bet · GI01NU18 · 1995-04-04 00:00:00 — Stiftelserna hartillförts ett kapital på sammanlagt , varav ca0,utgörs av aktier i och InvestmentAB . Vid stiftelserna finns licensförmedlingar, vilka hartill uppgift att stödja forskare med patentering och ekonomiskexploatering av forsknings- och utvecklingsresultat.Stiftelserna kan också i mycket begränsad omfattning biståföretag i tidiga utvecklingsskeden med finansiering.I budgetpropositionen meddelas (s. 33) beträffandeinnovationsfrämjande åtgärder att och StiftelsenInnovationscentrum har för avsikt att avtala om ett närmaresamarbete när det gäller stöd till enskilda innovationer ochandra innovationsfrämjande åtgärder. Enligt vad utskottet harerfarit kommer det avtal som har utarbetats endast att avsesamarbete rörande projektfinansiering.Beträffande möjligheterna för innovatörer att kunna sökautländska patent, som berörs i motion 1994/95:N219 (kds), kannoteras att enligt kan svenska uppfinnare, somansökt om svenskt patent hos (), därefter från ansökningstillfället sökapatent i varje annat konventionsland. Eftersom PRV är en s.k.PCT-myndighet () kan PRV som ettalternativ erbjuda en något utökad granskning, som sedan kanligga till grund för patentansökningar i andra länder inom 19månader, i vissa fall ända upp , från denursprungliga ansökningsdagen. Andra liknande möjligheter finnsgenom den europeiska patentkonventionen EPC (European PatentConvention). På detta sätt kan den sökande dels förenklahanteringen av sin patentansökan i andra länder, dels skjutakostnaderna för utländska patent framför sig. får densökande möjlighet att ytterligare överväga vilka länder som ärintressanta i sammanhanget. Den största kostnaden anses uppståvid översättningen av patenthandlingarna till främmande språk.Detta kräver normalt att den sökande anlitar patentombud i deaktuella länderna.Utskottet anser att det är angeläget att på olika sättstödja uppfinnare och innovatörer. För att få till stånd dennödvändiga ökningen av arbetstillfällen är det viktigt attprocessen att föra idéer vidare till kommersialiseringunderlättas. Samtliga här aktuella motioner har det gemensamtatt de har som syfte att främja utvecklingen av uppfinningar ochinnovationer.Som framgått av den lämnade redovisningen finns det en radolika organ som har till uppgift att stödja utvecklingen avuppfinningar och innovationer. Enligt utskottets mening är detmycket viktigt att dessa organ samverkar på ett ändamålsenligtsätt.SUF:s rådgivningsverksamhet fyller enligt utskottetsuppfattning en viktig funktion. Statligt bidrag till dennaverksamhet för nästa budgetår kommer, som redovisats, att kunnalämnas via anslaget Småföretagsutveckling. Vidare har StiftelsenInnovationscentrum möjlighet att lämna bidrag till SUF:sverksamhet inom ramen för den allmänt innovationsfrämjandeverksamhet som stiftelsen skall bedriva. Enligt vad utskottethar erfarit har stiftelsen dock ännu inte fattat beslut ominnehållet i denna verksamhet. Detta innebär ettosäkerhetsmoment för SUF när det gäller planeringen av denlokala rådgivningsverksamheten. Enligt utskottets mening börregeringen beakta detta och följa utvecklingen.Utskottet anser vidare att SUF:s lokala rådgivare bör ha ennaturlig roll i det nätverk som avses komma att byggas upp medhjälp av det i budgetpropositionen föreslagna, nya anslaget förbidrag till tekniköverföring. Denna verksamhet återkommerutskottet till i det följande.När det slutligen gäller frågan om det av regeringen aviseraderiskkapitalavdraget också skall omfatta medel som satsas påuppfinningar och innovationer, utgår utskottet från att, i detfall förslag om införande av riskkapitalavdrag läggs fram, dettaockså skall omfatta avdrag för aktier i bolag som bedriver sådanverksamhet.