bet · GI01UbU17 · 1995-05-11 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ny centralmyndighetsstruktur inom högskoleområdet. Det innebär attHögskoleverket inrättas och att Kanslersämbetetoch Rådet för grundläggande högskoleutbildning läggs ned. Deuppgifter som dessa myndigheter har förs över tillHögskoleverket tillsammans med de myndighetsuppgifter somåvilar Verket för högskoleservice (VHS). inledsarbetet med att föra över de serviceuppgifter gentemothögskolorna som handhas av VHS till ett statligt helägtservicebolag. och behålls som egna myndigheter. () uppgifter när det gällerkvalitetsbedömning av utländska utbildningar i samband medbeviljande av studiemedel för studier utomlands förs över tillHögskoleverket.Utskottet understryker i likhet med regeringen betydelsen aven nationell förvaltningsnivå inom universitets- ochhögskoleområdet. Universitet och högskolor kommer emellertidäven i fortsättningen att lämna sina anslagsframställningar ochårsredovisningar direkt till regeringen.Moderaterna föreslår avslag på propositionen. Mot beslutetatt lägga ned Rådet för grundläggande högskoleutbildningreserverar sig m, c, fp och kds. Mot beslutet att föra övervissa uppgifter från CSN till reserverar sig c,fp och kds. Till betänkandet har sju reservationer fogats. Regeringen har i proposition 1994/95:165 Ett högskoleverkföreslagit1. att antar regeringens förslag till lag omändring i högskolelagen (1992:1434),2. att antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissaexamina,3. att antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100),4. att godkänner att ett högskoleverk inrättas den1 ,5. att godkänner att ett statligt helägtservicebolag med högskolorna som företrädare för staten bildasenligt senare beslut av regeringen,6. att godkänner att Verket för högskoleserviceombildas till en uppdragsmyndighet ,7. att bemyndigar regeringen att besluta omnedläggning av Verket för högskoleservice,8. att godkänner att och Rådet förgrundläggande högskoleutbildning läggs ned med utgången av juni1995,9. att till för /96under åttonde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på240 ,10. att till Verket för högskoleservice,uppdragsverksamhet, för /96 under åttondehuvudtiteln anvisar ett anslag på ,11. att till Rådet för forskning om universitetoch högskolor för /96 under åttonde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag på 12 149 000 kr.Lagförslagen återfinns som bilaga 1, 2 resp. 3 till dettabetänkande. Motioner med anledning av proposition 1994/95:1651994/95:Ub46 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte får bli ennivå mellan regeringen och de enskilda universiteten ochhögskolorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den verksamhetsform somutvecklats inom måste rymmas och utvecklas äveninom det nya ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiemedel för utlandsstudier,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Rådet för grundläggandehögskoleutbildning skall finnas kvar som självständigmyndighet,5. att till för /96anvisar mindre än vad regeringen föreslagiteller således ,6. att till Rådet för grundläggandehögskoleutbildning för /96 anvisar 60 000 000kr.1994/95:Ub47 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår proposition 1994/95:165,2. att hos regeringen begär förslag tillmyndighetsorganisation på högskoleområdet i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt Rådet för grundläggande högskoleutbildning skall vara kvari enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:Ub48 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag vad avser Rådetför grundläggande högskoleutbildning i enlighet med vad imotionen anförts,2. att avslår regeringens förslag om beviljande avstudiemedel för utlandsstudier i enlighet med vad i motionenanförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av uppgifter