bet · GI01AU11 · 1995-03-14 00:00:00 — Uppgiften kräver en övergripande strategidär alla politikområden samverkar, dvs. den ekonomiska politikenmåste kompletteras med insatser inom närings-, arbetsmarknads-och utbildningsområdena.Med en årlig tillväxt på (finansplanensmedelalternativ av tre tänkbara scenarier för den svenskaekonomin fram ) beräknas den totala arbetslöshetentill och den öppna arbetslösheten till islutet av mandatperioden. Regeringens ambition är attytterligare ta ner arbetslösheten. Det handlingsprogram som nupresenteras bygger på gemensamma ansträngningar, där bl.a.arbetsmarknadens parter, näringslivet, kommunerna och deenskilda måste bidra.Ett första steg mot en uthållig ekonomisk tillväxt och fullsysselsättning togs med propositionen omekonomisk-politiska åtgärder (prop. 1994/95:25, bet. FiU1, rskr.145, 146). I denna budgetproposition följer ett andra steg, somtar sikte på att förändra arbetsmarknadspolitiken till meraktivitet och flexibilitet som utrymme ges för ökatstöd till utsatta grupper.Handlingsprogrammet består av insatser inom fem områden.Aktivare näringspolitik för små och medelstora företag.Åtgärder för att stimulera anställningar.Åtgärder för att öka arbetskraftens kompetens.Åtgärder för att mobilisera arbetslösa.Åtgärder för att kraftigt minska arbetslösheten.I inriktningen ligger att jämställdheten skall löpa som en rödtråd genom handlingsprogrammets åtgärder. En stark offentligsektor har bidragit till att öka jämställdheten mellan kvinnoroch män, både genom att avlasta kvinnorna traditionellauppgifter och genom att ge arbete åt många kvinnor. Regeringenavser att värna sådana viktiga kommunala och landstingskommunalaverksamheter som vård, omsorg och skola. Men det är ocksåviktigt att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden.De konkreta åtgärder som berörs i detta sammanhang gäller --förutom förändringar vad gäller de beräknade volymerna för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder -- vissa nya åtgärder samtförändringar i regelverket. Bl.a. föreslås attrekryteringsstödet inriktas mot de långtidsarbetslösa, attförbättrade regler införs för utbildningsvikariaten samt attdatortek och en ny form av praktikplatser med Europastipendierinrättas för arbetslös ungdom.Uppföljningen av programmet är en betydelsefull del. Bl.a.gäller det att sätta in åtgärder för att förhindraatt inflationsdrivande flaskhalsar uppstår på arbetsmarknaden.Regeringens förslag innebär att nästan 34 miljarder kronoranvisas till anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder förperioden --. Totalt settskall ca 208 000 personer kunna erbjudas enarbetsmarknadspolitisk åtgärd inom denna ram. 30 000 personerytterligare beräknas befinna sig iarbetslivsutveckling och utbildningsvikariat till en beräknadkostnad av . Utanför denna budgetramredovisas ytterligare planerade åtgärder i handlingsplanen såsomarbetsföretag, riktat anställningsstöd, åtgärder inom detreguljära utbildningsväsendet, investeringar samtungdomsprogram. Med hänsyn tagen till dessa planerade satsningar(som inte är föremål för ställningstagande i detta sammanhang)beräknas ca 560 000 personer befinna sig i åtgärder.Regeringen föreslår att godkänner inriktningen avde besparingsåtgärder inom området Arbetsmarknad m.m. förbudgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar.MotionernaI det följande redovisas dels partiernas syn på inriktningenav arbetsmarknadspolitiken, dels ett antal andra motioner medförslag i speciella inriktningsfrågor samt vissa allmäntövergripande frågor. Förslagen angående enskilda åtgärder tasupp i samband med respektive åtgärd.Moderaterna anför i motion A215 (yrk. 1, 14) att riktigajobb inte kan skapas med reparativa arbetsmarknadsåtgärder.Sysselsättning enligt regeringen blir liktydigt med att intefinnas med i statistiken över öppet arbetslösa.Motionärerna redovisar stark tveksamhet beträffande effekternaav regeringsförslagen, i första hand anställningsstödet och deföreslagna utbildningsinsatserna. Inte ens de