värde påatt styrelsen beslutar att tillämpa samma principer omoffentlighet -- och undantag från denna -- som gäller förforskningsfinansierade myndigheter. Vidare angavutbildningsministern att det var välkänt att den för stiftelsenstadgade ordningen för att utse nya styrelseledamöter intetillfredsställde allmänna demokratiska principer enligtregeringens mening. Med hänsyn härtill och med tanke på detbehov av samverkan mellan regeringen, myndigheterna och övrigaforskningsfinansiärer som redovisats var det enligtutbildningsministern önskvärt att stiftelsen fann former förförnyelse av styrelsen vilka dels tillfredsställer nyssnämndaprinciper, dels upprätthåller förtroendet för stiftelsens arbetehos regering och riksdag, och -- inte minst -- forskarsamhället.Det sätt på vilket detta kunde ske angav utbildningsministernvara att styrelsen till regeringen inkom med en ansökan ompermutation vad avser stiftelsens stadgar i denna del. Enligtutbildningsministern borde permutationen syfta till attförnyelse av styrelsen efter den löpande mandatperioden sker påett sätt som i tillämpliga delar ansluter sig till vad somgäller för forskningsråden. Vidare angav utbildningsministernbl.a. vad gällde samtliga forskningsstiftelser att regeringenbör utse endast ordföranden och högst tre ledamöter istyrelserna.Därutöver angav utbildningsministern att det var regeringensönskemål att stiftelserna totalt sett avsatte 1 500 miljonerkronor för sådan verksamhet som i dagfinansieras av statliga forskningsmyndigheter. Enligtutbildningsministern borde medlen komma denna verksamhet tilldel främst under budgetåren 1997 och 1998. Vad gällde denifrågavarande stiftelsen föreslog utbildningsministern attstiftelsen fram till den sista december 1998avsatte för verksamhet som stöds avstatliga forskningsfinansiärer. Avslutningsvis angavutbildningsministern att regeringen skulle sätta värde på att fåerhålla en närmare analys av stiftelsernas möjlighet attkompensera regeringens besparingar.Stiftelsernas svar till utbildningsministernSamtliga de sju forskningsstiftelserna inkom under slutet avjanuari 1995 med svar på utbildningsministerns brev.Stiftelserna förklarade sig i dessa brev villiga att tillmötesgåutbildningsministerns önskemål i fråga om tillämpning avprinciper om offentlighet. Flera av stiftelserna angav därutöveratt de redan hade beslutat att agera med stor öppenhet. Ingenav stiftelserna förklarade sig emellertid villig att ansöka ompermutation i avsikt att ändra reglerna för styrelsernasförnyelse. Flera av stiftelserna angav att skälet härför var attstadgarna redan innebär att valet av ledamöter kommer att ske påett sådant sätt att förtroendet för stiftelsen och dessverksamhet bevaras. I några svar angavs därutöver att en ändringi berört hänseende skulle stå i strid med stiftelsens gällandestadgar. Stiftelserna ville inte heller i något fall tillmötesgåutbildningsministern vad gällde att träffa en formellöverenskommelse med regeringen om avsättning av medel i enlighetmed vad som angetts i utbildningsministerns brev. Detta skulleenligt stiftelserna strida mot de stadgar som styrelsen hadeåtagit sig att följa.Utskottets utfrågningarVid utskottets utfrågning av professor angav denne bl.a. att han hade haft ett samtal medutbildningsministern och andra företrädare förUtbildningsdepartementet . Vid detta samtalframkom att man från departementets sida avsåg att brevledeskonstatera att det var lämpligt för stiftelsen att inkomma tillregeringen med en ansökan om permutation. Det sades också attdet var lämpligt att stiftelsen vid sin anslagsfördelningbeaktade att regeringen skulle göra besparingar på området ochatt det vore lägligt att stiftelsen anpassade sina anslag så attdet inte uppstod "svarta hål". Vid samtalet