bet · GI01SoU15 · 1995-03-30 00:00:00 — Utredningen om familjepolitiken, somaviserades i den ekonomisk-politiska propositionen, bör därförfå i uppdrag att se över de fördelningspolitiska effekterna avförslagen. En prövning av olika frågor rörande underhållsbidragoch bidragsförskott, i syfte att åstadkomma ytterligaresystemförändringar och besparingar, bör ingå i utredningen.Det är oundvikligt, framhåller regeringen, att de omedelbaraeffekterna av besparingarna blir kännbara för barnfamiljerna.Samtidigt är det barnfamiljerna och de unga som kanske drabbashårdast av fortsatt höga räntor och en utdragen ekonomisk kris.För deras skull är det därför också särskilt viktigt att ökadsysselsättning och en bättre ekonomisk balans kan åstadkommas.Barnomsorgen och andra verksamheter som riktar sig till barnoch unga har varit utsatta för kraftigabesparingar, anförs det i propositionen. har irapporten i förändringstider (Socialstyrelsenföljer upp och utvärderar 1994:4) beskrivit utvecklingen avbarns villkor med anledning av det förnyelsearbete och debesparingar som pågår i kommuner och landsting. I rapporten görsbedömningen att den generella kvaliteten inom barnomsorgen trotsallt är god på de flesta håll, men att det finns ett antalkommuner med brister i flera viktiga kvalitetskriterier.Speciellt i delar av storstäder och i förortskommuner harbesparingar varit så omfattande och snabba att det inte gått attupprätthålla en verksamhet som överensstämmer med de mål somfinns för barnomsorgen.Hälso- och sjukvården är enligt propositionen en avgrundpelarna i ett välfärdssamhälle. Tillgången till en godhälso- och sjukvård är därmed en förutsättning för att människorskall känna sig trygga. Samhällets ansvar för hälso- ochsjukvården bör mot bakgrund av målen i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) styras av följande principer enligt regeringen. Godoch trygg hälso- och sjukvård till alla, valfrihet ochinflytande för patienten, gemensam finansiering, rättvisfördelning, dvs. efter behov, samt demokratiskt styrd. Vidaremåste enligt regeringen förnyelse- ocheffektiviseringssträvandena fortsätta.Inriktningen av hälso- och sjukvårdspolitiken behandlarutskottet senare i vår i ett betänkande med anledning av enaviserad proposition om primärvården och privata vårdgivare.Regeringens övergripande mål för äldreomsorgen är dels attäldre människor med behov av service, omsorg och vård skall fåsina behov tillgodosedda, dels att äldre skall ges möjlighet attsjälva bestämma över sin livssituation och det sätt på vilketomsorgen ges. Mot bakgrund av de dramatiska förändringar somskett inom äldreomsorgen både vadavser befolkningsutveckling, resursutbyggnad, struktur- ochorganisationsförändringar säger sig regeringen vilja betonabehovet av en fortsatt utveckling och förbättring aväldreomsorgens organisation och kvalitet. Ädel-reformen harenligt regeringen ökat förutsättningarna för helhetssyn, bättrekontinuitet och flexibilitet samt därmed en effektivareresursanvändning. Utskottet återkommer till frågor omäldreomsorgen i ett betänkande i höst.Utgångspunkten för handikappolitiken är uppfattningen omalla människors lika värde och lika rätt. Innebörden av detta äratt personer med funktionshinder skall beredas möjligheter attsom andra vara med i samhällsgemenskapen och delta i olikaaktiviteter. Målet för handikappolitiken är att uppnå fulldelaktighet och jämlikhet. Staten, kommunerna och landstingen ärytterst ansvariga för att detta mål kan förverkligas. Dengenerella välfärdspolitiken i kombination med särskilt riktadehandikappolitiska insatser och åtgärder för en ökadtillgänglighet kommer, enligt regeringen, även fortsättningsvisatt utgöra grundstenarna i handikappolitiken. Utskottetåterkommer till dessa frågor senare i vår.Socialtjänsten skall enligt propositionen verka för attbarn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden,att människor med sociala eller andra handikapp kan delta isamhällets gemenskap och leva som andra, att människor