blygsamma resultati form av minskad arbetslöshet som regeringen själv förväntarsig är sannolika enligt motionen. Resurserna kan utnyttjasbättre, såväl för att stimulera företagens utveckling ochanställningsförmåga som för att främja en långsiktigkompetensuppbyggnad.Kunskapen, bl.a. IT (informationsteknologi), blir den enstakaproduktionsfaktor som får den största betydelsen för företagsoch nationers framgång. För att skapa varaktiga arbetstillfällenförorda motionärerna en strategi i sju punkter.1. En politik för expansion av företag.2. En skattepolitik för arbete.3. En större lönespridning.4. En avreglering av arbetsmarknaden.5. Socialförsäkringar som stimulerar till arbete.6. Ett utbildningssystem som utvecklar allas kompetens.7. En arbetsmarknadspolitik som snabbt återför arbetslösa tillarbete.Arbetsmarknadspolitiken skall vara utformad så att denstimulerar till nödvändig rörlighet. Ungdomar ochlångtidsarbetslösa behöver särskilt uppmärksammas. Motionärernaföreslår ett ungdomsprogram som bör vara öppet för alla mellan18 och och bestå av praktik i företag och IT-introduktion.Utbildningscheckar bör komma till användning iarbetsmarknadspolitiken. Möjligheter till viss tidsbegränsadutfyllnad av lön bör övervägas för att stimulera arbetslösa attacceptera arbeten med lägre ersättning. Detta skulle kunna varaen åtgärd för att stödja långtidsarbetslösa. bör avregeringen begära ett förslag med denna inriktning. En allmänarbetslöshetsförsäkring föreslås återinföras. En ökadeffektivitet i arbetsmarknadsåtgärderna bör komma till stånd.Centerpartiet anser i motion A244 (yrk. 1) attregeringsförslaget innehåller åtgärder, vars effekter är oklaraeller överdrivna. bedömning är att regeringenöverskattar effekterna av sina förslag med ca 200 000 personer.Centern slår vakt om arbetslinjen och den aktivaarbetsmarknadspolitiken. Genom en effektiv och långsiktigsmåföretagspolitik, offensiva satsningar på kretsloppssamhälletsarbetstillfällen, en ny energipolitik, en regionalutvecklingspolitik samt en arbetsrätt som främjar arbetetillkommer minst 50 000 arbetstillfällen enligt motionen. GenomCenterns strukturella förslag förstärks arbetskraftenskonkurrenssituation i förhållande till andraproduktionsfaktorer. Arbetsmarknaden måste präglas av merayrkesmässig rörlighet och kompetensutveckling för att blitillgänglig för fler. vill behålla företagsutbildning,en hög ALU-nivå och ungdomspraktiken samt se satsningar påsmåföretagsutveckling och vägnätet. Betoningen ligger på "kändaarbetsmarknadspolitiska åtgärder", men förslag läggs också framom en ny utformning av rekryteringsstödet. isamarbete med de svenska exportföretagen samt datortek bedöms imotionen som intressanta åtgärder medan de löst skisseradeungdomsprogrammen kan vara volym snarare än kvalitet.En allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring bör införas somett steg mot införande av en arbetslivsförsäkring.Folkpartiet liberalerna anför i motion A286 (yrk. 1) attarbetslösheten går att bringa ned med hjälp av en klok ochsamlad politik för tillväxt, kombinerad med en offensivarbetsmarknadspolitik. Den nuvarande regeringen försvårarframväxten av nya jobb genom att återställa de förändringar iarbetsrätten som den föregående regeringen införde.Näringslivet kommer inte att kunna lösaarbetslöshetsproblemen; nu krävs insikten att arbetsmarknadengår mot ett kunskapssamhälle och åtgärder därefter. Tjänste- ochservicesektorn måste stå för ökningen av antalet jobb. Myckettalar för att de fasta jobben inte självklartkommer att vara den normala anställningsformen och att detkommer att bli vanligt att byta arbete underyrkeslivet. Arbetsmarknadspolitiken skall underlätta för såvälsmå som större och nya företag att snabbt rekrytera arbetskraft.Den skall hjälpa arbetssökande till jobb eller utbildning samtunderlätta rörlighet på arbetsmarknaden. Utbildningsinsatser ärenligt motionärerna det lämpligaste instrumentet för attunderlätta yrkesmässig rörlighet. Även den geografiskarörligheten behöver öka. Rekryteringsstödet