bet · GI01SfU13 · 1995-04-20 00:00:00 — De har lättare att bedöma riskerna och vad som ärfördelaktigt. En stabilitet i dessa avseenden är önskvärd.Dessutom kan man förstås föra en politik som är direkt riktadmot konsekvenserna av den segregerade bostadsmarknaden. Om dettavittnar bl.a. många motioner. Man måste på något sätt brytadenna cirkel.Jag hinner inte närmare gå in på spörsmålet om åtgärderna. Vadman skall göra är i stor utsträckning politiska frågor. Detkrävs ett omfattande och sannolikt mycket varierat batteri avåtgärder för att förbättra situationen i de invandrartätabostadsområdena och för att långsiktigt integrera invandrarna idet svenska samhället. Det har att göra både med sociala ochekonomiska åtgärder i bostadsområdena, boendemiljö, socialtmobilitetshöjande åtgärder och möjligheterna att geografisktföra en annan politik. Man har mer eller mindre övergivit HelaSverige-strategin. Vi såg positiva drag i den. Den borde kanskeha åtföljts av en starkare satsning på mottagningsprogrammen,och kraftfullare försök att integrera, mensamtidigt är den fria rörligheten en grundbult i systemet,vilken gäller för alla medborgare som vistas i landet.Ronny : Jag är chef för iMalmö. Min framställning kommer i allra högsta grad att varaproblemorienterad, men jag skall först peka på en ljuspunkt,nämligen att vi när det gäller introduktionen av nyanländanumera har en offensiv strategi tillsammans medarbetsförmedlingen. Jag kommer att kommentera bara vissa delarav mitt utdelade bildmaterial./Bild Flyttningar till och från av utländska medborgare1988--1994/Flertalet av de inflyttade utländska medborgarna är relativtnyanlända till och behöver introduktion. Det gäller bådeflyktingar och andra invandrare. Denna kategori behöversvenskundervisning i introduktionen. Vad gäller nettoflyttningenkan sägas att de utländska medborgarna för det mesta har svaratför kommunens befolkningsökning./Bild Invandrarna i --95/Andelen personer som är utrikesfödda har ökat kraftigt underde av 90-talet. Inberäknat de barn somär födda i med en eller två utlandsfödda föräldrar haren fjärdedel av befolkningen i utländsk bakgrund. Dennaandel har ökat med en procentenhet ./Bild Antal nyanlända till 1991--1994/Vi har bättre grepp än tidigare över dem som flyttade in tillMalmö --1994 genom att vi då samordnademottagningen av flyktingar och introduktionen av andranyanlända i till , som har ett ansvar både förintroduktionen och för det sociala stödet. Denna mottagning ochintroduktion måste gälla både för flyktingar och för andrainvandrare, med anknytningar till svenskar men även tilltidigare invandrare. Ungefär 1 000 personer som hörtill gruppen icke flyktingar behöver någon form av introduktion,både från kommunen och från arbetsförmedlingen.En bra och effektiv mottagning och introduktion avgörs dels avde direkta resurser som finns för mottagningen av flyktingarnaoch de andra invandrarna, dels av de samhällsresurser som finnsför barnomsorg, skola och sjukvård. En viktig faktor, som vigärna vill lyfta fram och i allra högsta grad har lyft framytterligare , är möjligheterna till tätamöten med det svenska samhället. Många av de flyktingar ochandra invandrare som kommer till möter inte ett svensktsamhälle där de bor utan ett annat samhälle. De har småmöjligheter att ha kontakt med svenskar och att använda svenskaspråket./Bild Personer med utländsk bakgrund /Denna bild illustrerar invandrarsegregationen i . Tvåtredjedelar av de av Malmös invånare som har utländskbakgrund bor i områden som är mera invandrartäta ängenomsnittet. är det mest extrema exemplet./Bild Bostadsområden med den högsta invandrartätheten/De tre områdena med den högsta invandrartätheten, vilka liggerinom , har andel personer med utländskbakgrund. Här kan också noteras att segregationen ökar iaccelererande takt. --1994 har den ökat med20--i vissa bostadsområden. I de mindre invandrartätaområdena förekommer knappast någon ökning alls, medan detidigare