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga här aktuellamotioner i berörda delar.DesignFör designfrämjande åtgärder anvisas under innevarandebudgetår medel från anslaget Småföretagsutveckling, vilketdisponeras av . I regleringsbrevet för innevarande budgetårhar angetts att för insatser för att främja design i små ochmedelstora företag, genom främst Stiftelsen och sådana regionala utvecklingsbolag somsamverkar med stiftelsen, får ett belopp om högst 7 miljonerkronor anvisas. För /94 var motsvarande belopphögst 10 miljoner kronor.Form/Design Center i är enda designcenter, sägsdet i motion 1994/95:N209 (s). Verksamheten har finansieratsgenom främst kommunala bidrag och utställaravgifter. ,och har designcentrum som uppbär statliga stöd påca , påpekar motionären. Han anser attmed ett statligt bidrag om skulle verksamheteni bli lika vital som i grannländerna. I motionenrefereras till vad utskottet tidigare anfört om att det ärNUTEK:s uppgift att göra erforderliga avvägningar avseendemedelsfördelning. Form/Design Center bör, enligt motionären,betraktas som en nationell institution av riksintresse och stödtill en sådan institution bör kunna inrymmas i det berördaanslaget.Riksdagen avslog ett liknande yrkande från sammemotionär. Utskottet anförde (bet. 1993/94:NU15 s. 41), somredan antytts, att det är uppgift att inom ramen föranvisade medel och enligt de allmänna riktlinjer somstatsmakterna ställer upp göra erforderliga avvägningarbeträffande hur de aktuella medlen skall fördelas. I enmotivreservation (s) erinrades om att Socialdemokraternaförespråkade ett ökat anslag till småföretagsutveckling och attdet inom ramen för detta anslag rymdes den typ av insatser somförordades i motionen. I en meningsyttring (v) förordades ettstatligt stöd till Form/Design Center på 2 miljoner kronor.I budgetpropositionen aviseras (s. 33) att regeringen ifortsättningen direkt i samband med regleringsbrevet kommer attbesluta om bidrag till organisationer som arbetar med att stödjadesign. Vidare avser regeringen att i förordningen (1994:1100)om statlig finansiering genom regionala utvecklingsbolag föra inen möjlighet för ALMI:s utvecklingsbolag att ge bidrag fördesigninsatser. Därvid kommer att beaktas.Utskottet delar motionärens syn på att design blir mer ochmer viktigt för företagen. Den ändrade ordning förmedelstilldelning som regeringen avser att införa från nästabudgetår kan förväntas innebära en effektivisering avmedelsanvändningen. Något behov av uttalande av ifrågan kan utskottet inte se. Därmed avstyrks motion1994/95:N209 (s).Vissa övriga frågorUtskottet behandlar i detta avsnitt tre motioner som tar uppolika utbildnings- och företagsutvecklingsfrågor.I den första motionen, 1994/95:N280 (s), efterlyses insatserför att stimulera nyrekrytering av civilingenjörer ochavknoppningar av företag. Det övergripande syftet med deåtgärder som förordas i motionen är att få till stånd en ökningav antalet små och medelstora företag i . Möjlighetertill stimulans av nyrekrytering av högskole- och civilingenjörertill små och medelstora företag bör tillskapas inom ramen förexisterande och föreslagna stödformer, anser motionärerna. Demenar vidare att stora företag ofta har möjligheter tillavknoppningar av projekt och produktidéer som ligger utanför denegna kärnverksamheten och att detta bör uppmuntras.Beträffande förslaget om stöd till rekrytering avcivilingenjörer kan noteras att det inom ramen för dearbetsmarknadspolitiska resurserna finns utrymme för denna typav stöd. Hur de arbetsmarknadspolitiska medlen fördelas är enfråga för Arbetsmarknadsverket.Frågan om hur avknoppningar från större företag kan främjasstuderas av . Enligt regleringsbrevet för innevarandebudgetår får anslagsposten Vissa småföretagsinsatser inom ramenför anslaget Småföretagsutveckling debiteras kostnader förutrednings- och försöksverksamhet avseende s.k. avknoppningarfrån större företag. har i en rapport tillNäringsdepartementet redovisat hittillsvarande resultat av dettaarbete. Ett seminarium har anordnats i samarbete mellanNäringsdepartementet och . Arbetet planeras att drivasvidare.Utskottet konstaterar att den typ av åtgärder somefterfrågas i den här aktuella motionen redan existerar. Därmedavstyrks motionen i berörda delar.Utbildning i