bet · GI01SkU20 · 1995-03-28 00:00:00 — Slopad eller skärpt förmögenhetsskatt(mom. 12 -- m), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Den svenska arvs- och förmögenhetsbeskattningen har gjort attett stort antal förmögna svenskar har emigrerat och tagit medsig tusentals arbetstillfällen, sin kompetens, sittentreprenörskap och sin inspirationsförmåga. Skattereglerna harpå det sättet medfört att har förlorat mer än rätten attbeskatta dessa personers förmögenhet och avkastningen avförmögenheten. Vi har förlorat jobben, och detta har drabbat dei dag arbetslösa.Ett annat skäl för att helt slopa förmögenhetsskatten är attförmögenhetsskatt inte skall tas ut på s.k. arbetande kapital.Om förmögenhetsskatten på övriga tillgångar behålls medför dettasnedvridningar som försämrar den ekonomiska utvecklingen.Vi instämmer i vad som anförts i motion Sk328 i dessahänseenden och i kravet på att förmögenhetsskatten slopasfr.o.m. beskattningsåret 1995.dels vid moment 12 hemställt12. beträffande slopad eller skärpt förmögenhetsskattatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk328yrkande 15 och 1994/95:A270 yrkande 5 och med avslag på motion1994/95:Sk341 yrkandena 26 och 27 begär att regeringen läggerfram förslag till lag om slopande av förmögenhetsskatten medverkan fr.o.m. taxeringsåret 1996.24. Slopad eller skärpt förmögenhetsskatt(mom. 12 -- v)() hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk341 bör förmögenhetsskatten reformerasså att den fungerar på ett mer ändamålsenligt sätt. PromemorianDs 1990:91 bör få utgöra grundvalen för en sådan översyn.I avvaktan på att en ny förmögenhetsbeskattning kan införasföreslås i motionen att en progressiv skatteskala införs med tresteg: den befintliga nivån , ett skikt på förförmögenheter och ett skikt på förförmögenhet . Motionärernas förslag börgenomföras fr.o.m. inkomståret 1996.dels vid moment 12 hemställt12. beträffande slopad eller skärpt förmögenhetsskattatt med bifall till motion 1994/95:Sk341 yrkandena26 och 27 och med avslag på motionerna 1994/95:Sk328 yrkande15 och 1994/95:A270 yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad som här har anförts om förmögenhetsskatten.25. Avkastningsskatten på pensionssparande (mom. 13 -- m), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Hösten 1994 höjdes den schabloniserade avkastningsskatten påpensions- och kapitalförsäkringar. Redan den tidigareskattenivån var så hög att ett betydande utflöde av kapital tillutlandet ägde rum. Denna utveckling kommer att accentueras.Detta är negativt från samhällsekonomiska utgångspunkter.Avkastningsskatten bör sänkas från till så somföreslås i motionerna.dels vid moment 13 hemställt13. beträffande avkastningsskatten på pensionssparandeatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk328yrkande 19 och 1994/95:Sk350 yrkande 5 begär att regeringenlägger fram förslag till lagstiftning angående sänkning avavkastningsskatten på pensionssparande till 10 %.26. Avdragsrätten för pensionsförsäkringar(mom. 14 -- v)() hardels anfört följande:Inbetalningar till pensionsförsäkringar och till detindividuella pensionssparandet är avdragsgilla vidinkomstbeskattningen och utbetalningar beskattas som inkomst avtjänst. Avdragsrätten är maximerad till 1 basbelopp, men den somhar inkomster som överstiger 10 basbelopp kan få avdrag med upptill 2 basbelopp. I vissa fall gäller ännu högre avdragsgränser.De samlade avdragen för pensionsförsäkringarna uppgår till ca 10miljarder kronor.Som anförs i motion Sk341 av m.fl. (v) kan detifrågasättas om det är samhällsekonomiskt motiverat attsubventionera denna sparform på detta sätt. Subventionen ärutformad så att den är mest fördelaktig för dem som har dehögsta inkomsterna, och det finns även andra skäl som talar föratt avdragsrätten för inbetalningar till pensionssparande böravvecklas.En avveckling är dock inte oproblematisk. En fullständigavveckling av avdragsrätten förutsätter att beskattningen viduttag slopas. Ett annat skäl till en viss subvention är denkonkurrens om pensionssparandet som förekommer från utlandet. Iett