bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Den ekonomiskapolitiken måste ta hänsyn till vissa målkonflikter mellan tillväxt ochsysselsättning å ena sidan samt valuta- och prisstabilitet å andra sidan. Enekonomisk politik som inte tar hänsyn till detta bidrar till stora kostnader iform av bortfallen produktion och social utslagning av grupper med småmateriella resurser. Erfarenheten från våra grannländer i är att dentypen av prisstabilitet som regering och riksbank förespråkar är helt oförenligmed arbetarrörelsens sysselsättningsambitioner. Därmed är den också oförenligmed den nivå har på trygghetsförsäkringar och offentlig verksamhet. Denantiinflationspolitik som föreslår tar sikte på att prisökningarkan hållas tillbaka om vi underlättar produktionsökningar på marginalen,förenklar och förbilligar sysselsättningsökningar och tar bort flaskhalsar vadgäller arbetskraftsutbudet, tillgång på kompetens och riskvilligt kapital försmå och medelstora företag.Arbetsmarknadspolitiken kan inte ensam bära ansvaret för att upprätthållasysselsättningsnivåerna. För detta krävs också en övergripande ekonomiskpolitik och en långsiktig strategi för en hållbar ekonomisk utveckling.Ingredienser i en sådan långsiktig ekonomisk-politisk strategi är bl.a.bostadssaneringsinsatser, skatteväxling, riktade arbetsgivaravgiftssänkningarför att stimulera sysselsättningen i delar av tjänstesektorn, störreutbildningssatsningar, omfördelning av arbetstiderna och satsningar på "gröna"investeringar för att stimulera sysselsättningen.I motionen föreslås även att en framtidsfond finansierad medvinstavsättningar från det privata näringslivet inrättas. En sådanframtidsfond skall framför allt utnyttjas för kompetensutveckling avarbetskraft, för att trygga jobben och höja produktiviteten. När det gäller merkortsiktiga insatser föreslår bl.a. åtgärder som begränsar ochfördyrar de omfattande övertidsuttagen och de obligatoriskaungdomspraktikantplatserna i större företag. avvisar förslagetom sänkning av a-kassenivån till . Regeringens avsikt med detta förslag ärbl.a. att smygvägen sänka de lägsta lönerna.Sammanfattningsvis lägger i den nu aktuella motionen förslagsom om de genomförs betyder väsentligt lägre arbetslöshet än vadregeringsförslagen innebär. Detta resultat erhålls genom att den i motionenföreslagna finanspolitiken dels är något mer expansiv, dels att förslagen tillåtgärder innebär att pengar flyttas från passiv till aktiv användning, frånexportindustrins övervinster till hemmamarknadens tjänsteproduktion, frånindivider med låg till individer med hög konsumtionsbenägenhet. I motionenavvisas regeringens stelbenta penningpolitik och inriktning mot deltagande iEU:s ekonomiska och monetära union. I konsekvens med detta avvisas i motionenäven förslagen om utgiftstak och låneförbud i de grönaDen förda ekonomiska politiken i har, hävdas det i motionFi34 (mp), medfört bristande hushållning med begränsade resurser. Särskiltuppmärksammad är den snabba skuldökningen i statens finanser under 1990-talet.Budgetunderskottet måste snabbt utjämnas och statsskulden minskas. I motionenframhålls att den förda ekonomiska politiken också har medfört att en betydandemiljöskuld har byggts upp under en lång följd av år.Den traditionella politiken har varit, och är i huvudsak fortfarande, attsöka åstadkomma en snabb ekonomisk tillväxt oavsett dess sammansättning. Det ärMiljöpartiet de grönas uppfattning att denna politik bidrar till ökadmiljöförstöring. Kvalitetsaspekter och medmänsklighet riskerar att förloras ien ekonomisk politik som ensidigt inriktas på tillväxt. I marknadsekonominfinns starka moment av tillväxtfixering. Kostnadsdrivande offentligaåtaganden som t.ex. ATP-systemet och socialförsäkringarna förstärker en ensidiginriktning mot krav på tillväxt.Inriktningen av den ekonomiska politiken måste syfta till en långsiktigthållbar utveckling. Det goda samhället skall byggas på social rättvisa,solidaritet med utsatta