invandrartäta bostadsområdena alltså i accelererandegrad blir ännu invandrartätare./Bild Andel arbetssökande utan arbete och i åtgärder i procent av befolkningen/Invandrarnas situation karakteriseras också i allra högstagrad av deras närvaro på arbetsmarknaden. Av de utomnordiskamedborgarna är sökande vid arbetsförmedlingen. Till dettaskall läggas att den andel utomnordiska medborgare som varförvärvsarbetande var . Av invånarna med svensktmedborgarskap var i förvärvsarbete. Till detta skallläggas att av Malmös befolkning fick socialbidrag någongång men att av dessa två tredjedelar var personermed utländsk bakgrund. Merparten av dem som får socialbidrag haralltså utländsk bakgrund. Detta ger sammantaget en bild av ettganska stort utanförskap./Bild Andel förvärvsarbetande i procent av befolkningen20--i efter nationalitet/Andelen förvärvsarbetande var, som sagt, mycket låg blandinvånarna med utländskt medborgarskap, bland utomnordiskamedborgare . Inom vissa grupper var andelen ännu lägre,bland medborgare från och av personerna iarbetsför ålder./Bild Utbildningsnivå i procent av befolkningen/Det finns många orsaker till att dessa personer inte kommer inpå arbetsmarknaden, och en mycket viktig sådan är en bristfälligskolunderbyggnad i hemlandet. Man lyfter ofta fram att många avde högutbildade nyanlända flyktingarna inte får adekvat arbete,och det är alldeles riktigt, men man glömmer atttillägga att merparten av dem som kommer hit har en bristfälligutbildning. Av de nyanlända --1994, enblandning av flyktingar och andra invandrare, har inteutbildning motsvarande svensk grundskola vad gäller antalet år.På dagens och framtidens arbetsmarknad gäller att man måste hagrundskola och helst också gymnasieskola och yrkesutbildning.Utan detta har man ytterst svårt att komma in påarbetsmarknaden. Vi har där en av många förklaringar till attdessa personer inte finns ute på arbetsmarknaden./Bild Bostadsområden med hög invandrartäthet:socialbidragsberoende och andel förvärvsarbetande/Hur ser det då ut i de aktuella bostadsområdena? Det är enganska skrämmande bild. Andelen invånare i med utländskbakgrund är, som nämnts, i genomsnitt . Jag har på bildentagit med områden med invånare med utländsk bakgrund.I Herrgården, där man under de senaste årenhaft en relativt stor andel av genomgångsboende för flyktingar,har varit socialbidragstagare åtta, av året.Det är alltså inte fråga om socialbidrag som komplement tillhuvudinkomsten, utan många är långvariga somsocialbidragstagare.De senaste uppgifterna beträffande förvärvsarbetande är från1992, och de visar att situationen inte blivit bättre utansnarare sämre. Andelen förvärvsarbetande bland utländskamedborgare var i Herrgården . I de andra starktsegregerade områdena låg förvärvsfrekvensen på ca 30 %.Samtidigt var socialbidragsberoendet mycket starkt. I genomsnitthar av invånarna i haft socialbidrag ,medan andelen socialbidragstagare i Törnrosen både 1992 och 1995var ./Bild Bostadsområden med hög invandrartäthet: andelinvandrarelever i och andel barn i barnomsorg/I skolan är läget följande. I Herrgården var andeleninvandrarelever i . Ökningen av dennaandel har varit ganska kraftig. Av Malmös befolkninghar totalt utländsk bakgrund, men av eleverna igrundskolan har invandrarbakgrund. Inslaget av invandrareär alltså betydligt större i . lärRosengårdsskolan komma att få ca 800 elever, varav 40 eleverkommer att ha svenska som modersmål.Vad gäller barnomsorgen är det i de invandrartätabostadsområdena färre familjer som har barnomsorg. Andelen iHerrgården är högre, och skälet är nog att det i Herrgården bormånga nyanlända. Vi har ett intensivt program, som bl.a.omfattar heltidsintroduktion, för de nyanlända flyktingarna ochinvandrarna, och därmed får fler barnomsorg. Men bland dem somhar etablerat sig och blivit långvariga som socialbidragstagaregår andelen familjer med barnomsorg ned.Det är sällan som barnen i dessa områden på ett naturligt sätthar kontakter