flertal länder beskattas t.ex. pensionssparande och livbolagenligt extra förmånliga regler.Enligt uppfattning är det docksamhällsekonomiskt motiverat att dra ned på subventionsgraden.En halvering av avdragsrätten kan ske med olika metoder. Med enrimlig teknisk konstruktion kan en halvering av avdragsrättenberäknas ge en inkomstförstärkning på ca 0,9 miljarder kronor.Riksdagen bör med bifall till motion Sk341 yrkande 14 begäraförslag till halverad avdragsrätt för privatapensionsförsäkringar enligt vad som här har anförts.dels vid moment 14 hemställt14. beträffande avdragsrätten för pensionsförsäkringaratt med bifall till motion 1994/95:Sk341 yrkande14 hos regeringen begär förslag till halverad avdragsrätt förprivata pensionsförsäkringar i enlighet med vad som här haranförts.27. fastighetsskatt m.m. (mom. 15 -- mp)() hardels anfört följande:Miljöpartiet anser att kommunerna bör få en vidgadbeskattningsrätt. De bör t.ex. kunna beskatta bensin och andrafossila bränslen, utsläpp av förorenat vatten från hushåll ochföretag, produktion av vattenkraft och uttag av vissa råvaror.Därigenom ges betydligt bättre möjligheter till sänkt skatt påarbete även i den kommunala sektorn. Som anförs i motion N202 avBirger m.fl. (mp) bör företagen kunna åläggas att betalaavgifter eller skatter till kommunerna för att kompensera för deresurser man utnyttjar och de kostnader som kommunerna har fördetta. Vad som här har anförts bör med bifall tillmotion N202 yrkande 14 som sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 15 hemställt15. beträffande fastighetsskatt m.m.att med bifall till motion 1994/95:N202 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad som här har anförtsom behovet av att låta kommunerna ta ut kommunalaföretagsavgifter och skatter.28. Förskolor och dagmammor (mom. 16 -- mp)() hardels anfört följande:Motionerna Sk330 av m.fl. (mp) och Ub905 avBirger m.fl. (mp) går ut på att värdet av föräldrarnasarbete i föräldraaktiva förskolor skall undantas frånbeskattning. Föräldrarnas insatser i de föräldraaktivaförskolorna innebär att avgifterna och taxorna i sådan förskolorkan bli lägre än i andra förskolor. Motionärerna uppger att denekonomiska förmån som detta innebär för föräldrarna behandlas påolika sätt i kommunala förskolor och i föräldrakooperativ ellerandra fristående skolor. Förmåner av detta slag i de kommunalaförskolorna betraktas enligt motionärerna såsom en skattepliktigförmån av tjänst, dvs. som inkomst av arbete, i motsats till vadsom gäller för föräldrakooperativen.De ekonomiska fördelarna med föräldraaktiva förskolor äruppenbara. Föräldraaktivitet bör eftersträvas även av andraskäl, som egentligen är ännu viktigare. Föräldrarna är delaktigaoch kan själva påverka utformningen av verksamheten. Föräldrarnafår en bra kontakt med andra familjer, andra familjers barn ochmed personalen vid det gemensamma dagiset. Föräldragruppen viden sådan förskola utgör också en viktig del av samhälletssociala skyddsnät. Man hjälper varandra när problem uppstår inågon familj. Barnen känner varandra inte bara som dagiskamraterutan också som barn i olika familjer. Barnen får en vidgad,naturlig vuxenkontakt. En föräldraaktiv förskola erbjuder ocksåpå ett naturligt sätt de fördelar som kontakter med familjerfrån andra kulturer innebär.Det kan inte accepteras att oklara skatteregler motverkar enönskvärd utbyggnad av föräldraaktiva förskolor. Som anförs imotionerna bör föräldrar som utför arbete vid "sin" kommunalaförskola kunna tillgodoräkna sig den ekonomiska vinsten av egnainsatser utan att detta betraktas som en skattepliktig förmåneller som inkomst av arbete, på samma sätt som gäller inomföräldrakooperativen. Regeringen bör därför se över reglerna isyfte att skapa likvärdiga möjligheter för föräldraaktivitet vidkommunala förskolor som vid fristående förskolor.Vad som här har anförts bör , med bifall tillmotionerna Sk330 och Ub905 yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna.Motion Sk809 gäller en fråga om F-skattesedlar och dagmammorsom kommer att belysas av (Fi1993:07). I avvaktan härpå bör motionen avslås.dels vid moment 16 hemställt16. beträffande förskolor och dagmammoratt med bifall till motionerna 1994/95:Sk330 och1994/95:Ub905 yrkande 1 samt med avslag på motion1994/95:Sk806 som sin mening ger regeringen till känna vad somhär har anförts om en översyn av skattelagstiftningen i syfteatt skapa likvärdiga möjligheter för föräldraaktivitet vidkommunala förskolor som vid föräldrakooperativ och andrafristående förskolor.29. Avdrag för resekostnader m.m.