sommissbrukar alkohol eller andra beroendeframkallande medel kommerifrån sitt beroende och att människor som saknar medel till sittuppehälle får möjlighet att klara sin försörjning.Utskottet kommer att behandla motioner om olikasocialtjänstfrågor senare i vår.Målet för den svenska alkoholpolitiken är enligtpropositionen att begränsa alkoholens skadeverkningar genom attminska den totala alkoholkonsumtionen. Målsättningen försökerregeringen uppnå främst genom att på olika sätt begränsaalkoholens tillgänglighet. Den svenska alkoholpolitiken vilar påden s.k. totalkonsumtionsmodellen, som formulerats av WHO ochsom ligger till grund för aktionsplan för attminska alkoholens skadeverkningar. Den svenskanarkotikapolitiken syftar till att skapa ett samhälle utandroger, ett samhälle där alla har rätt till ett värdigt liv,heter det i propositionen. Ansträngningarna att bekämpanarkotikamissbruket skall även fortsättningsvis bygga på enkombination av målinriktade, förebyggande insatser, ett varieratutbud av behandlingsformer och fortlöpande kontrollinsatsersåväl på lokal som nationell nivå. Utskottet återkommer tilldessa frågor i höst.Allmänna välfärdsfrågorMotionerI motion Ju809 av m.fl. (c) begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upprustning av bostadsområden (yrkande2). Motionärerna anför att alla ansträngningar måste göras föratt motverka segregering. I ett samhälle där stora grupper leveri ett utanförskap med permanent, hög arbetslöshet, stor socialutslagning och stora drogproblem är riskerna för kriminalitetsärskilt stora. I sådana områden tappar människor framtidstronoch tilltron till samhällets förmåga och vilja att avhjälpaproblem, heter det. Vissa bostadsområden har en negativutveckling. Dessa bostadsområden befinner sig i en negativspiral med successivt ökad förslumning där stora grupperriskerar att komma i ett permanent utanförskap. I sådana miljöerkan lätt, enligt motionärerna, olika slags kriminalitet slå rot.Samhället måste därför öka sina ansträngningar för att motverkasegregering och utslagning. Fortsatt nedrustning och förslumningleder enligt motionärerna till mycket stora samhällskostnadermed klyftor och motsättningar i ett längre perspektiv.I motion Sf635 av m.fl. (fp) förs ettliknande resonemang (yrkande 8) om illavarslande tendensertill kraftigt ökad utbredning av områden med sociala problem.Många flyktingar och invandrare väljer att bo nära släkt, vänneroch andra landsmän. Det är speciellt storstäderna som drar.Enligt motionärerna är det inte ovanligt att svenskar ochetablerade invandrare flyttar ut när nyanlända invandrareflyttar in. Det är bekymmersamt att det i några förortsområdennu håller på att utvecklas stora sociala problem, anförmotionärerna. Runt de flesta storstäder i har det längefunnits den här typen av "ghetton" med förslumning av miljön,stora ungdomsproblem, hög kriminalitet och mycket högarbetslöshet. Boendeplaneringen måste enligt motionen inriktaspå att områden blir attraktiva för både svenskar och invandrare.Det är också viktigt att standarden på skolor och utbildninghålls uppe. Det är viktigt att vår kunskap om hurboendesegregationen påverkar vårt samhälle blir bättre.Ytterligare forskning måste enligt motionärerna stimuleras.I motion So278 av () begärs en utredningav den sociala situationen i storstadsområden med högarbetslöshet i enlighet med vad som anförts i motionen.Motionären nämner förorter som kännetecknas av hög arbetslöshet,social utslagning och hög andel boende med utländsk bakgrund.I motion So267 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om levnadsvillkoren i (yrkande1). Motionären anför att storstadens problem kan beskrivas somen blandning av etniska konflikter, stora inkomstskillnader,droger, arbetslöshet, försämrad samhällsservice och ett minimaltbostadsbyggande som snart leder till akut brist. Klyftorna isamhället ökar snabbt och i är de myckettydliga, heter det. Segregationen är ett växande problem i heladet svenska samhället, men den drabbar