bör tillämpasflexibelt och inte begränsas till de långtidsarbetslösa. Ökadvägledning är ett sätt att effektivisera arbetssökandet. Enallmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring bör återinföras.Vänsterpartiet delar i motion A287 (yrk. 1) regeringensuppfattning att en av de viktigaste uppgifterna under denärmaste åren är att minska arbetslösheten. Regeringenstillväxtpolitik innehåller många goda element men måste, enligtVänsterpartiet, förstärkas och kompletteras för att målet omsunda statsfinanser och arbete åt alla skall kunna nås. Det ärpositivt att regeringen anvisar omfattande resurser tillarbetsmarknadspolitiken, men dessa är inte tillräckliga ochregeringens ambitionsnivå beträffande utnyttjande av dessaresurser är otillfredsställande.Målsättningen bör enligt vara att den öppnaarbetslösheten är lägre än . Regeringensambitionsnivå är alltför låg på denna punkt. En politik förnäringslivsexpansion är riktig, men inriktningen måste ligga påmiljösanering och omvandling av näringslivet i kunskapsintensivriktning.Vänsterpartiet föreslår bl.a. begränsningar och fördyringar avövertidsuttag, vilket direkt kan omvandla övertid till nyaanställningar. Vidare föreslås väsentligt högre volymer avaktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt inrättande avobligatoriska praktikantplatser för ungdomar på företagen.Företagsutbildningen bör öka, inte minst med tanke på deytterligare insatser som kan behövas för att förhindrauppsägningar inom den offentliga sektorn.Miljöpartiet de gröna framhåller i motion A274 (yrk. 1)vikten av låg arbetslöshet som förutsättning för ett bra ochmedvetet miljöengagemang. Detta beror på att hög arbetslöshetoch stora klyftor mellan människor medför att debatt ochpolitisk dagordning domineras av kortsiktiga ekonomiska ochsociala frågor medan utrymmet för frågor om miljö och globalsolidaritet minskar.Någon större arbetslöshet kan av naturliga skäl inte uppstå iett grönt samhälle, anförs det. Reparation, underhåll,återvinning och skonsamhet med både fysiska och mänskligaresurser innebär arbete som kräver tid. I ett grönt samhälle ärgränsen mellan arbete och fritid uppluckrad. Effektiviteten mätsi ekologiska och sociala värden. Fler jobb kan inte kommenderasfram om de skall vara meningsfulla. sägernej till flyttbidrag och anser att en arbetstidsförkortning(tillsammans med skatteväxling) kommer att sänka arbetslösheten.Kristdemokratiska samhällspartiet anser i motion A271(yrk. 1, 17) att den ekonomiska politiken skall präglas avförvaltarskapstanken. Arbetslöshet är ett allvarligt slöseri medmänskliga resurser och förmågor, men betonas attmänniskans unika värde inte är beroende av att man har ettarbete eller ej. En långsiktig och stabil ekonomisk politik isamspel med en aktiv arbetsmarknadspolitik är nödvändig, men densocialdemokratiska regeringens återställarpolitik leder i raktmotsatt riktning.De grundläggande orsakerna till arbetslösheten måste lösas meden generell ekonomisk politik. Arbetsmarknadspolitikens uppgiftär att fungera som ett försäkringssystem med såväl arbete somekonomiskt skydd samt att underlätta omställning från krympandetill växande sektorer. Beskattningen bör omfördelas frånarbetskraft till miljöbelastande utsläpp m.m. Därigenom kanarbetstillfällen, kopplade till kretsloppssamhället, skapast.ex. i återvinningsindustri och småskalig energiproduktion. Denya jobben måste skapas i den privata sektorn. En långsiktig ochambitiös satsning på utbildning och kompetensutveckling ärnödvändig för att främja tillväxten av kvalificeradtjänsteproduktion. Personliga utbildningskonton kan vara ettsätt att höja kompetensen hos yrkesarbetande. U-skattesedel medlägre arbetsgivaravgifter föreslås för ungdomar som startar egnaföretag. Arbetsförmedling, kommun och folkrörelser bör startaprojekt för att motverka passivisering hos delångtidsarbetslösa. En allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring bör återinföras.I motion A201 (yrk. 1, 3 och 4) av m.fl. (mp) begärsen miljöinriktad