entreprenörskap bör föras in på alla stadieri utbildningsväsendet, anförs det i motion 1994/95:N299 (c).Företagsamhet bland ungdomar måste stimuleras på olika sätt ocheget entreprenörskap måste bli ett naturligt alternativ tillanställning, anser motionärerna. Utbildning i entreprenörskapborde därför ges redan på grund- och gymnasieskolan, men ocksåpå universitets- och högskolenivå. Bland invandrargrupper finnsen stor potential för ny- och småföretagande, anförs det vidarei motionen. Vid utvecklingen av de föreslagna utbildningarna ientreprenörskap bör därför hänsyn tas till dessa gruppersspeciella utbildningsbehov och förutsättningar.Enligt skollagen (1985:1100) finns det inom gymnasieskolansoch den kommunala vuxenutbildningens ram möjlighet att utformaindividuella eller specialutformade program. Denna möjlighetavser också utbildning i entreprenörskap. När det gällerutbildning på högskole- och universitetsnivå kan noteras att deolika universiteten/högskolorna själva bestämmer sitt kursutbud,med beaktande av de allmänna riktlinjer som statsmakternautfärdar. Som exempel på utbildning för entreprenörer viduniversiteten vill utskottet nämna att avseratt starta en ekonomiutbildning för unga entreprenörer hösten1995. Utbildningen, som omfattar 60 poäng, avses leda fram tillett särskilt diplom. Det bör vidare framhållas att utbildning iföretagsekonomi, både inom gymnasieskolan och viduniversitet/högskolor, självfallet är av relevans förentreprenörer.Enligt utskottets mening är den typ av utbildningsfrågorsom tas upp i motion 1994/95:N299 (c) viktiga. Utskottet villunderstryka betydelsen av att eleverna, både inom skolväsendetoch vid universiteten/högskolorna, ges goda baskunskaper. Genomatt förstärka och fördjupa dessa kunskaper kan en ökadförståelse för företagandets villkor uppnås. Utskottet sersåledes främst ett behov av fördjupning inom ramen förbefintliga ämnen snarare än ett behov av att, som föreslås imotionen, införa nya, speciella utbildningsalternativ.Som redovisats tidigare finns det vidare vissa möjlighetersåväl inom skolväsendet som vid universiteten/högskolorna attanordna sådan utbildning som efterlyses i motionen.Med det anförda avstyrker utskottet den nämnda motionen iberörda delar.Olika uttalanden av om bl.a. behovet av lokalastyrelser i större företag begärs i motion 1994/95:N202 (mp).Större företag som framställer produkter i mer än en kommun börenligt motionärerna ha en lokal styrelse och en separatbokföring i varje kommun. Den lokala styrelsen ochföretagsledningen skall kunna samråda med kommunens ledning ochförvaltningar i olika frågor. Vid nedläggning eller försäljningav företag skall de anställda och kommunens invånare ges förturatt fortsätta med verksamheten, anser motionärerna vidare.Slutligen vill de också att skall göra ett uttalandeom att ungdomars kunskaper, skaparförmåga och miljöintresse till vara, bl.a. genom lärlingsutbildning och ersättningtill företag som erbjuder ungdomar yrkesutbildning.Utskottet konstaterar att den typ av reglering av företagensverksamhet som förordas i den här aktuella motionen skulle krävagenomgripande förändringar av lagstiftningen, främst avseendeaktiebolagen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1994/95:N202 (mp) i här aktuella delar.Anslaget SmåföretagsutvecklingFrån anslaget betalas kostnader dels för de regionalautvecklingsbolagens verksamhet med information, rådgivning ochfinansiering riktad till små och medelstora företag, dels förvissa centrala insatser, bl.a. inom områdenainternationalisering, design och innovationsfrämjande åtgärder.Regeringen föreslår för nästa budgetår ett anslag på ca 242miljoner kronor. Huvuddelen av medlen skall användas för attfinansiera insatser via utvecklingsbolagen. Regeringen avser attårligen från anslaget föra över resurser direkt till för att delfinansiera utvecklingsbolagensdrift. skall, sägs det i propositionen, bl.a. bedriva ochsamordna vissa projekt på småföretagsområdet. Det gäller bl.a.Sveriges medverkan i EU:s småföretagsprogram och andra frågorsom rör internationalisering samt projekt angåendeinnovationsfrämjande, teknikspridning, kvinnors företagande m.m.Inom ramen för den nya strukturen med utvecklingsbolag börverksamheten med rådgivning och finansiering bedrivas i ungefärsamma omfattning som , anförs det i propositionen.Det anses dock finnas möjlighet att ytterligareeffektivisera verksamheten och därmed uppnå vissa besparingar.Vidare får samverkan med Stiftelsen ge utrymme för vissa besparingar under detta anslag,sägs det.