främststorstadsregionerna. Omfattande målinriktade åtgärder måsteenligt motionärerna vidtagas för att vända utvecklingen.Motionärerna begär också ett tillkännagivande om koordineradeinsatser för (yrkande 2). Motionärernaanför att kommunerna och landstingen har ett stort ansvar föratt förebygga att människor faller utanför tryggheten. De bärockså det största ansvaret för att barn och unga i riskzonenupptäcks och får det stöd och den behandling som är nödvändig.Enligt motionärerna har även staten ett ansvar för den socialautvecklingen i landet. De generella statliga trygghetssystemenoch de statliga bidragen måste utformas så att de stöderkommunerna i deras ansträngningar att skapa goda socialaförhållanden för sin befolkning. Det krävs också initiativ frånstaten för att bl.a. koordinera insatser inom bostads-,arbetsmarknads-, kriminal-, flykting- och invandringspolitiken,heter det i motionen.I motion So290 av () begärs att ensektorsövergripande segregationskommission tillsätts. Motionärenanser att alla segregationsproblem bör belysas på en gång. Enhelhetssyn är nödvändig, heter det.I motion So277 av () hemställs att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen anförts omtilläggsdirektiv till pågående utredningar för att bekämpa dennya fattigdomen. Motionären anför att det som är negativt i des.k. miljonprogramområdena är att det är just invånarna i dessaområden som drabbas hårdast av arbetslöshet, utslagning ochsocialbidragsberoende. Fattigdom och segregation i dessa områdenär enligt motionären en följd av olika faktorer som samverkar.Det krävs ett antal radikala åtgärder inom mångasamhällsområden. Motionären syftar på tilläggsdirektiv till delsutredningen om levnadsvillkor i storstadsområden, dels denkommitté som ser över invandrarpolitiken.I motion Kr1 av () (med anledning av skr.1994/95:127 Ungdomsfrågor) hemställs att gerregeringen till känna dels vad i motionen anförts om problem medungdomar med invandrarbakgrund (yrkande 1), dels att det börinrättas en integrationsungdomskommitté med uppgift att göra enöversyn av den svenska ungdomspolitiken ur det mångkulturellasamhällets uppbyggande perspektiv (yrkande 2). Motionärenanför att är ett mångkulturellt samhälle. Över 1,5miljoner människor har rötter i andra länder och kulturer.En stor del av dessa är unga människor i åldern 15--24 år.Gemensamt för dessa är att den ena, eller bägge, föräldrarna ärfödda utanför . Ungdomarna är födda i eller harkommit hit under barndomen. För många av dessa ungdomar som ärfödda i , som har gått igenom dagis, fritids, skolanm.fl. och lärt sig att "alla människor i är lika värda"är uppvaknandet till den egna "avvikande, annorlundheten" enmycket plågsam upplevelse. Den stora drömmen om att vara enbland de andra, att smälta in i den svenska miljön, att överhuvud taget bli accepterad så som man är, spricker och i en delfall omvandlas besvikelsen och maktlösheten till ilska ochavståndstagande. Denna inre konflikt är ofta destruktiv, heterdet i motionen. Om utanförskap, marginalisering, segregering,diskriminering och fattigdom bland dessa ungdomar inte bromsas,om deras föräldrar och släktingar inte hittar en väg mot ettvärdigt liv i , om underklasspositionen permanentas ochunderklasskultur utvecklas, då kommer , enligtmotionären, att uppleva våldsamma konfrontationer mellan de somhar och de som inte har. Det utanförskap och den desperation somväxer bland många av de s.k. invandrarungdomarna kanha irreparabla konsekvenser. Integrationsproblemet är på siktvårt lands allvarligaste problem och är mycket svårare attåtgärda än t.ex. budgetunderskottet. Det behövs ett samlatgrepp, nya idéer för att vända utanförskapets och hopplöshetensnegativa spiral bland dessa ungdomar, enligt motionären.Flera motioner berör särskilt barnens villkor, nämligenSo233 av m.fl. (s), So256 avBritta m.fl. (s), So276 av (),So261 av (), So225 av ()och So232 av (). I motionerna berörs barnenslevnadsvillkor när förändringar sker genom bl.a.omstrukturering, arbetslöshet, besparingar