med svenska kompisar eller med det svenskasamhället. De barn som inte varit i barnomsorg har ytterligareett handikapp genom att vara sämre förberedda inför skolstarten./Bild Invandrarna i -- Sammanfattning/Sammanfattningsvis kan sägas att de mest invandrartätabostadsområdena i har blivit ännu invandrartätare. Tvåtredjedelar av dem som haft socialbidrag harinvandrarbakgrund. I de invandrartäta bostadsområdena ärsocialbidragsberoendet extremt högt och andelenförvärvsarbetande extremt låg. Det finns få barn med svenskbakgrund i skolan, och färre barn har barnomsorg.30 % av de nyanlända saknar skolgång motsvarande svenskgrundskola. En sådan andel skulle innebära att av de vuxnanyanlända skulle 4 000 saknautbildning motsvarande svensk grundskola. Skulle vi gå tillbakaännu längre och ta med de arbetskraftsinvandrare som gick direktin i arbete men som är arbetslösa, skulle vi finna attantalet med behov av utbildning är betydligt större.På 1980-talet och var mottagandet ochintroduktionen av de nyanlända alltför passiv. Den blev eninskolning i utanförskap. Det är dock bara en del av det hela.Det är en alltför stor fokusering på undervisningen i svenska.Någon reagerar säkert på det. Sfi-lärarna i har ocksåreagerat på det. Vi menar inte att vi skall ha en sämresvenskundervisning eller lägre ambitioner. Svenskundervisningenmåste ses i ett annat sammanhang, dvs. man måste först definieravad invandrarna kan och vill själva och därefter styraintroduktionen och vilken svenskundervisning som skall ges.Tidigare har det varit så att de har fått svenskundervisningförst och därefter någonting annat. Vi menar att man måste tadetta tillsammans.Glappet mellan kommunens introduktion ocharbetsmarknadsresurserna är problematiskt. Vi har i ettbra samarbete med arbetsförmedlingen. Vi har utvecklat olikaformer av samarbete. Men det är väntetider påarbetsförmedlingens åtgärder. De väntetiderna innebärpassivisering och att svenskkunskaperna går tillbaka. Man går inte hem och pratar svenska med grannarna, för depratar inte svenska. Man går hem och pratar sitt hemlandsspråk.När arbetsförmedlingen får möjlighet att ta tag i invandrarnamåste de börja om med svenskundervisning.En viktig del är att de nyanlända möter ett svenskt samhälle.Kommunen får ingen kompensation för kostnadsökningar ibarnomsorg och skola. Tillskottet till barnomsorgen i var600--700 barn . Kommunen fick ingen kompensation. Tillgrundskola och gymnasium kom ytterligare 1 000 barn. Vi har inte fått någon kompensation.Om de som kom 1994 framöver kommer att ha sammaförvärvsfrekvens som det är kommer fr.o.m.1997/98 kommunens socialbidragskostnader att öka med minst 75miljoner kronor. Det gäller bara de som kom 1994.Föreslagna och beslutade förändringar i socialförsäkringar ocharbetsmarknadspolitik kommer att öka Malmössocialbidragskostnader med 70--fr.o.m. 1996.Då skall ni veta att två tredjedelar av socialbidragstagarna iMalmö har invandrarbakgrund. Det kommer att slå hårt mot degrupperna.Avslutningsvis vill jag ta upp vad vi tycker behöver göras.Det behövs ett offensivare mottagande och introduktion avnyanlända. Man måste jobba med flera delar. Man måste tydligaretala om för individerna vilka förutsättningar som finns iSverige, så att människorna själva kan ta ett ansvar. Man måsteutgå från flyktingarnas och invandrarnas bakgrund men även deförutsättningar och krav som finns i det svenska samhället.Lågutbildade måste direkt få chans att visa att de kan inhämtabaskunskaper. har vi varit dåliga på det.Tidigare har vi menat att de som har varit analfabeter ellerhaft få skolår i hemlandet inte orkar med mer än högst treundervisningstimmar i svenska per dag och absolut ingentingannat, t.ex. matematik. Det finns kommuner, inklusive , därman har tyckt att de inte orkar med mer än någon enstaka dag iveckan med undervisning. Vi har ändrat på det i nu.Fr.o.m. januari går de lågutbildade som är in iheltidsstudier. De läser svenska på halvtid och övriga