människor och ett starkt hävdande av välfärdens kärnasom är vården, omsorgen och skolan. Jämställdheten mellan män och kvinnor måstebli bättre. Solidariteten skall vara internationell och utsträckas tillfattiga, flyende eller på annat sätt särskilt utsatta människor i andra länder.Det starka uppsving som kännetecknar den exportberoende sektorn måstekomma hemmamarknaden till del så att en långsiktigt gynnsam utveckling av helaekonomin kan komma till stånd. Uppsvinget måste också utnyttjas så att ettutrymme skapas för en snabbare omställning av samhället i miljövänlig riktningt.ex. genom att investeringar på olika sätt styrs till den internationellt settsnabbt växande miljösektorn. En sådan inriktning av investeringspolitiken börockså långsiktigt kunna öka den internationella konkurrenskraften hos svensktnäringsliv.En internationell lågkonjunktur kan förväntas under andra halvanav . Det är naturligtvis omöjligt att bedöma hur stark den blir ellerexakt när den kommer. Konjunkturcyklerna förefaller vara oregelbundna i såvältid som höjd numera. Det är motionärernas uppfattning att en betydandeberedskap bör finnas för att möta en kommande nedgång som annars på allvar kanhota det svenska välfärdssystemet. Mot den bakgrunden föreslås attfinanspolitiken ges en sådan utformning att neddragningarna i de offentligautgifterna fr.o.m. /96 blir större än vad regeringen föreslår.Ju snabbare svensk ekonomi återhämtar sig desto bättre rustade står vi i nästanedgång. Blir nedgången obetydlig kan i stället statsskulden minskas snabbarevilket långsiktigt stärker hela samhällsekonomin.Finanspolitiken måste inriktas på att snabbt sanera statens finanser ochskapa förutsättningar för en växande privat sektor med flera små, medelstoraeller kooperativa företag. Detta bör ske på ett sådant sätt att ett resurs- ochenergieffektivt produktionssätt främjas och så att sysselsättningen ökar.Arbetslösheten medför mycket stora kostnader för samhället, staten och dedrabbade. Bekämpningen av arbetslösheten måste därför stå i centrum vidutformningen av finanspolitiken. Målet måste vara en ökad miljöanpassning ochett mänskligare samhälle. måste den alltmer nödvändigaarbetstidsförkortningen genomföras, vilken i sig ger ytterligarearbetstillfällen. En sådan utveckling förbättrar också skatteunderlaget och geren starkare finansiering av välfärdsprogrammen inom den offentliga sektorn.En skatteväxling där skatt på arbete ersätts med skatt på energi och miljöbör genomföras. Därigenom stimuleras tjänste- och miljörelaterade sektorer avekonomin. Med hänsyn till miljösektorns förhållandevis snabba tillväxtinternationellt sett och att såväl miljö- som tjänstesektorn i ärförhållandevis underutvecklade bör en sådan skatteväxling medföra ett ökatföretagande och en ökad sysselsättning. Den miljöpåverkande industrin ochtransportväsendet får emellertid genom skatteväxlingen bära en högreskattebörda, vilket medför ett betydande incitament för energieffektiviseringeller övergång till mer miljöanpassade produktions- och transportmetoder. Denenergiintensiva industrin, som också i hög grad är svensk basindustri, måsteemellertid skyddas för alltför höga kostnader så att den inte slås ut avkonkurrenter i andra länder som slipper liknande pålagor. Motionärerna föreslårdärför att den del av energikostnaden som överstiger av försäljningsvärdetundantas från energibeskattning . Vidare föreslås ocksåatt denna åtgärd kopplas till krav på åtgärdsprogram för minskad miljöpåverkan.Skattebasen i miljö- och energiskattesystemet krymper med tiden och måstedelvis ersättas med andra inkomster i statsbudgeten. Skatteväxlingen kan därförinte genomföras i ett enda enkelt steg utan måste vara en fortgående processdär skattesatser justeras i takt med att skattebasen förändras. Därvid måsteman skilja mellan två typer av miljöskatter. I första kategorin har vi deskatter vars bas inte kan förväntas ändras mer än marginellt på kort ochmedellång sikt även då skattesatsen