m.m. För de barn sombefinner sig i riskzonen finns det anledning till oro.Motionärerna pekar bl.a. på att följande signaler visar på barnsoch ungas utsatthet. Allt fler barn söker hjälp påbarnpsykiatriska mottagningar, grovt våld mellan barn ökar, detrapporteras om allt fler unga missbrukare, antalet anmäldaövergrepp på barn ökar. Ett samlat löpande informations- ochredovisningssystem skulle behövas för en samlad faktabild ombarnen i . Motionärerna anser vidare att det inte finnsnågot klart uttalat barnperspektiv i forskningen. För dessa barnfinns en risk att de i sin uppväxt och vuxenliv får svårighetersom för vissa kan bli mycket allvarliga i form av missbruk,kriminalitet eller psykiska störningar. Det behövs en mer samladgenomgång, analys och förslag på insatser för barn i riskzonen,heter det i dessa motioner. Motionärerna begär att en barn- ochungdomskommission tillsätts med uppdrag att analyserasituationen för särskilt utsatta barn samt ange förslag till enstrategi för hur arbetet skall bedrivas för att ge dessa barn enmer gynnsam utveckling.I motion So601 av m.fl. (fp) om barnsrättigheter begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförts om ett centralt måldokument som beskriverregeringens samlade syn på barn- och ungdomspolitiken och ger enöverblick över departementens insatser på barn- ochungdomsområdet (yrkande 3). Motionärerna hänvisar tillBarnombudsmannens förslag på området och anser att det börgenomföras. Motionärerna anser vidare att ett centrum förbarnfrågor bör skapas (yrkande 5). Det skulle kunna knytastill och få till främsta uppgift att se till attkunskaper utvecklas och sprids till yrkesgrupper som arbetar medbarn. Motionärerna anför att åtgärdsprogramBarn i fokus har pågått och spritt ökadmedvetenhet och kunskap till personalen inom socialtjänsten.Motionärerna hemställer också om ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om sektorsövergripande studier av barns villkor(yrkande 6). Motionärerna anknyter till Socialstyrelsensredovisning av ett regeringsuppdrag i rapporten iförändringstider. Rapporten gav både positiva och negativasignaler, heter det. Det negativa är bl.a. de farhågorSocialstyrelsen hade för utvecklingen i storstadsområden ochderas förorters miljonprogramområden med bostadssegregation.Motionärerna anser att borde hållasamman denna typ av sektorsövergripande uppföljningsstudier avbarns villkor.I motion So613 av m.fl. (s) begärs ocksåett tillkännagivande om en samlad dokumentation över barn- ochungdomspolitiken både på central och nivå (yrkande1). Vidare begärs ett tillkännagivande om vikten av att samlabarn- och ungdomsfrågorna på ett departement (yrkande 2).Det medför svårigheter när det gäller att överblicka denationella mål som skall ligga till grund för planeringen avbarn- och ungdomsfrågorna i kommuner och landsting.I motion So292 av m.fl. (s) begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett åtgärdsprogram för att motverka barnsoch ungas utslagning ur samhällsgemenskapen. Motionärernaföreslår att ett åtgärdsprogram tas fram som syftar tillkonkreta åtgärder. Programmet kan t.ex. innehålla åtgärder somstärker barn och ungas ställning i samhället, program förforskning om orsaker till tidig utslagning, program för hurolika personalgruppers kunskaper om utslagningens mekanismer kanökas, uppbyggnaden av ett centrum för kunskap om barns ochungdomars uppväxt och livsvillkor, kartläggning av vilkaåtgärder som behövs för att underlätta för sociala myndigheter,skolan, polisen och andra att samverka, en bred studie av delångsiktiga samhällsekonomiska konsekvenserna av barns ochungdomars utanförskap jämfört med förebyggande åtgärder.Flera motioner tar upp frågor om forskning och utveckling avvälfärdsfrågor.Motion So293 av m.fl. (c) tar upp fleraolika forskningsfrågor med anknytning till det socialavälfärdssystemet. Motionärerna begär ett tillkännagivande ombehovet av forskning kring 2000-talets villkor för den svenskavälfärdspolitikens utformning (yrkande 1). Frågor