sades också att manönskade att offentlighetsprincipen skulle tillämpas.Utbildningsminister angav vid utskottets utfrågningav honom bl.a. att det på förekomkontakter med stiftelserna innan breven till stiftelsernaskrevs. Han bad stiftelseordförandena och deras medarbetare attkomma till departementet för en diskussion. Vid dessadiskussioner kom de gemensamt fram till att det bästa vore atthan sammanfattade sina synpunkter i ett brev. Från stiftelsernassida var det också ett önskemål att han skulle precisera sigtydligt i brevet. Breven till stiftelserna tillkom alltså somett resultat av överläggningarna som ägde rum vid olikatidpunkter under december 1994.Vid utfrågningen angav utbildningsministern vidare attregeringen inte har lämnat frågan om stiftelserna, utan att detför närvarande pågår en allmän beredning av hela frågan iregeringskansliet. Enligt utbildningsministern förestod intenågon ny diskussion med stiftelserna.Utskottets bedömningGranskningen föranleder inget uttalande från utskottets sida.26. Nomineringen av svenska befattningshavare vid EU:sinstitutionerÄrendetRegeringens nominering av svenska befattningshavare vid EU:sinstitutioner har anmälts för konstitutionsutskottetsgranskning, bilaga A 30.1. Enligt anmälan bör granskasvilket samråd som skett med oppositionen och frågan om någotpolitiskt parti gynnats vad avser personurvalet.Utskottet har i ärendet från Statsrådsberedningen inhämtat enpromemoria som upprättats inom Utrikesdepartementetshandelsavdelning, bilaga A 30.2. Utskottet har vidare hållitutfrågning med statsrådet samt en gemensamutfrågning med statssekreteraren i GunnarLund, ledamoten i revisionsrätten och politisktsakkunnige i Statsrådsberedningen , se bilagornaB 17 och 20.BakgrundBestämmelser om tjänstetillsättning i författningar ochfördrag m.m.För tillsättning av svenska statliga tjänster finnsföreskrifter i regeringsformen och i lag.Enligt 11 kap. 9 § andra stycket regeringsformen skall vidtillsättning av statlig tjänst avseende fästas endast vidsakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet.Med förtjänst förstås främst den efter hand förvärvadeförtrogenheten med tjänstens krav och rutiner. Förtjänsten mätsvanligen i tjänstgöringstid. Skicklighetsbegreppet tar sikte påallmänna och speciella insikter av betydelse för befattningen,såsom studiebakgrund och utbildningsmeriter, samt lämplighetenför befattningen.I lagen (1994:260) om offentlig anställning anges att vidanställning avseende skall fästas bara vid sakliga grunder,såsom förtjänst och skicklighet, och skickligheten skall sättasfrämst, om det inte finns särskilda skäl för något annat.Ordinarie domartjänster tillsätts av regeringen. varförtjänsten normalt utslagsgivande när det gällde tillsättningav tjänster i den s.k. rådsklassen, medan övriga domartjänstersedan länge tillsatts efter en skicklighetsbedömning. Numeraskall dock enligt beslut (prop. 1989/90:79, JuU25,rskr. 193) sökandenas skicklighet sättas främst bland de sakligagrunder som skall beaktas vid all tillsättning av ordinariedomartjänster. Skicklighetsbedömningen innefattar en samladbedömning av sökandenas teoretiska och praktiska utbildning,yrkeserfarenhet och personliga egenskaper, och bedömningen skallavse sökandenas lämplighet för just den sökta tjänsten. Vid likaskicklighet skall i princip förtjänsten vara utslagsgivande.För nominering till tjänster i internationella organisationerfinns inte bestämmelser i svenska författningar.I Europafördragen finns bestämmelser om olikafunktionärer.Artiklarna 164--188 i EEG-fördraget () innehållerbestämmelser om domstolen och den till domstolen knutnaförstainstansrätten. Enligt artikel 167 första stycket skalldomare utses bland personer vilkas oavhängighet inte kanifrågasättas