höjs förhållandevis kraftigt (t.ex.koldioxidskatten, vattenkraftsskatten, bensin- och dieselskatterna). Enkompensation för dessa skatteökningar bör genomföras genom sänkningar avarbetsgivaravgifterna. I den andra kategorin finns skatter och avgifter varsbas kan förväntas ändras förhållandevis snabbt, dvs. där styreffekten är meruttalad. Dessa skatter och avgifter bör inte växlas mot sänktaarbetsgivaravgifter. Vid behov får de i stället växlas mot annan beskattning.Vård, omsorg och skola är de centrala verksamheterna inom kommunsektorn.Dessa verksamheter har en avgörande betydelse för näringslivet, ochbesparingar i de områdena är samhällsekonomiskt ofta tvivelaktiga. I motionenföreslås att ytterligare medel återförs till kommunsektorn genomsänkta arbetsgivaravgifter. Därigenom kompenseras den för minskatskatteunderlag till följd av höjda egenavgifter.En väl fungerande ekonomi förutsätter prisstabilitet, låga räntor, en stabilvaluta och ekonomisk självtillit. Prisstabiliteten är god och inflationen lågsedan några år tillbaka medan räntorna ligger på en mycket hög nivå. Menränteläget i är 4--4,högre än iTyskland. Detta för extremt höga ränteläge kan inte enbart förklarassom en riskpremie för inflationsrisken. De återkommande oroligheterna påpenning- och valutamarknaden medför också en betydande riskpremie. Motionärernabedömer att den riskpremien är större än inflationsrisken och att den kan beståpå en mycket hög nivå under lång tid framöver.Det höga ränteläget och den låga kronkursen beror på omvärldens negativaförväntningar på svensk ekonomi. Bristen på långsiktighet och konsekvens i denförda ekonomiska politiken bidrar till osäkerheten. Entredjedel av lånen ligger utomlands, vilket verksamt dämpar inflationsriskenmen också medför en betydande valutarisk. Saneringen av statsfinanserna genomatt snabbt få bort budgetunderskottet och minska statskulden är också av dessaskäl avgörande för att få ner räntorna och stärka kronkursen.I motionen anförs att i olika sammanhang har påpekat attspelregler som dämpar de allra värsta spekulativa svängningarna bör införas påden internationella penning- och valutamarknaden. En tänkbar möjlighet är enavgift på större transaktioner, pengar som lämpligen kan gå som stöd tillutvecklingsländerna. Andra viktiga åtgärder är att förbättra insynen i deaktuella transaktionerna. Utformningen av spelregler är naturligtviskomplicerade frågor som måste få sina svar i ett internationellt sammanhang.Motionärerna anser att bör vara pådrivande i de här frågorna. Ett stegsom redan nu bör tas är att regeringen inrättar en parlamentarisk kommitté meduppgift att ta fram förslag till hur penning- och valutamarknaden kangenomlysas och ges bättre informella eller formella spelregler.KristdemokraternaI motion Fi35 (kds) anförs att harförordat en nationell samling för att möta de utomordentligt stora utmaningarsom vårt land står inför. fordras det ett program med bred förankring iriksdagen för att möta den bristande tilltron till politikens förmåga att taSverige ur krisen, ett program som åtminstone årsval får stå i centrum för de politiska ansträngningarna. Om ett sådant intekommer till stånd blir de åtgärder som senare fordras mångdubbeltmer omfattande och smärtsamma.Vad som krävs är en inriktning av den ekonomiska politiken med ennationell samling kring ett räddningsprogram som har tillräcklig politisk kraftatt undanröja de grundläggande hindren för långsiktig tillväxt. Däri liggerockså möjligheten att skapa den långsiktiga trovärdighet som kan få Sverigesoffentliga finanser i balans. Detta är också enda möjlighet att slippaen permanent position som ett av fattigare länder. För att den svenskaekonomin långsiktigt skall kunna utvecklas så att välfärden kan garanteras ocharbetslösheten minimeras är flera åtgärder av strukturell natur nödvändiga.En fortsatt produktivitetstillväxt är viktig. En god produktivitetinnebär att de tillgängliga resurserna ger ett stort utbyte och därmed