(mom. 17 -- m, fp)(), (), (), () och () hardels anfört följande:I motionerna Sk308, Sk329, Sk631 och T210 framställs yrkandenom att resor till och från barndaghem i samband med arbetsresaskall få inräknas vid beräkning av tidsvinst och kostnader förbilresor. Vi instämmer i uppfattningen att dessa resor har ettnära samband med förvärvsarbetet och att det är rimligt attförändra reglerna i denna riktning.dels vid moment 17 hemställt17. beträffande avdrag för resekostnader m.m.att med bifall till motionerna 1994/95:Sk308,1994/95:Sk329, 1994/95:Sk631 och 1994/95:T210 yrkande 5samt med avslag på motionerna 1994/95:Sk307, 1994/95:Sk344,1994/95:Sk620 och 1994/95:A442 yrkande 15 som sin mening gerregeringen till känna vad som här har anförts om ändrade reglerför bilresor till och från barndaghem.30. Detaljutformningen av förmögenhetsskatten och arvs- ochgåvoskatten (mom. 18 -- m, c, fp, kds)(), (), (),(), (), () och () hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk318 bör sambeskattningen av förmögenhetslopas . I sak torde det inte finnas några delademeningar om detta. Det finns enligt vår uppfattning ingenanledning att avvakta resultatet av den översyn som pågår inomFinansdepartementet. Vi tillstyrker alltså motionen.Motionerna Sk322 och Sk349 gäller frågorna om arvs- ochgåvoskatten på s.k. arbetande kapital. Som framhålls imotionerna medför arvs- och gåvoskatten fortfarande storaproblem för små och medelstora företag. I realiteten innebärreglerna att ett generationsskifte inte kangenomföras och att företaget alltså måste läggas ned elleravyttras. Yrkandena i motionerna innebär att regeringenskyndsamt skall lägga fram förslag som löser problem. Viinstämmer i dessa yrkanden.dels vid moment 18 hemställt18. beträffande detaljutformningen av förmögenhetsskattenoch arvs- och gåvoskattenatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk318,1994/95:Sk322 och 1994/95:Sk349 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad som här har anförts omsambeskattningen av förmögenhet och om arvs- ochgåvobeskattningen av kapital.31. Kulturverksamhet och skattefrågor(mom. 21 -- m), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:I motion Kr285 av m.fl. (m) begärmotionärerna en översyn av olika skatter som påverkarkulturverksamheten negativt. Som exempel nämnsfastighetstaxeringen av kulturbyggnader, värderingen avbostadsförmåner i sådana hus, frågan om avlyftning avmervärdesskatt för bostadsbyggnad som klassats somkulturbyggnad, effekter av arvsbeskattningen när kulturmiljöermåste hållas samman och bildande av familjestiftelser förkulturvård. I motionen framhålls också att inkomstbeskattningenupplevs som ett av de största hindren för nyskapande. Viinstämmer i motionärernas uppfattning: Dessa frågor behöverbelysas och vi anser att de lämpligen bör tas upp av kommittén(Kr 1993:03) om kulturpolitikens inriktning.Vad som här har anförts om en översyn av de olika skatter somnegativt påverkar kulturverksamheten bör , med bifalltill motion Kr285 yrkande 3, som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 21 hemställt21. beträffande kulturverksamhet och skattefrågoratt med bifall till motion 1994/95:Kr285 yrkande 3begär en översyn av olika skatter som negativt påverkarkulturverksamheten.32. Lagändringar (mom. 22 -- m, fp, v, mp; villk. 