och som i hemlandet uppfyller nödvändiga villkorför utövande av de högsta domarämbetena eller är jurister medallmänt erkända kvalifikationer. De skall utses avmedlemsstaternas regeringar i samförstånd. För ledamöterna iförsta instansrätten gäller enligt artikel 168a sammakvalifikationskrav som för domarna med undantag av att denödvändiga villkor för utövande av domarämbeten som ledamöternaskall uppfylla inte behöver avse de högsta ämbetena.Domstolens stadga fastställs i ett särskilt protokoll.Medlemmar i kommissionen skall enligt artikel 157 utses pågrundval av sin allmänna duglighet, och deras oavhängighet skallinte kunna ifrågasättas. Sedan en kandidat till ordförandeskapeti kommissionen nominerats, skall medlemsstaternas regeringar isamråd med den nominerade ordföranden nominera de övrigapersoner som de vill utse till ledamöter av kommissionen.Ordföranden och de övriga ledamöter av kommissionen som harnominerats skall samfällt godkännas vid en omröstning iEuropaparlamentet. Därefter skall medlemsstaternas regeringar isamförstånd utse ordföranden och de övriga ledamöterna.Revisionsrätten skall revidera räkenskaperna. Bestämmelserom revisionsrätten infördes i fördragen genomMaastrichtfördraget. I artikel 188b sägs att ledamöterna irevisionsrätten skall utses bland personer som i sina respektiveländer hör till eller har hört till externa revisionsorgan ellersom är särskilt kvalificerade för detta ämbete. Derasoavhängighet skall inte kunna ifrågasättas. Vidare sägs attledamöterna i gemenskapens allmänna intresse skall fullgöra sinaskyldigheter under full oavhängighet.Europaparlamentets procedurregler innehåller ocksåbestämmelser om parlamentets inflytande på nomineringar tillkommissionen (regel 33) och revisionsrätten (regel 35).Nominerade kandidater till kommissionen skall uppträda införvederbörande parlamentsutskott, där de kan få avge endeklaration och svara på frågor. Utskottet skall därefterrapportera sina slutsatser. Parlamentets godkännande, som avgörsgenom omröstning, avser dock inte enstaka kommissionärer utankommissionen som helhet.Kandidater som föreslagits till revisionsrätten anmodas avgeen deklaration och svara på frågor i vederbörandeparlamentsutskott, och utskottet skall ge parlamentet enrekommendation om godkännande av nomineringen.Förberedelser för rekrytering av svenska medborgare inom EU:sinstitutionerTjänsterna vid EU:s institutioner tillsätts av institutionernasjälva och innehavarna av tjänsterna skall representerainstitutionerna, inte de länder varifrån de kommer.Tjänsterna tillsätts i fri konkurrens efter skriftliga ochmuntliga antagningsprov. För att ge ett nytt medlemslandmöjlighet att relativt snabbt komma in i EU:s arbete påtjänstemannanivå görs efterinträdet en rekrytering som enbart är riktad till medborgare idet nya medlemslandet. Detta innebär att tjänsterna söks endasti konkurrens med medborgare från det egna landet.Helt undantagna från konkurrens är vissa tjänster på högrechefsnivå som tillsätts av EU efter förslag från regeringen idet berörda landet.Som framgår av förra årets granskningsbetänkande (bet.1993/94:KU30 s. 148 f.) påbörjades av praktiska skäl vissaförberedelser för rekrytering av svenska medborgare tilltjänster inom EU:s institutioner . Ijanuari 1994 inrättade statssekreteraren i Utrikesdepartementetshandelsavdelning (UDH) en interdepartemental samrådsgrupp förrekryterings- och tillsättningsfrågor i anslutning till ettEU-medlemskap. Samrådsgruppen leddes av departementsrådet 17 november 1994 beslöt den nya regeringen att under UDHtillsätta en särskild arbetsgrupp med uppgift att förbereda EU:srekrytering av svenska medborgare m.m. Gruppens främsta uppgiftskulle vara att leda och samordna rekryteringsarbetet iregeringskansliet.