från CSN tillHögskoleverket.1994/95:Ub49 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Rådet för grundläggandehögskoleutbildning skall vara kvar och att öronmärkta medeläven fortsättningsvis skall anslås,2. att avslår propositionen i den del som röröverföringen av ansvaret för kvalitetsbedömningen av utländskautbildningar på eftergymnasial nivå, i samband med beviljandeav studiemedel, från CSN till det nya ,3. att avslår propositionen i den del som rörförändringen av kvalitetsbedömningen av utländska utbildningarpå eftergymnasial nivå i samband med beviljande av studiemedel,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekvivalering av utländska examina.1994/95:Ub50 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om decentralisering av ansvar tillenskilda universitet och högskolor (eller deras samarbetsorgan)vad avser utveckling och genomförande av olika verksamheterinom utbildning och forskning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av en kommitté förrationalisering av högre utbildning och forskning i Sverige.1994/95:Ub51 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och dess ansvarsfördelning.Motioner från allmänna motionstiden 19951994/95:Ub607 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av ett eventuellt nytthögskoleverk till Skaraborg.1994/95:Ub610 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det departementala ansvaret förSveriges och Skogs- och jordbruketsforskningsråd.1994/95:Ub620 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett av svenska och utländska utbildningar.1994/95:Ub624 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Rådet för grundläggandehögskoleutbildning bör få fortsätta sin verksamhet,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningsråds och SLU:sdepartementstillhörighet,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om myndighetsstrukturen inom högskolan.1994/95:Ub696 av m.fl. (kds) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte lägga ner Rådet förgrundläggande högskoleutbildning.1994/95:Ub905 av m.fl. (mp) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdrag till det nya Kanslersämbetetatt sammanställa en bruksanvisning för universitets- ochhögskoleutbildningar lämpad för studenter vid studieval och förarbetsmarknaden som vägledning vid planering av personalbehov.1994/95:Sf636 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att satsa på att vidareutvecklainstrumenten för att jämföra svenska utbildningar medutländska. Förändrad central myndighetsstruktur inom högskoleområdetRegeringen föreslår att ett högskoleverk inrättas den 1 juli1995. föreslås överta de uppgifter somKanslersämbetet och Rådet för grundläggande högskoleutbildninghar . Enligt förslaget läggs dessa myndigheter ned vidutgången av . Vidare föreslås verket överta demyndighetsuppgifter som åvilar Verket för högskoleservice(VHS). inleds arbetet med att föra över deserviceuppgifter gentemot högskolorna som handhas av VHS tillett statligt helägt och behålls som egna myndigheter. Högskoleverketskall emellertid svara för nämndernas kansliresurser. Rådet förforskning om universitet och högskolor behålls t.o.m. ,varefter den verksamhet som finansieras av rådet, i enlighetmed regeringens förslag i årets budgetproposition, skalltillgodoses genom stöd från forskningsorgan som finansierarforskning av liknande slag (prop. 1994/95:100 bil. 9 s. 268).2. BakgrundDen nuvarande centrala myndighetsstrukturen infördes isamband med universitets- och högskolereform. Genomreformen gavs universitet och högskolor stor frihet bl.a. närdet gäller studieorganisation, utbildningsutbud, antagning avstudenter och disposition av resurser. Högskolorna blev direktunderställda regeringen. Med hänvisning till de krav som enfrån staten mer fristående högskola ställer presenterade dendåvarande regeringen förslag till riksdagenom förändringar av myndighetsstrukturen (prop. 1991/92:76).Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och och högskolor (UUH) lades ned med utgången avjuni 1992. Två nya myndigheter bildades , Verketför högskoleservice (VHS) och ett utvärderingssekretariat somsenare fick namnet Kanslersämbetet.VHS har till huvudsaklig uppgift att svara för information isamhället om verksamheten vid universitet och högskolor,stimulera intresset för högre utbildning och forskning, svaraför administrativ utveckling samt biträda universitet ochhögskolor med juridisk rådgivning och service. VHS skall vidarefölja den internationella utvecklingen inom högskoleområdet ochfrämja det internationella utbytet. har tilluppgift att granska och främja kvaliteten i verksamheten viduniversitet och högskolor. Ämbetets verksamhet omfattar delsuniversitet och högskolor med offentlig huvudman, dels sådanautbildningar med enskild huvudman som regeringen erkänt somhögskolemässiga och vilkas huvudman enligt författning elleravtal skall medverka i uppföljningar och utvärderingar avutbildningen.Den 1 juli 1992 inrättades även Rådet för forskning omuniversitet och högskolor och Rådet för grundläggandehögskoleutbildning. Det förstnämnda rådet har till uppgift attfrämja och stödja forskning och utvecklingsarbete rörandeuniversitet och högskolor. Det sistnämnda rådet har tilluppgift att främja och stödja insatser för att utveckla dengrundläggande högskoleutbildningens kvalitet och pedagogiskaförnyelse.Vidare ombildades dåvarande förhögskoleutbildning till meduppgift att svara för samtliga besvärsärenden inom högskolan.Sedan tidigare fanns , som prövarfrågan om avskiljande av studerande från utbildning.Av nu föreliggande proposition framgår att Verket förhögskoleservice bl.a. i sin fördjupade anslagsframställning förbudgetåren 1994/95 och 1995/96 har påtalat problem med verketsdubbla roll att ha uppgifter för regering och riksdag å enasidan (myndighetsuppgifter) och uppdrag från universitet ochhögskolor å den andra (serviceuppgifter). Mot denna bakgrunduppdrog regeringen åt VHS att i samverkan medSvenska Akademiska och De Nya HögskolornasRektorskonvent göra en förstudie rörande förutsättningarna förförändrade styrformer m.m. av VHS service till universitet ochhögskolor. I en rapport till regeringen i september 1994föreslogs en ny organisation för VHS serviceuppgifter. Genomtilläggsdirektiv till den tillkallade särskildeutredaren, som har till uppgift att göra en uppföljning av 1993års universitets- och högskolereform, uppdrog (dir. 1994:126) den då nytillträdda regeringen åt utredaren(93) att analysera myndighetsstrukturen inom universitets-och högskolesektorn. I uppdraget ingick bl.a. att pröva omytterligare uppgifter kan delegeras från regeringen tillmyndighetsnivå och över huvud taget vilka uppgifter som börfullgöras av en central myndighet. Utredningen överlämnade den13 betänkandet (SOU 1994:153) Ett nytthögskoleverk. Betänkandet har remissbehandlats.3. En ny myndighetRegeringen föreslår att en ny myndighet, ,inrättas . Uppgiften för den nya myndigheten(prop. s. 11) skall vara att svara för vad som -- utifrångällande principer för styrning av högskolesystemet -- ärnationella intressen. Uppgifterna skall svara mot behov ellerintressen hos statsmakterna eller centrala myndigheter ochorgan. skall genom utvärdering, uppföljning ochanalys ta fram underlag för statsmakternas bedömningar ochbeslut, på uppdrag av regeringen medverka i förverkligandet avstatsmakternas beslut, främja rättssäkerheten genom att utövatillsyn, svara för samhällskontakter samt på uppdrag avregeringen i särskilda fall fatta beslut eller utfärdaföreskrifter. Verket skall vidare svara för kvalitetsbedömningav utbildningar, besluta om offentliga högskolors rätt attutfärda examina och stödja utvecklingen med avseende påkvalitet och pedagogik, främja förnyelse