bet · GI01KrU14 · 1995-03-07 00:00:00 — I betänkandet behandlas förslag i budgetpropositionen om detstatliga stödet och motioner med anknytning till denna del avpropositionen.I tre motioner yrkas olika uttalanden om idrottens etik,breddidrott och elitidrott, idrottens oberoende ställning samtom inriktningen av samhällsstödet till idrotten. Yrkandenaavstyrks med hänvisning till att det i dessa frågor inte rådernågot motsatsförhållande mellan vad som anförs i motionerna och ipropositionen.Yrkanden i motioner om tillsättande av en parlamentariskutredning angående statens stöd till idrotten m.m., omförsöksverksamhet med stöd till idrottsrörelsen och andra ideellaorganisationer på en krisdrabbad ort, om handikappidrott m.m.,samt om tillåtande av professionell boxning avstyrks avutskottet.I två motioner yrkas uttalanden om idrottsrörelsens egnainsatser mot dopning inom idrotten. Med hänvisning till deåtgärder som vidtagits inom idrottsrörelsen anser utskottet attyrkandena inte bör föranleda någon åtgärd. Utskottet-- som erinrar om att socialutskottet kommer att behandlaövergripande dopningsfrågor -- avstyrker yrkandena.Utskottet föreslår ett anslag till stöd till idrotten på792 . Därvid har utskottet avräknat102 från regeringens förslag, eftersom dettabelopp avser bidrag till verksamhet utanför /96. Ianslutning härtill avstyrker utskottet ett motionsyrkande omkompensation till de ideella organisationerna för dekostnadsökningar höjda arbetsgivaravgifter medför.Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om att ett belopp om8 av anslaget Stöd till idrotten skalldisponeras av universitet och högskolor som stöd förmotionsverksamhet för studerande vid kårorterna och att detdirekta stödet till skall minskas imotsvarande mån.Med anledning av ett regeringsförslag föreslår utskottet attriksdagen skall godkänna att AB Tipstjänst under ettvart av åren1995 och 1996 skall få lämna av sitt överskotti bidrag till idrottsrörelsen.Fyra reservationer har fogats till betänkandet. Regeringen har i proposition 1994/95:100 bilaga 14() under huvudavsnittet E. Folkrörelse- ochidrottsfrågor, kooperativa frågor m.m., punkt E 6. Stöd tillidrotten (s. 69--78)dels föreslagit att till Stöd till idrotten /96 anvisa ett reservationsanslag på 894 694 000kronor,dels föreslagit att godkänna det som regeringenförordar angående AB Tipstjänsts stöd till idrotten,dels föreslagit att anta förslag till lag omöverlämnande av förvaltningsuppgifter till SverigesRiksidrottsförbund.Lagförslaget har intagits i bilaga till betänkandet. 1994/95:Kr403 av och () variyrkas att beslutar tillåta professionell boxning iSverige.1994/95:Kr406 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kompensation till de ideella organisationernaför de kostnadsökningar höjda arbetsgivaravgifter medför.1994/95:Kr407 av () vari yrkasatt beslutar anslå för budgetåret1995/96 till universitet och högskolor som stöd förmotionsverksamhet för studerande vid kårorterna och att anslagetskall finansieras genom motsvarande minskning av statens anslagtill Riksidrottsförbundet.1994/95:Kr412 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär en parlamentariskutredning om den långsiktiga finansieringen av statens stöd tillidrotten respektive idrottens möjligheter till ökadsjälvfinansiering.1994/95:Kr413 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om idrottens etik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dopningspreparat,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att stärka breddidrotten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skapa rimliga villkor för elitidrotten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om idrottsarenors tillgänglighet för människormed funktionsnedsättningar samt om behovet av forskning tillförmån för handikappidrotten,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bidragsgivning och vikten av att bibehålladet lokala aktivitetsstödet på nuvarande nivå,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försöksverksamhet med en massiv stödinsatstill idrottsrörelsen och andra ideella organisationer i en kris-drabbad ort.1994/95:Kr414 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande idrottsrörelsens oberoendeställning.1994/95:Kr417 av tredje vice talman m.fl.(fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av det statliga stödet tillidrottsrörelsen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om insatser mot dopning. InledningDen svenska idrottsrörelsen utför många viktiga uppgifter isamhället. Idrotten erbjuder ett stort antal människor glädje,gemenskap och en hälsosam och meningsfull fritidssysselsättning.Idrottsrörelsen aktiverar vidare fler ungdomar än någon annanföreningsverksamhet.Idrottens betydelse kan exemplifieras med följandestatistikuppgifter, hämtade från riksidrottsförbunds(RF) anslagsframställning för /96. Omkring tremiljoner svenskar, drygt en tredjedel av befolkningen, ägnar sigregelbundet åt idrott, som aktiva utövare eller som ledare. Merän 500 000 personer lägger ner sammanlagt på att leda andra, främst barn och ungdomar, i någon avlandets över 20 000 idrottsföreningar.Statens stöd till idrotten administreras genom RF, som utöverde anslag som avser förbundets egna och medlemsförbundensverksamhet har att ta befattning med anslag som avser vissaorganisationer utanför förbundet.Inriktningen i stort av RF:s verksamhet läggs fast vid deåterkommande riksidrottsmötena (). Av beslut som fattats viddessa vill utskottet inledningsvis redovisa följande.Vid antogs handlingsprogrammet som avsågs ligga till grund för idrottsrörelsensutveckling . I programmet regleras bl.a. frågorom rörelsens mål och inriktning, förenings- och ledarutveckling,förhållandet mellan motions- och elitidrott, rörelsens insatserför handikappade och invandrare, finansiering samt forskning ochutveckling.RIM fastställde verksamhetsinriktning för perioden år1994--1996. De fyra huvudpunkterna i denna inriktning ärindividen i idrotten, anläggningstillgänglighet, idrottensfinansiering och internationellt agerande. Vid år 1993beslutades också att tillsätta utredningar som inför nästa ,som äger rum , skall genomföra en översyn ochlägga fram förslag till förändringar inom områdena program,organisation och finansiering. I detta sammanhang behandlasbl.a. idrottens mål och inriktning, förslag till idrottensorganisationsmodell samt dessutom en översyn av kriterierna avfördelningen av det statliga bidraget till lokalungdomsverksamhet.Vissa allmänna idrottsfrågor m.m.Utskottet behandlar i detta avsnitt motionsyrkanden som tar uppidrottsrörelsens förhållanden i allmänhet samt motionsyrkanden omen ny statlig idrottsutredning och om försöksverksamhet med stödtill idrottsrörelsen och andra ideella organisationer på enkrisdrabbad ort.I motion Kr413 (kds) betonas betydelsen av etik inomidrotten (yrkande 1). Motionärerna konstaterar att idrottenspelar en viktig fostrande roll för många barn och ungdomar ochatt den lär deltagarna vad ansvarstagande innebär.Ungdomsidrotten bidrar även till att förebygga och motverkamissbruk av alkohol och andra droger. Motionärerna understrykeratt en viktig aspekt av god etik är hur barn- och ungdomsidrottenutformas samt att det bör vara självklart att inte medverka tillutslagning och elittänkande när det gäller barn- ochungdomsidrott.Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförs imotionen om barn- och ungdomsidrotten. Detta stämmer väl överensmed innehållet i propositionen. I denna påpekas att idrottensetiska hållning är viktig inte minst med hänsyn till attelitidrottare utgör förebilder för många barn och ungdomar.Utskottet anser att motionen inte påkallar någon riksdagensåtgärd. Motion Kr413 avstyrks därför i här aktuell del (yrkande1).I samma motion (yrkandena 4 och 6) behandlas sambandet mellanbreddidrott och elitidrott. Motionärerna framhåller attalla människor som vill ska ha möjlighet att delta i idrottandetsamt att breddidrotten, som mer betonar kamratskap och vikten avatt vårda sin hälsa än de faktiska idrottsprestationerna, lever iett ömsesidigt beroendeförhållande med elitidrotten. Elitidrottenbygger på de många människornas idrottsaktiviteter och fungerarför många frisksportare som en inspirationskälla. Motionärernabetonar att det för att stimulera breddidrotten är nödvändigt attelitidrotten får rimliga verksamhetsvillkor.Sambandet mellan breddidrott och elitidrott tas upp ipropositionen. Det konstateras därvid att elitidrotten är av storbetydelse för såväl ungdomsrekryteringen som människors positivaupplevelser och känsla av samhörighet på olika nivåer. Utskottetdelar dessa åsikter. Uttalandena i propositionen och i motionenstår enligt utskottets mening inte i strid med varandra. Motionenerfordrar enligt utskottets mening inte någon åtgärd frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker således motion Kr413 i häraktuella delar (yrkandena 4 och 6).I motion Kr414 (m) behandlas idrottsrörelsens oberoendeställning (yrkande 1). Motionärerna anför att det mot bakgrundav idrottens betydelse i samhället är viktigt för politiskapartier att engagera sig för de framtida villkoren föridrottsrörelsen. Motionärerna betonar dock att den svenskaidrotten även måste ges möjlighet att agerasjälvständigt och ha friheten att själv bestämma verksamhetensinnehåll, inriktning och mål.Utskottet delar motionärernas uppfattning om betydelsen avidrottsrörelsens oberoende ställning. Även propositioneninnehåller uttalanden med detta innehåll. Det sägs sålunda ipropositionen att idrottsrörelsen är en fri folkrörelse som självska forma sin framtid. Utskottet anser att det inte föreliggernågon motsättning mellan innehållet i propositionen och vad somanförts i motionen i denna del. Innehållet i motionen erfordrardärför inte något uttalande av i denna del. Utskottetavstyrker således motion Kr 414 i här aktuell del (yrkande 1).Motionärerna bakom Kr412 (c) föreslår att det tillsätts enparlamentarisk utredning med uppgift att utreda den långsiktigafinansieringen av statens stöd till idrotten och idrottensmöjligheter till ökad självfinansiering (yrkande 1). Motbakgrund av det statsfinansiella läget och behov av långsiktigaspelregler och stödsystem för idrotten föreligger det skäl grundlig genomlysning av hur samhällets stöd till idrottenskall se ut framgent och förutsättningarna för att idrotten skallöka sin självförsörjning, anför motionärerna.Utskottet har behandlat motioner med yrkanden omtillsättande av statliga utredningar på idrottens område.Utskottet har därvid uttalat att det måste ankomma påidrottsrörelsen att väcka frågan om tillsättande av sådanautredningar.Utskottets tidigare bedömning är alltjämt hållbar. Utskottetvill vidare framhålla att tillsatte en utredning sombehandlar frågor rörande idrottens framtida finansiering.Utskottet vill också hänvisa till att utskottet i sitt betänkande1994/95:KrU13 Lotterifrågor ingående behandlar frågor ommöjligheterna för bl.a. idrottsrörelsen att få ökade intäkterfrån kasino- och spelverksamheten. Med hänsyn till det anfördaavstyrks motion Kr412 i här aktuell del (yrkande 1).I motion Kr413 (kds) behandlas inriktningen av samhälletsbidragsgivning till idrotten (yrkande 15 delvis). Motionärernaanför att målsättningen för samhällets stöd till idrottsrörelsenbör vara att ge resurser och möjligheter till idrottens utövande.Stödet bör inriktas på investeringar i idrottsanläggningar och påbidrag till ungdomsverksamhet och ledarutbildning. Reglerna fördet ekonomiska stödet skall vara enkla, rättvisa och inriktade påen obyråkratisk hantering.Motionärerna bakom motion Kr417 (fp) tar upp samma fråga(yrkande 1). I motionen framhålls angelägenheten av attresurserna fördelas på ett sätt som gör det möjligt