arbetsmarknadspolitik. En ekologisk satsning påsjuka hus, reparation och nybyggande, utveckling avavloppssystem m.m. ger nya meningsfulla arbeten liksom omsorgoch utbildning. Vidare bör resurser överföras från traditionellaarbeten till gröna arbeten inom energisektorn, vapenindustrin,trafiksektorn och den militära sektorn. Nätverk för företagaresom vill ta ett socialt och etiskt ansvar för en uthålligutveckling är en annan idé som bör stödjas och uppmuntras.Effektivitetsfrågor i arbetsmarknadspolitiken tas upp i sexmotionsförslag.Moderaterna anser i motion A215 (yrk. 15) attarbetsmarknadspolitiken snabbt skall ge arbetslösa möjlighettill en ny anställning. Den skall vara lättöverskådlig ochinnehålla starka incitament till ett konstruktivt arbetssökande.Inlåsning i arbetslöshet måste undvikas.I kommittémotion N299 (yrk. 3) framförs attkompetensutvecklingsaspekten i arbetsmarknadspolitiken måste tastill vara fullt ut; både akademikerpraktik ochutbildningsvikariat har haft stor betydelse.Bengt () begär i motion A207 att bidragsfloranpå arbetsmarknadsområdet förenklas. Det borde räcka med tvåstödformer, en för arbetsgivare och en för arbetslösa.Hans Stenberg m.fl. (s) anför i motion A223 att stöd inte börutbetalas till anställningar som skulle ha skett även utan stöd.De fackliga organisationerna bör därför alltid beredas tillfälleatt yttra sig innan anställning med exempelvis rekryteringsstödgörs.Elisebeht och () framhåller i motionA226 att nya mer effektiva arbetsmetoder iarbetslöshetsbekämpningen är nödvändiga. Samtliga tillgängligaresurser på och statlig nivå bör sammanföras medankommunerna bör ha åtgärdsansvaret. Dessa friare arbetsformerskulle sedan kunna utvärderas av länsarbetsnämnden m.fl.I motion A250 för () fram likartade tankar ochföreslår fortsatt försöksverksamhet i södra för de långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna osv.kan läggas samman och utgöra ett bidrag till de personer somenligt reglerna inte får utföra arbete. Samhällsorganen kanskapa uppgifter utifrån vars och ens behov.Arbetsmarknadspolitiken och EU tas upp i fyra motionsyrkanden.I partimotion A244 (yrk. 26, 27) anförs att det ärviktigt för de arbetslösa i att den svenska modellen meden aktiv arbetsmarknadspolitik framhålls. Vidare är detväsentligt att det svenska/nordiska sättet att lösaarbetsmarknadens regelverk -- med starka och representativaparter -- kan fullföljas. Återflödet från ärmer regionalpolitiskt än arbetsmarknadspolitiskt motiverat.Alf m.fl. (kds) framhåller i motion A271 (yrk. 22)att just sysselsättningen är en av de viktigaste frågorna förSverige att engagera sig i inom EU. kan vara ettföregångsland och hävda arbetslinjen. Förutom utbuds- ochefterfrågeåtgärder bör verka för en aktivarbetsmarknadspolitik med betoning på utbildning ochkompetenshöjning.Dan m.fl. (kds) anför i motion A288 (yrk. 9) att EU:ssociala fond bl.a. satsar pengar på ungdomsprojekt som ligger igränslandet mellan utbildnings-, arbetsmarknads-, social- ochungdomspolitik. Det finns ännu inte någon planering för hursociala fondens stödformer kan användas i . Fördelningenbör inte enbart bli en fråga för arbetsmarknadsverket (AMV).I nio motioner tas frågor upp om hur uppsägningar inomkommuner och landsting skall kunna undvikas.Miljöpartiet förordar i motionerna A274 (yrk. 11), So433 (yrk.1) och So485 (yrk. 1) uppsägningsstopp inom kommuner ochlandsting. I stället bör medel för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och a-kassa föras över från statlig till nivåför att täcka lönekostnader för vårdpersonal m.fl. Det är ensamhällsförlust att flytta motiverad vårdpersonal från viktigtarbete till den offentliga sektorns improduktiva del,arbetslöshetskön, anför motionärerna.Kristdemokraterna anser i motion A271 (yrk. 13) att enavveckling av modellen med utbildning för personal som annarsfriställs i kommuner och landsting är en felaktig strategi.Regeringen bör återkomma med en utvecklingsplan som tar uppmöjligheter till utbildning för att möta näringslivets behov föruppsägningshotad personal inom den offentliga sektorn.I motionerna A229 av m.fl. (s), A232 av IngerLundberg m.fl. (s), A259 av m.fl. (s), A263 avKarl-Göran Biörsmark (fp) och A415 (yrk. 2) av () framhålls att det med de nuvarande finansiellasvårigheterna för kommunsektorn borde det finnas möjligheter attinom arbetsmarknadspolitikens ram utföra angelägnaarbetsuppgifter inom vård- och omsorgssektorn. Den s.k.