och utvecklingsarbeteinom högskolan, vara informations- och serviceorgan vad gällerinternationella kontakter samt betjäna allmänheten och enskildaindivider inom områden som förutsätter nationell överblickeller samordning.Det är enligt regeringens mening viktigt att undanröjasplittringen i den nuvarande organisationen (prop. s. 14). Etttydligt exempel på splittring, anför regeringen, är attKanslersämbetet har ansvar för utvärdering, medan allmänuppföljning åvilar VHS. Det är också en nackdel att huvuddelenav det centrala stödet till kvalitetsutveckling och pedagogiskutveckling inte kan utformas i anslutning till arbetet medutvärdering och uppföljning. Inom skapas bättreförutsättningar för en allsidig behandling av frågan. Dencentrala organisationen bör göras mer effektiv genom att å enasidan myndighetsuppgifter och å andra sidan uppgifter som tillstörsta delen utgör service till högskolorna inte hanteras inomsamma organ.Utskottet behandlar till att börja med motion 1994/95:Ub47(m) yrkandena 1 och 2, vari yrkas avslag på propositionen idess helhet (yrkande 1). Motionärerna avstyrker regeringensförslag till ett nytt centralt högskoleverk med hänvisning tillatt ett sådant inte står i överensstämmelse med den fortsattafrigörelse av universitet och högskolor som motionärerna villverka för. I stället bör en myndighetsorganisation etablerasefter följande principer. skall med sinfokusering på kvalitetsfrågor svara för statens huvudåtagandepå myndighetsområdet. Ämbetet skall svara för en kontinuerliguppföljning och kvalitetsvärdering av universitetens ochhögskolornas utbildningsutbud. Vidare bör universiteten ochhögskolorna individuellt eller tillsammans ha ansvaret för allaandra myndighetsuppgifter. I två avseenden understryks imotionen vikten av ändamålsenliga lösningar, dels när detgäller information till dem som söker till högre utbildning,dels beträffande universitetens och högskolornas kontinuerligarelationer med skola, företag och övrig arbetsmarknad. Med enmyndighetsstruktur enligt dessa principer anser motionärernaatt VHS gradvis kan avvecklas.Utskottet, som i det följande behandlar de olika delarna ipropositionen, anser att bör ta ställning tillsamtliga förslag var för sig som regeringen förelagt riksdagengenom propositionen jämte de motioner som utskottet tar upp ianslutning till propositionen. Utskottet föreslår därför attmotion 1994/95:47 avslås i nu berörda delar.Utskottet tar först upp frågan om inrättande av en nymyndighet. Utskottet har inledningsvis redogjort för denhuvudsakliga innebörden av förslaget. I anslutning härtillbehandlas två yrkanden från den allmänna motionstiden, somalltså väckts innan propositionen lades fram.I motion 1994/95:Ub624 yrkande 27 framförsbeträffande inrättande av en ny myndighet att den nyligenetablerade myndighetsstrukturen borde fått chansen att kommatill rätta med "barnsjukdomarna" innan den ifrågasätts och dömsut. För att undvika att strukturer som kan fungera slås söndereller läggs ihop alltför lättvindigt borde utredarna fåttlängre tid på sig att analysera frågan. I motion 1994/95:Ub607(kds) anförs att den snabba utvecklingen inom IT-teknik gör attHögskoleverket kan ligga decentraliserat. En lokalisering tillSkövde skulle innebära en stimulans för ochVästsverige.Som utskottet ovan redovisat har problem påtalats med dennuvarande myndighetsstrukturen inom universitets- ochhögskolevärlden. Regeringen framhöll i tilläggsdirektiven tillutredningen om uppföljning av universitets- ochhögskolereform (dir. 1994:126) att förändringarna inomhögskoleområdet medfört en rad problem både för de studerandeoch för universiteten och högskolorna.Utskottet vill i likhet med regeringen understryka vikten aven nationell förvaltningsnivå inom universitets- ochhögskoleområdet. Regeringen framhåller i propositionenbetydelsen av att det finns resurser på verksnivån