som viframför allt behöver ytterligare kunskap och forskning om, som ihög grad påverkar välfärdsstaten är, enligt motionärerna, desociala trygghetssystemen, arbetsmarknaden, familjesituationenoch boendet. Inget hotar välfärdsstaten mera än ett illautformat trygghetssystem. Behovet av ökad kunskap och forskningär därför stort om vi skall klara av att konstruera ett nytt ochi verklig mening generellt trygghetssystem inför 2000-talet,heter det i motionen. Vidare begärs ett tillkännagivande om attforskningen också bör omfatta nya studier av metoder förförnyelse av vårt sociala trygghetssystem och den offentligasektorn utifrån ett grundtrygghetssystem (yrkande 2). Utanatt i alltför hög grad styra forskningen anser motionärerna attdet är viktigt att tydliga signaler ges om vad forskningen börge för underlag till politiska beslut. När det gäller forskningkring välfärden och dess fördelning anser motionärerna attforskningen skall utgå även från olika grundtrygghetsperspektiv,eftersom det är genom ett socialt grundtrygghetssystem somvälfärden kan fördelas rättvist. Motionärerna begär också etttillkännagivande om behovet av framtidsstudier för att fångamångfalden av de preferenser nuvarande ungdomsgeneration kankomma att ha välfärdssystem (yrkande 3).Det uppväxande släktet har säkert andra preferenser än vad vihar, och det behövs kunskaper genom framtidsstudier. Nyapreferenser ställer självklart också nya krav på hurvälfärdspolitiken skall utformas, både vad gäller verksamheteroch finansiering av dessa. Vidare begärs ett tillkännagivandeom behovet av ytterligare forskning kring socialbidragen ochandra selektiva stödåtgärders betydelse i den generellavälfärden, samt samspelet mellan socialförsäkringen ocharbetsmarknaden (yrkande 5). Det saknas en teoretiskkoppling mellan välfärdssystemens generella och selektivaarrangemang. Ju fler som inte är kvalificerade förarbetsmarknadsrelaterade trygghetsförmåner desto fler behöveroch kommer att behöva selektiva stödåtgärder, heter det.Forskningen kring socialbidraget behöver knytas an till ochförankras i en bredare teoretisk diskussion kringvälfärdspolitiska frågeställningar och till välfärdspolitikensutformning. Motionärerna begär också ett tillkännagivande ombehovet av beteendeforskning kring nuvarande socialatrygghetssystem och huruvida olika selektiva stöd och åtgärderpåverkat familjebilden (yrkande 7). I motionen anförs attden ökade familjesplittringen och ensamboendet samt förändringari befolkningssammansättningen, med fler barn och fler äldrepersoner, ställer stora krav på vårt kommande socialatrygghetssystem. Vi behöver kunskap om huruvida tendenserna tillökad familjesplittring är konsekvenser av hur defamiljepolitiska stöden, social- och bostadsbidragen utformats.Motionärerna begär också ett tillkännagivande om behovet avkunskap om barnens levnadsförhållanden och villkor (yrkande8). I motionen anförs att en sjättedel av befolkningär samt att det finns mycket få rikstäckandeundersökningar som riktar sig speciellt till barn med syfte attbeskriva barnens levnadsvillkor. När frågor kring barn som växerupp tillsammans med en förälder har aktualiserats, har detoftast skett i debatten om missbruk och ungdomsvåld. Dennanegativa ungdomsdebatt måste i högre grad än tidigare meragrundas på faktiska förhållanden än lösa antaganden. Slutligenbegärs ett tillkännagivande om behovet av kunskap omensamförsörjande kvinnors levnadsförhållanden och villkor(yrkande 9). Unga kvinnors etableringssvårigheter och deäldre kvinnornas hälsoproblem och marginella positioner i degenerella trygghetssystemen framträder som distinktariskpositioner för de ensamförsörjande kvinnorna.Ensamförsörjande kvinnor har hög risk att hamna i ett långvarigtsocialbidragsmottagande, heter det i motionen.I några motioner begärs stöd i mer allmänna ordalag tillforskning på välfärdsområdet, nämligen i So250 av GudrunSchyman m.fl. (v) (yrkande 7), So271 av m.fl.