Östgötamodellen tas upp som exempel på hur medel som används förpassiva ersättningar i stället kan användas för aktiva insatser.I motion A415 begärs att regeringen upprättar en utvecklingsplanför Östgötamodellen. Frågan ställs i motion A229 om staten ärden bäst lämpade huvudmannen för den lokala och regionalaarbetsmarknadspolitiken. Vidare föreslås lokal försöksverksamhetmed alternativa styrformer.Kvinnornas arbetsmarknad berörs i fyra motioner.Centerpartiet anser i motion A244 (yrk. 16, 17) attjämställdhetsarbete måste prägla hela AMS verksamhet. Kvinnorsföretagande och chefsutveckling för kvinnor har stor betydelsepå sikt. Enligt bör anvisade medel för projektarbete påAMS () med fördel kunna användas för sådanaprojekt.Vänsterpartiet anser i motion A287 (yrk. 13) attjämställdheten i arbetslivet lämnar mycket i övrigt att önska. Itakt med att kommuner och landsting drar ner på personal hotasallt fler kvinnors anställning. Arbetet med att bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden har inte varit särskiltframgångsrikt. Mer handlingskraft krävs än 45 miljoner kronortill projektverksamhet i syfte att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden.Ingegerd m.fl. (s) framhåller i motion A258 (yrk. 1,2) att kvinnorna har lika rätt till arbete som männen. Den likarätten förutsätter emellertid att könsuppdelningen avarbetsmarknaden bryts. Hittillsvarande satsningar har varitotillräckliga enligt motionärerna. Uppmärksamhet bör särskiltriktas mot kvinnor över 45 år.Lisbeth Staaf-Igelström (s) anser i motion A234 att kvinnornasarbetsmarknad måste analyseras och en strategi utarbetas för attmotverka en försvagning av kvinnors ställning påarbetsmarknaden.I två motioner tas arbetsmarknaden för de medelålders ochäldre upp.Sigge Godin och () anför i motion A280(yrk. 1, 2) att arbetslösa som fyllt möts av fördomar påarbetsmarknaden. Det behövs därför konkreta åtgärder för attarbetsgivarna i konjunkturuppgången skall ta till sig ocksåden äldre lediga arbetskraften. Särskilt viktigt är det attuppmärksamma äldre arbetslösa specialister m.fl. så att deraskompetens kan bibehållas.Även () tar i motion A218 (yrk. 2, 3)upp de tendenser till bortstötning från arbetslivet sommedelålders kan drabbas av. Arbetslöshet är ettstort slöseri med samhällets resurser. De äldres erfarenheterbör tillvaratas, även i frivilligverksamhet.Arbetsmarknadspolitikens inriktning i samband medarbetstidsfrågorna tas upp i motionerna A203 (yrk. 1--5) avBirger m.fl. (mp), A274 (yrk. 8) av m.fl.(mp) och A275 (yrk. 12, 13) av m.fl. (mp).I de nämnda motionerna anförs att en arbetstidsförkortning ärnödvändig, inte bara för att få fram fler arbeten utan också avsociala skäl. Arbetstidsförkortning minskar arbetsskador ochsjukskrivning. Samhällsekonomiskt och ur statsbudgetsynvinkelinnebär arbetstidsförkortning en vinst. I enlighet medmotionerna bör arbetstiden minskas till frånden , till från den 1 oktober1995 eller -- om det senare förslaget inte vinner gehör -- till35 timmar . bör hos regeringenbegära lagförslag för minskning av normalarbetstiden till 35timmar . Om normalarbetstiden sänks från den 1 oktober1995 eller bör anslaget tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas i motsvarande grad(dessa motionsförslag tas upp senare i betänkandet).Beträffande regeringens förslag om inriktning avbesparingsåtgärder för budgetåren 1997 och 1998yrkar avslag i motion A287 (yrk. Regeringensförslag till besparingar saknar en välgrundad analys, anförsdet. Ett bättre beslutsunderlag bör presenteras ikompletteringspropositionen. finnermedelsberäkning och beräknade