basämnenresten av tiden. De som inte klarar av det skall själva visadet. Då går vi in med andra introduktionsinsatser, praktik ochorienteringskurser. Kraven på den svenska arbetsmarknaden är har en god basutbildning. Vi håller på att genomföra detta iMalmö och har kommit rätt långt. Dessutom är det nödvändigt attde som har små möjligheter att konkurrera på arbetsmarknadendirekt får visa vad de kan genom särskildasysselsättningstillfällen. Det finns inte tillräckligt medarbetstillfällen. Man måste arrangera en del.Arbetsmarknadsåtgärder och arbetsmarknadsutbildning måstesynkroniseras med den grundläggande introduktionen. Där har vikommit rätt långt i . Jag tycker att det borde vara ännumer integration och synkronisering. Det är på det sättet vitydliggör krav och förutsättningar och också respekterarindividen.Vi har från kommunen framfört i olika sammanhang att nyanländaflyktingar måste möta ett svenskt samhälle. Det gör de inte iMalmö, inte i , inte i centrum, inte i Kroksbäck elleri Holma. Där möter de inget svenskt samhälle. Då blir det endålig introduktion och en dålig start i Sverige.I kvarstår många invandrare . Där måste vigå in med särskilda sysselsättningstillfällen. Vi har påbörjatett samarbete och kommer att söka stöd och medel för särskildasysselsättningstillfällen dels från regering och riksdag, delsfrån andra fonder. Det har vi startat med. Vi måste ifrågasättalagar, förordningar och synsätt, både när det gällerarbetsmarknaden och annat. Det måste vara en massiv satsning påsärskilda sysselsättningstillfällen. I t.ex. finns fåförvärvsarbetande, många långtidssocialbidragstagare med lågskolunderbyggnad. Där måste vi ordna särskildasysselsättningstillfällen och en omfattande grundutbildning. Detsenare är det många som inte kommer att klara av. Det kanskedock är fler än vad vi tror som kommer att klara av engrundutbildning. Det är vi som har bestämt att de inteorkar. Så är det i mångt och mycket, när jag ser hur vi harhanterat de lågutbildade.Ordföranden: så mycket. Det var en fyllig redovisningav situationen i . Jag vet att och ocksågärna vill komma in. Jag tänkte dock att vi skulle använda någraminuter till korta frågor.Margit : Jag vet att har gjort ettbra arbete i . I stadsrevisionen hade vi för fyra fem årsedan en revision om socialbidragsberoende. Där redovisades passivitet. Där skall jag ge en honnör. Menjag skall också vara något av en advokat. Dennauppgift är ju oerhört svår.De senaste två åren har vi fått in 3 100 sekundärinvandrare.Samtidigt vet vi att det blir ungefär 600 nya jobb fram tillsommaren 1996. Det är många sökande till varje jobb. Kommer detinte trots allt att leda till en ännu större ökning avarbetslösheten och bidragsberoende?Jag har en fråga som jag vill ställa till dem som kanarbetsmarknadssidan. Det finns faktiskt okvalificerat arbete somman söker folk till om somrarna, ute på landsbygden utanförMalmö. Det är grönsaksplockning osv. Där har man haft svårt attrekrytera folk under ganska många somrar. Förmedlar ni sådanajobb till dem som finns i och andra invandrartätaområden? har det varit polacker som har fått särskildauppehållstillstånd . Tar ni vara på dessamöjligheter?Maud Björnemalm: Det verkar som om både var helt överens om att vi måste ha en annanstrategi när det gäller mottagandet. kallade deten annan geografisk politik. Är ni då överens om att de som tasemot inte skall ha rätt att flytta ,utan de skall stanna i den kommun där de är placerade?Jag skulle vilja veta om jag missuppfattade närdet gäller barnomsorgen i Herrgården. När föräldrarna har slutpå introduktionstiden eller är arbetslösa får barnen inte varakvar i barnomsorgen. Är det riktigt?Rune : Jag har en fråga till representanterna förMalmö när det gäller mottagandet. Ni har ju ett avtal medInvandrarverket som innebär att ni har en viss möjlighet attplanera en del av mottagandet. Min fråga är: I vilkabostadsområden placerar ni de nyanlända som ni tar emot enligtavtal? Hamnar