att ta tillvara de ideellt arbetande ledarnas engagemang. Det måste finnasväl fungerande anläggningar och resurser för utbildning. Godaarbetsförhållanden är nödvändiga för att rekryteringen också ifortsättningen skall bli tillräcklig.Utskottet delar de åsikter som framförs i motionerna. Dessaåsikter överensstämmer även i huvudsak med vad som i motsvarandedelar sägs i propositionen. är det dock, som utskottetovan anfört, viktigt att idrottsrörelsens självständiga ställningbibehålls. Idrottsrörelsen bör därför ha en långtgående frihetatt avgöra på vilket sätt samhällets stöd till idrotten skallfördelas. Med hänsyn härtill anser utskottet att motionerna intebör föranleda någon åtgärd från sida. Utskottetavstyrker således motionerna Kr413 yrkande 15 i här aktuell deloch Kr417 yrkande 1.Motionärerna bakom motion Kr413 (kds) anser att det bör inledasen försöksverksamhet med en massiv stödinsats tillidrottsrörelsen och andra ideella organisationer i en krisdrabbadort (yrkande 16). Motionärerna anför att en vetenskapligförsöksverksamhet bör inledas i någon ort som drabbats av kraftigarbetslöshet och ekonomiska bekymmer i syfte att dokumentäraidrottens stora fostrande och förebyggande möjligheter.En motion med samma innehåll behandlades av utskottet (bet. 1992/93:KrU14). Utskottet anförde därvid att sådana projektmed väsentlig medverkan av idrottsrörelsens organisationer sommotionären hade efterfrågat -- med hänsyn till idrottsrörelsensställning som självständig folkrörelse -- i allmänhet inte bordeinitieras av andra än rörelsens egna organ. Med hänsyn härtillansåg utskottet att motionen inte borde föranleda något initiativfrån . Utskottet framhöll i sammanhanget att det kundefinnas möjligheter att erhålla stöd för sådana projekt sommotionären avsåg bl.a. från Allmänna arvsfonden.Utskottets tidigare bedömning är alltjämt gällande. MotionKr413 avstyrks därför i här aktuell del (yrkande 16).HandikappidrottI motion Kr413 (kds) behandlas frågor om idrottsarenorstillgänglighet för människor med funktionsnedsättningar och ombehovet av forskning till förmån för handikappidrotten (yrkande7). Motionärerna konstaterar att idrotten har stor betydelse vidrehabiliteringen av handikappade liksom vid dessas integrering isamhället i övrigt samt framhåller att idrottsarenorna måstehandikappanpassas så att de möjliggör för handikappade att utövaidrott och även delta som åskådare. Motionärerna anför vidare attSverige via forskning kan bidra till utveckling ochvidareutveckling av teknik som gör det möjligt för handikappadeatt utöva nya idrottsgrenar.Utskottet konstaterar att propositionen innehåller uttalandenom idrottens betydelse för rehabiliteringen och integreringen avhandikappade i samhället som i huvudsak överensstämmer med vadsom anförts i motionen. Utskottet vill vidare hänvisa till enutredning av , benämnd Utredning om hjälpmedelför motion, sport och hobby, som genomförts på uppdrag avregeringen. Utredningen överlämnades till regeringen i december1994 och bereds i . Utredningeninnehåller förslag till åtgärder för att underlätta för människormed funktionsnedsättningar att utöva idrottsaktiviteter, bl.a.genom tillhandahållande av fritidshjälpmedel i anslutning tillfritidsanläggningar och genom ekonomiskt stöd förproduktutveckling av fritidshjälpmedel. Utskottet vill ocksånämna att i , med stöd av Centrum föridrottsforskning, bedriver forskning rörande bl.a. integration avhandikappidrotten i friskidrotten och i samhället i övrigt.Såvitt gäller handikappidrottens villkor kan härutöver särskiltnämnas att det av RF:s årsredovisning framgår attHandikappidrottsförbundet, av 63 specialförbund, mottog detsjunde största bidraget /94.Utskottet finner mot bakgrund av det anförda att det inteerfordras något uttalande av med anledning av vadmotionärerna anfört. Motion Kr413 avstyrks därför i denna del(yrkande 7).Professionell boxningI motion Kr403 (m) yrkas att tillåter professionellboxning i . Enligt motionärerna har lagen (1969:612) omförbud mot professionell boxning spelat ut sin roll.Förbudet mot professionell boxning infördes efterriksdagsbehandling genom ovan nämnda lag, som träddei kraft (prop. 1969:118, bet. 1969 1LU 51,rskr. Förbudet infördes bl.a. mot bakgrund av att denprofessionella boxningen ansågs farligare än amatörboxning. Ilagstiftningsärendet anförde departementschefen att detutredningsarbete som hade föregått propositionen sammantaget medremissyttrandena visade att de medicinska skadeverkningarna avboxningen var allvarligare än man tidigare haft anledning atträkna med. De var av sådan art att boxningen från medicinsksynpunkt inte längre kunde godtas i sin dåvarande form, anfördedepartementschefen. Första lagutskottet godtogregeringsförslaget.Utskottet behandlade (bet. 1992/93:KrU14) ettmotionsyrkande om att skulle upphäva lagen (1969:612)om förbud mot professionell boxning. Utskottets ställningstagandeinnebar att den bedömning av riskerna med professionell boxningsom hade gjorts 1969 alltjämt vargällande. Motionen avstyrktes därför.Utskottet anser att det inte heller senare har inträffat någonomständighet som ger anledning att ompröva förbudet motprofessionell boxning. Motion Kr403 avstyrks därför.DopningFrågor om dopning berörs i ett flertal motioner vid åretsriksmöte. Huvuddelen av motionerna innehåller yrkanden som tarupp dopningen som samhällsproblem och är inte begränsade tillförhållandena inom idrotten. Ett yrkande, nämligen yrkande 6 imotion Kr414 (m), avser bl.a. idrottsrörelsens möjligheter attbidra med dopningskontroller även utanför den organiseradeidrotten. Yrkandet har samband med uppdraget förDopningsutredningen, som tillkommit efter förslag avsocialutskottet och vars uppdrag berörs i det följande. I enannan motion, Kr412 (c), framställs med utgångspunkt i endiskussion om dopning inom idrottsrörelsen bl.a. yrkanden omkriminalisering av innehav och användning av dopningspreparat(yrkande 3). Dessa båda yrkanden och ett antal andra yrkanden omdopning behandlas i socialutskottets kommande betänkande1994/95:SoU13. I förevarande betänkande behandlas tvåmotionsyrkanden som rör idrottsrörelsens egna insatser motdopning inom idrotten.Regeringen tillsatte en parlamentarisk utredningom dopning. Av kommittédirektiven (dir. 1994:78) framgår attutredningen skall göra en allsidig översyn av dopningsproblemetsomfattning och karaktär, följder av missbruk av dopningspreparatpå kort och lång sikt samt bedöma behovet av ökadeinformationsinsatser. Utredningen skall också föreslå deändringar i den rättsliga regleringen som utredningen kan finnamotiverade. Utredningsarbetet skall enligt direktiven varaavslutat före utgången av år 1995.Utskottet vill hänvisa till förra årets betänkande om idrott(bet. 1993/94:KrU11) vari utskottet behandlade frågan om dopninginom idrotten relativt ingående. Det framgår av detta betänkandeatt ett flertal åtgärder har vidtagits för att motverkaanvändningen av dopningspreparat. Sålunda genomfördes 2 300dopningstester under /93 samt etableradessamarbete mellan bl.a. Polisen, Tullen och RF. medverkade vid en internationellantidopningsutbildning och deltog i internationella möten omdopning. medverkade även i arbetet, bl.a.genom att ta fram och sprida information om dopning.RF påpekar i sin årsredovisning att kampen mot dopningmåste fortsätta och redogör för de åtgärder som i det syftetvidtagits under verksamhetsåret enligt följande. Det samråd somtidigare funnits mellan Polisen, Tullen och RF på central nivåhar under verksamhetsåret ersatts av en samrådsgrupp ledd avFolkhälsoinstitutet. Gruppen består av 17 olika myndigheter, verkoch organisationer. Regionalt fortsätter det speciella samarbetetmellan idrotten, Tullen och Polisen. genomfördes2 300 kontroller av 182 utbildade kontrollanter runt om i landet.60 % av kontrollerna utfördes