7--11)(), (), (), (), (), () och () hemställer -- för det fall attutskottets hemställan i moment 2 i vad avser sänkning av detallmänna grundavdraget avslås av (jfr reservationerna7--11) -- att utskottets hemställan i moment 22 avslås.Särskilda yttranden1. fastighetsskatt m.m. (mom. 15 -- v)() anför:I motion Sk341 av m.fl. (v) yrkande 24 begärVänsterpartiet en utredning av frågan om fastighetsskatten kanöverföras till det kommunala beskattningsområdet bl.a. för attfinansiera den infrastruktur (gatuhållning, va-nät m.m.) somkrävs för fastigheterna. Detta yrkande kommer att behandlas iannat sammanhang, och vi saknar därför anledning att nu gå innärmare på dessa frågor.2. fastighetsskatt m.m. (mom. 15 -- kds)() anför:I motion Sk349 av m.fl. (kds) yrkas bl.a. attdelar av fastighetsskatten skall växlas mot kommunalafastighetsavgifter för att täcka kostnader för brandförsvar,gator och annan service som är direkt kopplad tillfastigheten. Detta yrkande kommer att behandlas i ett annatbetänkande. Vi saknar därför anledning att nu gå in närmare pådessa frågor.3. Förskolor och dagmammor (mom. 16 -- m), , ochJan-Olof (alla m) anför:I motion Sk806 framställs ett yrkande som går ut på attdagmammor skall ha rätt att få F-skattsedel även om de vårdarmindre än 5 barn. De sociala förmånerna i vissa kommunerpåverkas av frågan om dagmamman har F-skattsedel eller inte.Vid sin behandling av ett motsvarande yrkande förra åretöverlämnade utskottet frågan till (Fi 1993:07). Utredningen kommer att lämna sitt förslag tidigt ihöst. Vi utgår alltså från att utredningen kommer attbelysa frågan och möjligheterna att lösa det aktuella problemet.Vi har därför inte något särskilt yrkande med anledning avmotionen. Sammanfattning1Propositionen1Motionerna2Utskottet9Skattepolitikens inriktning m.m.9Det särskilda grundavdraget för pensionärer, m.m.16Barnomsorg17Resor18Förmögenhetsskatt m.m.19Ideella föreningar20Slott och herresäten, m.m.20Kulturverksamhet och skattefrågor20Hemställan21Reservationer241. Riktlinjer för beskattningen, utvärdering av skattereformenm.m. (mom. 1 -- m)242. Riktlinjer för beskattningen, utvärdering av skattereformenm.m. (mom. 1 -- c)283. Riktlinjer för beskattningen, utvärdering av skattereformenm.m. (mom. 1 -- fp)304. Riktlinjer för beskattningen, utvärdering av skattereformenm.m. (mom. 1 -- v)325. Riktlinjer för beskattningen, utvärdering av skattereformenm.m. (mom. 1 -- mp)346. Riktlinjer för beskattningen, utvärdering av skattereformenm.m. (mom. 1 -- kds)357. Det särskilda grundavdraget, det allmänna grundavdraget ochuttaget av statlig inkomstskatt (mom. 2 -- m)378. Det särskilda grundavdraget, det allmänna grundavdraget ochuttaget av statlig inkomstskatt (mom. 2 -- fp)389. Det särskilda grundavdraget, det allmänna grundavdraget ochuttaget av statlig inkomstskatt (mom. 2 -- v)3910. Det särskilda grundavdraget, det allmänna grundavdragetoch uttaget av statlig inkomstskatt (mom. 2 -- mp)4011. Det särskilda grundavdraget, det allmänna grundavdragetoch uttaget av statlig inkomstskatt (mom. 2 -- kds)4112. Den allmänna löneavgiften (mom. 3 -- m, fp, kds)4213. En progressiv övertidsavgift (mom. 4 -- v)4314. Skattelättnader inom tjänstesektorn (mom. 5 --m)4315. Skattelättnader inom tjänstesektorn (mom. 5 --fp)4516. Skattelättnader inom tjänstesektorn (mom. 5 -- kds)4617. Avdrag för gåvor till ideella ändamål (mom. 6 -- fp,kds)4718. Underskott på nystartad verksamhet (mom. 7 -- m, c, fp,kds)4719. Riskkapitalavdrag m.m. (mom. 8 --m,fp,mp,kds)4820. Avdragsrätten för räntor (mom. 9 -- v)4921. Skattesatsen för kapitalinkomster (mom. 10 -- m)4922. EG och kapitalbeskattningen (mom. 11 -- v)5023. Slopad eller skärpt förmögenhetsskatt (mom. 12 -- m)5024. Slopad eller skärpt förmögenhetsskatt (mom. 12 -- v)5125. Avkastningsskatten på pensionssparande (mom. 13 -- m)5126. Avdragsrätten för pensionsförsäkringar (mom. 14 -- v)5227. fastighetsskatt m.m. (mom. 15 -- mp)5228. Förskolor och dagmammor (mom. 16 -- mp)5329. Avdrag för resekostnader m.m. (mom. 17 --m,fp)5430. Detaljutformningen av förmögenhetsskatten och arvs- ochgåvoskatten (mom. 18 -- m, c, fp, kds)5431. Kulturverksamhet och skattefrågor (mom. 21 -- m)5532. Lagändringar (mom. 22 -- m, fp, v, mp; villk. 7--11)56Särskilda yttranden561. fastighetsskatt m.m. (mom. 15 -- v)562. fastighetsskatt m.m. (mom. 15 -- kds)563. Förskolor och dagmammor (mom. 16 -- m)56