de i de bostadsområden där det redan finns en högandel invandrare, eller placeras de aktivt i andra områden? Omde placeras i andra bostadsområden, sker det då en omflyttningefter , på så sätt att de ändå söker sig till de områdensom har den högsta andelen invandrare?Har ni individuella introduktionsplaner, vilket ju är möjligti flyktingmottagandet?Margareta E : Jag har också en fråga tillrepresentanterna för . Jag tänkte fråga om det finns ettintresse hos invandrarna för att själva bryta segregationen. Dåskulle man t.ex. kunna tänka sig att de, nu när det finnsmöjlighet att välja skola, har valt att sätta sina barn i skolorutanför området Herrgården. Har ni sett den förändringen?Ronny : Ökad inflyttning av invandrare innebär medall sannolikhet ökad arbetslöshet. Det är helt klart.Vi har individuella introduktionsplaner fullt ut för alla,inklusive andra nyanlända. I samarbete med arbetsförmedlingenhar vi ett mycket tydligt program. Vi har 2 300 isvenskundervisning . I vår, när vi kommer i gång med en delandra aktiviteter, kommer 1 000 av dem att delta i introduktionpå heltid.Eva : När det gäller Hela Sverige-strategin harMalmö uppvaktat föregående borgerliga majoritet här i riksdagenom ett lagförslag. Det förslaget står samtliga politiska partieri bakom. Vi är mycket bekymrade över den situation sområder.Margit tog upp en fråga som jag inte riktigt förstod.Under de senaste åren har sekundärinflyttningen inte varit detstora problemet. Det har varit direktutflyttning frånförläggningar till tomma bostäder i fråga gällde vårt avtal med . Malmöhade ett avtal med om att ta emot 950personer. Det kom 4 200 flyktingar. De signaler som gavs frånpolitikerna genom de fattade besluten innebar att de flyttadefrån förläggningen direkt ut till bostäder i . Vi har intei kommunen kunnat styra var människor skall bo. De har heltenkelt skaffat egna kontrakt och skrivit sig i . Det är sådet har gått till.Vi har brist på barnomsorgsplatser i . Det innebär inte har rätt till barnomsorgsplats om maninte har något jobb. Om man däremot har varit inne tidigare ibarnomsorgen och fått arbete på nytt garanteras man plats ibarnomsorgen . Vi har alltså en mycket storbrist på barnomsorgsplatser.Ronny : Det förslag vi har lagt fram från kommuneninnebär självfallet en rättighet att flytta. Men det är en annanfråga var man skall få sitt samhällsstöd. Det är två vitt skildasaker.Maud Björnemalm: Eftersom barnen har svårt med svenskaspråket, skulle man inte kunna anse att de har särskilda behovoch därför borde ha en plats i barnomsorgen?Eva : Svaret är ja. De flesta barnen kommer in ibarnomsorgen föräldrarna läser svenska. De kommeralltså in genom särskild prioritering. När svenskundervisningenoch introduktionen är slut kan barnen inte stå kvar ibarnomsorgen.Jonny Kärnkvist: Det ställdes en fråga om hur vi förmedlarlantbruksjobb. Problemet är att dessa jobb ligger någon ellernågra mil utanför . Kommunikationerna är inte anpassadetill arbetstiderna. Vi har haft något lantbruksföretag somsjälvt har ordnat med bussning. Det har heller inte fungerat.Det har varit ett avtalsstridigt uppförande från arbetsgivarna.De har inte betalat löner om det regnade osv. Det är intealldeles lätt med lantbruksjobb. gör enprövning inför om man skall beviljaarbetskraftsinvandring för just dessa jobb. Vad jag vet prövarman det mycket noggrant innan man fattar beslut.Ordföranden: tyckte inte att hon ficknågot svar på sin fråga om skolval.Margareta E : Vi vet ju alla att flyktingar ochinvandrare söker sig till invandrartäta områden, och det är juförståeligt att man söker en basal trygghet. Men när man väl harhamnat i det invandrartäta området och inser att barnen intekommer att få möjlighet att anpassa sig eller komma in i detsvenska samhället, då kanske man väljer att sätta sina barn iandra skolor. Den tendensen har vi sett i , och jagundrar om man också har sett den i Herrgården eller Rosengård.Eva : Nej, den tendensen har vi inte