för att fågenomarbetade och allsidigt belysta och hållbarabeslutsunderlag. Behovet av utvärderingar, uppföljning ochanalyser som underlag för statsmakternas beslut är enligtregeringen mycket stort. Utskottet instämmer häri. Deterfordras en samlad och långsiktig kompetensuppbyggnad även påden centrala nivån. Utvärderingar, uppföljningar och analyserspelar dessutom en viktig roll för arbetet med kvalitet ochförnyelse inom den högre utbildningen och forskningen. När detgäller att bevaka och främja allmänhetens och enskildaindividers intressen behövs en tydligare funktion på dennationella nivån. Det kan t.ex. gälla informations- ochupplysningsverksamhet, men också rättssäkerheten.Regeringen konstaterar att revisorer i ett förslagtill (förs. 1994/95:RR9) har utvecklat sin syn påskilda tillsynsfrågor och därvid påpekat att avreglering,decentralisering och delegering fordrar ökad kontroll frånstatsmakternas sida. I en förstudie (1994/95:5) har revisorernaefter att ha tagit del av 93:s förslag vidare förutsatt attden nya myndigheten kommer att ha ett tillsynsansvar.Regeringen betonar att den ökade frihet som högskolorna fåttatt organisera och genomföra sin verksamhet löper risk att påsikt ifrågasättas om inte samhällets och enskildas intressenkan tillgodoses. Att skapa en ändamålsenlig tillsynsfunktionmåste vara ett huvudsyfte med reformeringen av den centralamyndighetsstrukturen.Med hänvisning till vad utskottet har anfört och deytterligare motiveringar som regeringen anför föreslåsriksdagen godkänna att ett högskoleverk inrättas den 1 juli1995. Vidare bör , utan att uttala sig särskilt ifrågan, kunna utgå från att myndigheten lokaliseras tillStockholm. Med det ovan anförda avstyrks motionerna1994/95:Ub607 och 1994/95:Ub624 yrkande 27.När det gäller den nya myndighetens ställning betonarKristdemokraterna i sin motion 1994/95:Ub46 yrkande 1 attHögskoleverket inte får bli en nivå mellan regeringen och deenskilda universiteten och högskolorna. Exempelvis bör allbudgetdialog ske direkt mellan högskolorna och departementet,påpekar motionärerna. Högskolans resurser bör i så storutsträckning som möjligt kanaliseras via respektive högskolasanslag i statsbudgeten.Enligt regeringens förslag kommer högskolorna även ifortsättningen att lämna sina anslagsframställningar ochårsredovisningar direkt till regeringen, som efter beslut avriksdagen anvisar medel till varje enskild högskola. Somregeringen påpekar ändrar inte regeringens nu framlagda förslaggrunderna för de genomförda reformerna såvitt avser den sedanår 1993 gällande planerings- och ansvarsordningen. Utskottetvill för egen del och med anledning av motionen stryka underdetta. Yrkandet bör avslås.4. Rådet för grundläggande högskoleutbildningRegeringen föreslår att Rådet för grundläggandehögskoleutbildning och läggs ned med utgångenav . De uppgifter som och Rådet förgrundläggande högskoleutbildning har förs över tillHögskoleverket.Som utskottet har påpekat anför regeringen ipropositionen att det är viktigt att undanröja splittringen iden nuvarande organisationen (s. 14). Det är en nackdel atthuvuddelen av det centrala stödet till kvalitetsutveckling ochpedagogisk utveckling inte kan utformas i anslutning tillarbetet med utvärdering och uppföljning. Det bör vara möjligtför verksamheter, som har ett starkt samband, att samverka medoch stödja varandra. Inom skapas bättreförutsättningar för en allsidig behandling av frågorna.Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bil.9 s. 83) erinrat om att den ökade självständighet somuniversitet och högskolor fått medför ett ansvar också förkvaliteten i verksamheten. Kvalitetsarbetet måste genomsyrahela verksamheten. Eftersom arbetet med att stödja utvecklingeni kvalitativt och pedagogiskt avseende är en självklar del avhögskolans egen verksamhet, är en omprövning av de centralainsatserna för att stödja en sådan verksamhet nu motiverad,anser regeringen. Genom och Rådets förgrundläggande högskoleutbildning insatser har den ifrågavarandeverksamheten blivit etablerad. Regeringen anser dock att denkvalitativa och pedagogiska utvecklingen är av så centralbetydelse för den grundläggande högskoleutbildningen i sig ochför dess ställning inom högskolan som helhet att ett centraltstöd behövs även fortsättningsvis. Detta bör ankomma påHögskoleverket.I motioner från de tidigare fyra regeringspartierna föreslåsatt Rådet för grundläggande högskoleutbildning skall vara kvar.I motion 1994/95:Ub47 (m) yrkande 3 understryks att rådetfyller en viktig funktion i den pedagogiska förnyelsen.Centern delar enligt motion 1994/95:Ub48 yrkande 1 interegeringens uppfattning att ifrågavarande insatser på centralnivå är nödvändiga. Rådets arbete har utvecklat ochförnyat det pedagogiska arbetet inom högskolan. -- Rådet bör fåfortsätta sin verksamhet och öronmärkta medel bör anslås,enligt motionerna 1994/95:Ub624 (fp) yrkande 7 och 1994/95:Ub49(fp) yrkande 1. Det är viktigt, anför motionärerna, att densjälvständiga verksamhet som rådet bedriver kan behållas. Degrundläggande högskoleutbildningarna bör ha ett självständigtforskningsråd för utveckling av pedagogik och metodik. Imotionerna 1994/95:Ub696 (kds) yrkande 10 och 1994/95:Ub46(kds) yrkande 4 framhålls också att rådet har stimulerat denpedagogiska förnyelsen och medverkat till att höjagrundutbildningens status bl.a. genom att duktiga lärare genområdet kan attrahera resurser till institutionen. Rådet bidrartill att ge undervisningen samma erkännande som forskningen fårgenom forskningsråden, hävdar motionärerna.Utskottet delar den uppfattning om vikten av att främja dengrundläggande utbildningens kvalitet och pedagogiska förnyelsesom motionärerna framför och som regeringen understryker både ibudgetpropositionen och i förevarande proposition. En av deuppgifter som föreslås åvila -- vilket framgårav vad utskottet har redovisat -- är att främja förnyelse ochutvecklingsarbete inom högskolan i syfte att åstadkomma enständig kvalitets- och effektivitetshöjning.Regeringen betonar vikten av att arbetet med kvalitet ochpedagogisk utveckling utformas i anslutning till arbetet medutvärdering och uppföljning. Utskottet finner detändamålsenligt att de uppgifter som ligger på Rådet förgrundläggande högskoleutbildning förs över till Högskoleverket.Utskottet vill peka på vikten av studentmedverkan när detgäller frågor om utbildningens kvalitet och pedagogiskförnyelse. Detta bör kunna tillgodoses genom studentmedverkan istyrelsen för (prop. s. 27).Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag attlägga ned Rådet för grundläggande högskoleutbildning medutgången av . Motionerna 1994/95:Ub46 yrkande 4,1994/95:Ub47 yrkande 3, 1994/95:Ub48 yrkande 1, 1994/95:Ub49yrkande 1, 1994/95:Ub624 yrkande 7 och 1994/95:Ub696 yrkande 10avstyrks.5. KanslersämbetetRegeringen föreslår att skall överta deuppgifter som åvilar och attKanslersämbetet läggs ned med utgången av juni 1995.Den verksamhetsform som har utvecklats inom Kanslersämbetetbör rymmas och utvecklas vidare inom det nya ,enligt motion 1994/95:Ub46 (kds) yrkande 2. Det är viktigt attslå vakt om den ambition har haft när detgäller att arbeta tillsammans med intressenterna och stimuleraderas kvalitetsarbete.Utskottet har i det föregående haft anledning att peka påbehovet av resurser på nationell nivå för bl.a.kvalitetsutveckling, rättssäkerhet och tillsyn. Utskottet delarregeringens bedömning att det är väsentligt att utbildningensoch forskningens kvalitet granskas och bedöms i ettinternationellt perspektiv. Detta har legat till grund förKanslersämbetets utvärderingsinsatser. Utskottet instämmerockså med regeringen i att det är av stor betydelse attutvärderingen även avser hur högskolan samverkar med samhälleoch arbetsliv.