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag.Kvinnors företagandeRiksdagen beslöt -- på initiativ avarbetsmarknadsutskottet och efter förslag av finansutskottet --om införande av särskilda företagarlån till kvinnor (bet.1993/94:FiU20). Kammarkollegiet förde över ettbelopp på till Industri- ochnyföretagarfonden från ett särskilt anslag som kollegietdisponerar för ändamålet.Lån beviljas normalt med högst eller, om det finnssärskilda skäl, med högst , vilket får utgöra högst50 % av kapitalbehovet. Rörelsen skall vara helägd av en ellerflera kvinnor och kan drivas som aktiebolag, handelsbolag,enskild firma eller kooperativ.Ett av målen inom näringspolitiken är att få fler kvinnor attbli företagare, anförs det i budgetpropositionen. Flertaletenskilda beslut om företagarlån till kvinnor fattas av utvecklingsbolag. juli--december 1994har ca 450 lån beviljats till ett sammanlagt belopp på ca 40miljoner kronor. Ca 600 nya permanenta arbetstillfällen beräknasha tillkommit, sägs det i propositionen.Enligt regeringen finns det en betydande efterfrågan på deaktuella lånen. De anslagna medlen (/95) uppges vara förbrukade under förstakvartalet . Industri- och nyföretagarfonden räknar medatt det erfordras ytterligare sammanlagt fören oförändrad verksamhetsnivå t.o.m. /96.Genom en fortsatt verksamhet kan staten på ett effektivt sättstödja företagande bland kvinnor, anser regeringen och föreslårett anslag på för nästa budgetår. Samtligabeslut bör fattas av ALMI:s regionala bolag och de nya medlenbör tillföras moderbolaget. Det är enligt regeringenönskvärt att även Industri- och nyföretagarfondens eventuelltkvarvarande likvida medel samt utestående lånefordringar kanföras över till . Styrelsen förfonden har under hand förklarat sig villig att medverka i dennaförändring och har även enligt uppgift börjat förskottera medelför verksamheten så att den kan fortgå under våren 1995.Fem motioner innehåller yrkanden om kvinnors företagande. Imotion 1994/95:N288 (m) förordas ett oförändrat anslag för nästabudgetår, dvs. De särskilda insatserna medkvinnors företagslån får anses vara en tillfällig åtgärd irådande ekonomiska läge, anser motionärerna. De menar attinriktningen nu bör vara en normaliserad situation, där denordinarie marknaden för riskkapital, lån och krediter svarar förföretagens kapitalförsörjning.Centerpartiet anför i motion 1994/95:N300 att den föreslagnautökningen av anslaget för kvinnors företagande är riktig.Utöver detta anser motionärerna att följande åtgärder börvidtas: (1) översyn av försäkringsfrågorna för egenföretagare,t.ex. föräldraförsäkringen, (2) utbyggnad av den kvinnligarådgivningsverksamheten så att den finns tillgänglig i allakommuner och (3) förstärkning av rådgivningsinsatserna förkvinnor hos länsstyrelserna, de regionala utvecklingsbolagen ochlänsarbetsnämnderna. Dessa åtgärder borde i första handfinansieras inom befintliga anslag. Om så erfordras bör medelfrån försäljning av aktier i riskkapitalbolagen användas, anser motionärerna.Också i motion 1994/95:A807 (c) anförs att den föreslagnaökningen av anslaget är positiv. Motionärerna förutsätter attregeringen noga följer utvecklingen och vid behov anslårytterligare medel.I motion 1994/95:N274 (fp) föreslås en ökning av anslaget med50 till totalt . Kvinnorsföretagande har varit en underskattad ochförbisedd del av svenskt näringsliv, anför motionärerna. Enligtderas uppfattning är det av yttersta vikt att underlätta förkvinnor att starta