sett i Malmö.Däremot har vi sett att etablerade invandrare med jobb harflyttat ut från och att nya flyktingar har flyttat ini området. Det är fråga om mycket resurssvaga människor, och deutnyttjar inte möjligheten att flytta över sina barn till andraskolor. Den skolpeng som infördes i under föregåendemandatperiod har inte heller medverkat till detta, det visarsiffrorna från framför allt Rosengård.Lars : Jag får tacka för inbjudan tillsocialförsäkringsutskottet och övriga utskott. Vi är någrapersoner från som dels representerar kommunledningen,dels två stadsdelsnämnder, och , som haren kraftig inflyttning av utländska medborgare.Roger och har ganska utförligtredovisat situationen i och i . Jag tror därför attjag i alla fall inte inledningsvis behöver upprepa det de harsagt, eftersom den bild de har redovisat sammanfaller väldigtväl med situationen i och också i , därutskottet har varit.Jag skulle vilja ta upp några frågor som jag tycker ärväsentliga mot bakgrund av den redovisning som har gjorts.Låt oss först titta på Hela Sverige-strategin, och låt miggöra det hela väldigt tydligt. I , som väl är bland det mestsvenska vi har, finns det 20 000 invånare, och där bor ungefär700 invånare med utländskt medborgarskap. I Gunnaredsstadsdelsnämndsområde bor 20 000 invånare, och under de nioförsta månaderna 1994 tog man där emot 700 personer medutländskt medborgarskap. Jag tycker att detta visar väldigttydligt att denna Hela Sverige-strategi inte fungerar.Den overheadbild som ligger framme, och som är den enda jagskall visa, visar väldigt tydligt hur inflyttningen tillGöteborg har varit. Vi kan här se att flyktingmottagandet 1994var väldigt högt -- det rörde sig totalt om närmare 5 000personer -- och bilden visar också hur många utländskamedborgare som kom till från andra kommuner. Dettainnebär att totalt närmare 9 000 utländska medborgare kom tillGöteborg . Detta skall ses i relation till vårtbefolkningstal totalt sett. Vi är 443 000 invånare. 95 000 harinvandrarbakgrund, och hälften av de 95 000 är utländskamedborgare.Vi har en oerhört stark koncentration av invandrare till fyrastadsdelsnämndsområden. Jag har redan nämnt två av dem, Gunnaredoch , som är representerade här . De två andraområdena är och . Varannan invånare i dessafyra områden är svensk, och där bor totalt sett 75 000invånare. Det vi har i dessa fyra områden är vad man har iBotkyrka här i . Det sammanfaller ganska väl omman talar om koncentration. Utskottet har ju varit i ,så jag behöver därför inte berätta om situationen i Göteborg.Däremot finns anledning att peka på ett par saker. I dessaområden i kan man naturligtvis hitta precis sammasociala förhållanden som i motsvarande områden i Malmö.Ohälsotalen är höga. Väldigt många människor harförtidspensioneringar, långa sjukskrivningsperioder ochliknande. är socialbidragskostnaderna väldigt höga,och därmed är också kostnaderna för kommunen väldigt höga.Därtill kommer att arbetsmarknadssituationen är mycketallvarlig för denna grupp av människor. Skälet till det är attdet har skett väldigt stora förändringar på arbetsmarknadenunder . Vi har tillsammans med Länsarbetsnämndeni granskat den budgetproposition som regeringen ladefram och tittat på vad konsekvenserna kommer att bliför arbetsmarknadspolitikens del.Man bör här känna till bakgrunden, nämligen att när industrinsökte folk i kring 1990 räckte det i avfallen med att man som sökande hade grundskoleutbildning ellerliknande. 1994 är det av den personal som rekryterassom klarar sig med grundskoleutbildning. Resten måste hagymnasieutbildning eller högskoleutbildning för att komma ifråga på den göteborgska arbetsmarknaden inom industrin. Jagvet, även om vi inte har tagit fram uppgifter om det, attutvecklingen inom stat och kommun är liknande, att man också däri dag kräver högre utbildning av den personal som rekryteras.Detta gör att människor som inte har denna utbildning får detmycket svårare att komma ut på arbetsmarknaden.