volymer otillräckliga för attpressa ned arbetslösheten.Utskottets bedömningInledningsvis vill utskottet klargöra att grunderna för densvenska arbetsmarknadspolitiken ligger fast sedan lång tidtillbaka och är en gemensam bas att stå på. Den aktivaarbetsmarknadspolitiken är en grundpelare. Arbetslinjen gälleralla grupper i samhället, även invandrare och handikappade.Internationaliseringen får effekter inom alla områden, även inomarbetsmarknadspolitiken. Enligt utskottets uppfattning är detviktigt att se både möjligheterna och farorna i dennautveckling. Självklart bör även inom EU:s ram verka fören arbetsmarknadspolitik av den svenska modellen.Utskottet konstaterar i likhet med flera motioner attsamhället och näringslivet påverkas av övergången till ettkunskapssamhälle; ett uttryck för detta är exempelvis denföregående regeringens satsning på en kommission för att främjainformationstekniken (). harregeringsbeslut fattats om ett förnyat uppdrag (dir. 1995:1) föratt främja en bred användning av informationsteknik.Kommissionen skall vara pådrivande och kunskapsspridande i frågaom informationsteknikens möjligheter i samhällsutvecklingen.Även regeringsförslagen angående och datortekkan ses som förslag om nya åtgärder för en ny tid.Samsyn råder också i frågan om att arbetsmarknadspolitiken isig inte är ett tillräckligt instrument för att gesysselsättning. Alla politikområden måste samverka för atttillväxt och sysselsättning skall kunna uppnås. Den allmännaekonomiska politiken är av största betydelse i detta arbete.Sverige befinner sig nu i en konjunkturuppgång. Antaletarbetslösa och i åtgärder är i sjunkande. Enligt AMSverksamhetsstatistik uppgick antalet öppet arbetslösa som ärregistrerade vid landets arbetsförmedlingar till333 000 personer , vilket är en minskning med 18000 personer jämfört med januari. Utskottet anser därför ilikhet med propositionen och flera motioner att det nu är dagsatt sätta in åtgärder för att bryta den onda cirkeln i ekonominoch "ta till vara" konjunkturuppgången för att stärkatillväxten. Den viktigaste uppgiften är att skapaförutsättningar för näringslivet att expandera och därigenomuppnå en uthållig tillväxt och full sysselsättning. Ettglädjande tecken inom företagsamhetens utveckling är att de småföretagen med färre än 20 anställda går bättre enligtSmåföretagsbarometern . Företagenhar positiva förväntningar för . Förbättringar sker såväli de exportinriktade företagen som i industrianknutnahemmamarknadsföretag.Utskottet vill betona att målet om tillväxt inte får uppfattassom synonymt med rovdrift eller missbruk av resurser i form avmänniskor, miljö osv. Tillväxt är grunden för en ekonomiskutveckling som ger människor arbete och ökar välfärden. Det kani detta sammanhang erinras om att en kommitté tillsatts för attutreda en ökad miljörelatering av skattesystemet (dir. 1994:11).En av kommitténs uppgifter är att analysera förutsättningarnaför och effekterna av olika slag av skatteväxling, dvs. attskatter på arbete sänks som skatterna på energi ochutsläpp höjs. Målet om en uthållig ekonomisk tillväxt kan enligtutskottets uppfattning även innefatta kretsloppstanken.Utskottet noterar i detta sammanhang att Kretsloppsdelegationen(M 1993:A) har fått direktiv för det fortsatta arbetet (dir.1995:23). Kretsloppsanpassad produktion av bilar ochelektroniska produkter m.m. skall utredas härnäst.Önskemål om en miljöinriktad arbetsmarknadspolitik med bl.a.resursöverföring från traditionella arbeten till gröna arbetenligger i linje med den förda politiken vad gällermiljöinvesteringar. utgår som bidrag förfjärrvärmenät, upprustning av naturvårdsområden, åtgärder motbuller m.m. (prop. 1994/95:25, FiU1, rskr. 145, 146). Därutöverföreslås i budgetpropositionen ett nytt investeringsbidrag på100 till näringsliv och kommuner för främjandeav omställning i ekologiskt hållbar riktning (prop. 1994/95:100,bil. 15, anslagspunkt A 8). Exempel på områden som kan bliaktuella för bidrag är bl.a. kretsloppsanpassad eller alternativavloppshantering.