företag.Kvinnors företagande finns oftast inom tjänstesektorn därrealsäkerheter saknas, konstateras det i motion 1994/95:A820(kds). Tillgängliga finansieringsformer tar inte i tillräckligutsträckning hänsyn till kvinnors nyföretagande, hävdarmotionärerna. De menar att statens stöd till start av småföretagmåste utvecklas.Utskottet anser att en viktig åtgärd inom näringspolitikenär att särskilt stödja kvinnors företagande. Det finns en storutvecklingspotential bland kvinnliga företagare. Som tidigareredovisats råder det stor efterfrågan på de särskildaföretagarlånen till kvinnor. Regeringens förslag att öka detaktuella anslaget finner utskottet vara motiverat. Attytterligare höja anslaget, som föreslås i motionerna1994/95:N274 (fp) och 1994/95:A807 (c), kan utskottet emellertidinte förorda.Inte heller anser utskottet att det erfordras något uttalandeav om åtgärder av den typ som föreslås i motion1994/95:N300 (c). Yrkandet i motion 1994/95:A820 (kds) om attstatens stöd till nyföretagande bör utvecklas så att hänsyn tastill behovet av stöd till kvinnors företagande anser utskottetvara tillgodosett.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i berörd del och avstyrker de aktuella motionernai motsvarande delar.TekniköverföringRegeringen föreslår i budgetpropositionen ett nytt, engångsvisanslag på för uppbyggnad av ett nätverk förtekniköverföring till små och medelstora företag.En förutsättning för att kompetensen i små och medelstoraföretag skall kunna höjas är att företagens egen förmåga tillförnyelse stärks, sägs det i propositionen. I detta sammanhangspelar ökad rekrytering av långtidsutbildade stor roll. Små ochmedelstora företag behöver emellertid också, liksom storaföretag, använda sig av utomstående specialister för att lösatekniska eller andra problem som är förknippade med enförändring av produkter, marknader eller organisation. De småoch medelstora företagen saknar i viss omfattning möjligheteratt identifiera problem och än mer att se vilken potential somkan ligga i att använda ny teknik, heter det vidare.Den berörda kompetensen finns i inom bl.a.konsultföretag, industriforskningsinstitut, teknikcentrum,högskolor och universitet samt hos myndigheter såsom ochPRV, konstateras det i propositionen. Det saknas dock etteffektivt organ för att länka samman dessa organ med små ochmedelstora företag. Kraven på en förmedlingsfunktion är förutomden geografiska närheten att den har hög trovärdighet hosföretagen både för sina allmänna insikter om småföretagande ochför sina kunskaper om teknik, arbetsorganisation och ledning.Enligt regeringen bör staten skapa goda betingelser förkunskapsbildningen i små och medelstora företag. Under entreårsperiod föreslås staten bygga upp ett nätverk förtekniköverföring bestående av specialister och förmedlare föratt stärka kunskapsförsörjningen till små och medelstoraföretag. Systemet syftar till att etablera samverkan mellan ettstort antal aktörer, t.ex. de regionala ALMI-bolagen, regionalahögskolor och teknikcentrum samt det nuvarande utbudet avspecialistkompetens vid myndigheter (bl.a. och ),universitet, högskolor och industriforskningsinstitut. NUTEKskall i samverkan med ha huvudansvaret för att bygga uppdet föreslagna nätverket.Synpunkter på det föreslagna anslaget framförs i tre motioner.I ytterligare sex motioner tas upp olika frågor som rörinriktningen på de aktuella åtgärderna.Regeringens förslag till anslag avvisas helt i motionerna1994/95:N288 (m) och 1994/95:N274 (fp). I båda motionernahänvisas till de inrättade teknikbrostiftelserna. Dessainnebär, enligt motionärerna, en kraftfull satsning på ettnäraliggande område. Erfarenheterna av denna satsning bordeavvaktas innan eventuella ytterligare insatser görs.I motion 1994/95:N202 (mp) anförs att medel från det aktuellaanslaget lämpar sig för uppbyggnad av de i samma motionföreslagna lokala närfonderna. Förslaget om närfonder harutskottet behandlat i ett tidigare avsnitt.Resurser bör ställas till förfogande för bildande av centrumför