i samband med träning medan 40 %gjordes vid tävlingar.Utskottet vill även nämna att socialutskottet i februari 1995höll en offentlig utfrågning om dopning. Vid detta tillfälledeltog företrädare för bl.a. ,, sjukvården och RF. Ordföranden för RF,professorn , lämnade en utförlig redovisning förRF:s insatser -- i form av information, kontroll och utbildning-- för att motverka dopning inom idrotten. Han framhöll bl.a. attden svenska modellen har tjänat som förebild för ett stort antalländer i världen. Beträffande det närmare innehållet i ArneLjungqvists anförande och vad som i övrigt förekom vidutfrågningen hänvisar utskottet till socialutskottets kommandebetänkande 1994/95:SoU13.Som angetts i det föregående behandlas i detta sammanhang tvåyrkanden som rör idrottsrörelsens egna insatser mot dopning inomidrotten.I motion Kr413 (kds) konstateras att idrottsrörelsen gör storaansträngningar för att motverka användningen av dopningsmedel ochandra droger (yrkande 2). Motionärerna understryker att dopningär oacceptabelt mot bakgrund av de extremt stora medicinskariskerna samt anför att svensk idrottsrörelse både nationellt ochinternationellt bör verka för kraftfulla idrottsliga påföljdermot idrottsmän som nyttjar otillåtna preparat.Motionärerna bakom motion Kr417 tar upp behovet av fortsattainsatser mot dopning (yrkande 4). I motionen anförs att dopningoch annat idrottsligt fusk påverkar idrottens anseende negativt.Även om dopning är ett samhällsproblem och den storaförbrukningen av dopningspreparat sker utanför idrotten är enfortsatt intensiv antidopningsverksamhet från idrottsrörelsenssida viktig.Utskottet ser med tillfredsställelse att RF bedriver ettkraftfullt arbete för att motverka dopning inom idrotten. Medhänsyn till vad som anförs i motionerna vill utskottet särskiltframhålla att, enligt vad utskottet inhämtat, Riksidrottsnämndeni sin egenskap av idrottens högsta bestraffningsorgan bedömerförekommande överträdelser mot idrottens dopningsregler mycketsträngt. Med hänsyn till bl.a. de åtgärder som redovisats i detföregående om idrottsrörelsens arbete för att motverka attidrottsmän använder dopningspreparat och för att upptäcka ochbeivra överträdelser av förbud anser utskottet att det inte ärpåkallat med något initiativ för att ytterligareinsatser av de slag som åsyftas i de i detta betänkandebehandlade yrkandena skall komma till stånd. Utskottet finnersålunda att motionerna Kr413 (yrkande 2) och Kr417 (yrkande 4)inte bör föranleda någon åtgärd.Anslags- och andra resursfrågorStöd till idrotten (E 6)I propositionen föreslås ett anslag till RF om 894 694 000kronor, varav beräknats för --juni1996. Anslaget fram till utgången av innebär enminskning i förhållande till innevarande budgetår med10 . Från anslaget skall avräknas visst belopp,som avser bidrag till verksamhet utanför /96.Utskottet återkommer till denna fråga.Anslagsfrågor tas upp i fyra motioner.Motionären bakom motion Kr406 (c) tar upp frågan omkompensation till de ideella organisationerna inom idrotten förde kostnadsökningar som höjda arbetsavgifter medför. Motionärenframhåller de ideella organisationernas stora samhällsbetydelseoch anför att dessa har en hårt ansträngd ekonomi. De bör därförkompenseras för de kostnadsökningar som den under hösten 1994beslutade höjningen av arbetsgivaravgiften medför, ansermotionären.Med hänsyn till det rådande statsfinansiella läget är detnödvändigt att ekonomiska besparingar görs inom allasamhällssektorer. Utskottets överväganden leder mot denbakgrunden till slutsatsen att vad som anförts i motionen integer anledning att avvika från regeringens förslag ommedelstilldelning. Utskottet godtar således regeringens förslagsåvitt avser den totala medelsanvisningen till Stöd tillidrotten. Från det föreslagna beloppet, , bördock avräknas , som -- till följd av ändradperiodisering av utbetalningar -- avser bidrag till verksamhetutanför /96.