(s) och So286 av m.fl. (s). I motionernaSo250 och So271 betonas vikten av nationell forsknings- ochutvecklingsverksamhet vid lokala och regionala centra men ävenvikten av internationellt utbyte. I båda motionerna konstaterasatt vid i sker sedanflera år ett intressant forsknings- och utvecklingsarbete inomolika programområden. Det är kommuner, landsting och andraaktörer i och som har tagit initiativtill centret. Enligt motionärerna finns också långt framskridnaplaner på att även bilda ett internationellt centrum förvälfärdsforskning. I motion So286 förespråkas bildandet av vilket skulle kunna samordnakunskaper och idéer samt vara ett forum som samlar erfarenheterfrån olika kompetensområden och snabbt få fram sådana förslagtill lösningar på samhällsproblem att effekterna mildras eller ibästa fall uteblir.I motion So250 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om att en utvärdering angående privatiseringenskostnader och effekter på den offentliga sektorn bör göras(yrkande 1). Motionärerna anser att det vore värdefullt omman kunde göra en grundlig utvärdering av de sociala experimentsom inletts för att förhindra att misstagupprepas och för att kunna föra förnyelsedebatten påett sakligt plan. De få utvärderingar som gjorts pekarpå ökade kostnader, uttunning av kvalitén och tendenser tillstörre ojämlikhet, heter det i motionen.I motion A472 av och ()begärs ett tillkännagivande om behovet av en välfärdspolitik medvalfrihet (yrkande 4). Motionärerna anför attskärgårdsbefolkningen har samma rätt till social välfärd ochomsorg som människor på fastlandet. Byråkrati får inte hindraokonventionella lösningar som passar skärgårdsbefolkningensbehov och önskemål. Motionärerna anser att en välfärdspolitiksom präglas av valfrihet skapar bättre förutsättningar förmänniskor att bo och leva även i skärgården.Utskottets övervägandenSverige måste även vara ett välfärdsland därmänniskor har arbete och de offentliga finanserna är i balans.Det stora budgetunderskottet gör det nödvändigt, som regeringenframhåller, att minska utgifterna på en rad områden. För attvissa grupper skall skyddas måste enligt utskottet stor viktläggas vid att besparingarna skall delas av alla medborgare.Att alla, oberoende av inkomst, har tillgång till brabarnomsorg, god utbildning samt hälso- och sjukvård ochäldreomsorg av hög kvalitet är, enligt utskottet, vid sidan avmöjligheten att försörja sig genom eget arbete, det som främstskapar jämlika och rättvisa villkor i ett samhälle. I ett vidareperspektiv bidrar rättvist fördelade välfärdstjänster tillsammanhållningen i samhället och utgör därmed också ett värn fördemokratin.I arbetslöshetens och den ekonomiska krisens spår finns ,som framhålls i propositionen, mycket oroande tendenser på enrad samhällsområden. Vissa grupper, främst invandrare,ensamstående föräldrar och deras barn samt ungdomar, fick redanunder sina villkor försämrade. harförsämringarna fortsatt för dessa grupper, som dettillkommit nya problem, framför allt relaterade till den högaarbetslösheten. En hög bestående arbetslöshet är det störstahotet mot välfärden och en rättvis fördelning av resurserna isamhället. Socialbidragskostnaderna har stigit påtagligt underhela och bidragstiderna blir allt längre.Socialbidragstagarna är i stor utsträckning yngre människor.Hälften av dem är under 25 år.Boendesegregationen tenderar att öka, framför allt istorstadsregionerna, liksom skillnaderna mellan "rika" och"fattiga" kommuner, när det gäller inkomster, utbildningsnivå,antalet arbetslösa m.m. Den ekonomiska krisen har slagit hårdasti områden och bland grupper som redan befinner sig i en utsattposition. Bland dessa är många första och andra generationensinvandrare.Vissa förortsområden i de största städerna domineras nu heltav människor med invandrarbakgrund med mycket ringa kontakt medbefolkningen i övrigt. Integrationen i samhället för dessamänniskor försvåras därmed avsevärt. Fler arbetslösa finns idessa områden än i övriga landet. Socialbidragsberoendet ärhögre och kostnaderna i dessa kommuner för socialbidrag har ökatmarkant.