tekniköverföring till små och medelstora företag, anförs deti motion 1994/95:N280 (s). Motionärerna hänvisar till ettförslag från och ett antal små ochmedelstora högskolor om inrättande av s.k. TIPPS-centrum iLuleå, och (TIPPS står för Technology Input inProducts, Processes and Systems).I motion 1994/95:A441 (s), med rubrik ,begärs en utredning av möjligheten att som stöd för små ochmedelstora företag i inrätta projektet"teknikimportchef att hyra". Vidare föreslås att regeringenskall lägga fram en strukturplan för näringslivet iStockholmsregionen.Riksdagen bör göra ett uttalande om att det skall inrättas ettmellanhandsorgan för information till de små företagen omtänkbara källor för kunskap och teknik, anförs det i motion1994/95:N229 (m, c, fp, kds). har sådana uppgifter att detskulle kunna bli det centrala organet i ett nätverk avförmedlingscentrum, anser motionärerna. Andra offentliga organsom borde ingå som förmedlingscentrum är de sjuteknikbrostiftelserna.I tre motioner, 1994/95:N241 (s), 1994/95:N283 (s) och1994/95:N203 (c), begärs uttalanden av rörandeinrättande av regionala utvecklingscentrum. Hänvisning görs i detre motionerna till ett företag i i ,Industriellt Utvecklingscentrum (IUC), som ses som en förebildför de föreslagna centrumen. Dessa centrum är avsedda attfungera som kontaktnät mellan företag och olika samhällsorganoch därigenom bidra till att teknik- och kompetensnivån ismåföretagen höjs.Teknikbrostiftelserna, som det hänvisas till i några avmotionerna, tillkom -- som tidigare redovisats i avsnittet omstöd till uppfinnare och innovatörer -- genom ett riksdagsbeslutvåren (prop. 1992/93:170, bet. I en reservation (s),med instämmande i en meningsyttring (v), avvisades förslaget.Sju teknikbrostiftelser har inrättats -- i , ,, , , och . Stiftelserna skallstödja utvecklingen av dubbelriktad kontaktverksamhet mellanuniversitet/högskolor och näringslivet som leder till ökadexploatering av forskningsresultat. Stiftelserna har tillförtsett kapital på sammanlagt , varav ca 0,3miljarder kronor utgörs av aktier i och Investment ABBure. Avkastningen av dessa medel kan användas för attfinansiera stiftelsernas verksamhet.Den typ av verksamhet som förordas i flera av de här aktuellamotionerna och som har till syfte att främja bl.a. samverkanmellan näringslivet och högskolor/universitet är exempel påverksamhet som, enligt bedömning, detföreslagna nätverket är avsett att bedriva.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs ipropositionen, att det är mycket angeläget att det skapas systemsom kan underlätta för småföretagen att få del av kunskap ochteknikutveckling. Småföretagen har svårt -- både avkulturella och av geografiska skäl -- att hitta fram till denkunskap som finns hos olika organ. Småföretagen kan av naturligaskäl inte själva bygga upp all erforderlig specialistkompetens.Därför är det ytterst angeläget att det skapas kanaler, så attsmåföretagen kan få tillgång till denna kompetens på annat sätt.Teknikbrostiftelserna kan, enligt utskottets bedömning, ha enroll att spela i anslutning till det föreslagna nätverket. Dekan dock inte ersätta detta, utan får snarare ses som kanalersom nätverket kan utnyttja för att få tillgång till högskole-och universitetsmiljön.Många av de synpunkter och önskemål som förs fram i flera avde här aktuella motionerna blir tillgodosedda genom detföreslagna nätverket. Gemensamt för dessa motioner är att deförordar olika insatser för att främja samverkan mellannäringslivet och olika organ för att därigenom höjakompetensnivån i småföretagen. Detta är just det syfte som detföreslagna nätverket har.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i berörddel och avstyrker samtliga här aktuella motioner i motsvarandedelar.Stöd till kooperativ utvecklingUtskottet behandlar i detta avsnitt ett förslag till anslagunder huvudtitel (bil. 14 s. 61) om stödtill kooperativ utveckling. Föreskrifter om detta stöd finns iförordningen (1993:569) om statsbidrag till kooperativutveckling.