främjarekonomisk utveckling, men medför också att en viss produktion kan åstadkommasmed mindre resurser, vilket minskar miljöbelastningen. En väl fungerandeinfrastruktur, inkl. telekommunikationer och informationsteknik, är också encentral förutsättning för att svenskt näringsliv i hela landet skall kunnaexpandera. De satsningar som påbörjades under den förra mandatperioden börfullföljas. Forskning och utbildning måste prioriteras om svensktnäringsliv skall kunna fortsätta att utveckla produkter som är internationelltkonkurrenskraftiga. Goda forskarmiljöer är viktiga för att behålla forsknings-och utvecklingsverksamhet i . Utbytet mellan högskolor/universitet ochnäringsliv för att stimulera kommersialiseringen av forskning måste förbättras.Det krävs reformer av arbetsrätten som bättre svarar mot dagensarbetsmarknad och unga människors syn på arbete och flexibilitet. Ökade krav påflexibilitet i arbetslivet ställer allt större krav på fortlöpandekompetensutveckling. Olika metoder för att stimulera såväl kompetensutvecklingsom utbildning inom arbetslivet måste prövas. En god ägarspridning inäringslivet har stor betydelse för utvecklingskraften i ekonomin ochförutsättningarna att skapa tillväxt och välfärd.I motionen anförs att alltid har betonat och fört frametikens betydelse för en långsiktigt god ekonomisk utveckling. Etiken måstevara grundläggande vid valet av politiska lösningar och vid olika ekonomiskaprioriteringar. Sett ur detta etiska perspektiv finns mycket att vara besvikenpå i regeringens reviderade finansplan. Som en del i denna etiska dimensionfinns förvaltarskapets princip, nämligen människans personliga och kollektivaansvar för sig själv, sina medmänniskor, efterkommande generationer samt denfysiska livsmiljön. Marknadsekonomin måste präglas av social och ekologiskhänsyn. Resultatet av tillväxten måste komma alla grupper i samhället tilllgodo genom en rättvis fördelningspolitik. Den inriktning av den ekonomiskapolitiken som regeringen nu följer innebär att de svaga i samhället, arbetslösaoch sjuka, får ta ett alltför stort ansvar för det ekonomiska läget.Om den svenska ekonomin skall komma ur den nuvarande krisen krävs en kraftigexpansion av nyföretagandet. I motionen föreslås mot den bakgrunden ett programsom syftar till att 50 000 nya företag skall kunna etableras under de närmasteåren. Programmet har följande inriktning. bör besluta om en återgångtill neutral beskattning av kapitalinkomster genom slopad dubbelbeskattning.Regeringen bör få i uppdrag att lägga fram erforderliga förslag till riksdagenmed sikte på att skall kunna ta beslut om lagstiftning tidigt underhösten 1995.Enligt kompletteringspropositionen skall regeringen senare återkomma tillriksdagen med förslag till kvittningsrätt vid underskott i nystartadverksamhet. Kvittningsrätten skall enligt kompletteringspropositionen införasförst . Eftersom kvittningsrätten togs bort den 1 januari 1995uppstår ett "glapp" . Det är märkligt att kvittningsrätten enligtregeringen och inte bör införas så att detta"glapp" kan undvikas. Det är inte rimligt att skall riskera att nyaföretag inte startas på grund av att kvittningsrätten dröjer. Regeringen börskyndsamt lägga fram förslag till de lagändringar som behövs för att reglernaskall kunna tillämpas med verkan fr.o.m. inkomståret 1995.Regeringen aviserade i budgetpropositionen att man avsåg att övervägainförandet av ett system med riskkapitalavdrag. I kompletteringspropositionenhar detta nu reducerats till att ett temporärt riskkapitalavdrag skall införas.I motionen framhålls att länge arbetat för införande av ettriskkapitalavdrag som en av flera vägar för att underlätta startande ochexpansion av företag. Detta instrument för förnyelsen av företagsbeståndetskall inte vara beroende av konjunktursvängningen utan vara långsiktigt. Därförbör avdragsmöjligheten vara permanent.Arbetsrätten är framför allt till för att värna den anställde i förhållandetill arbetsgivaren. En stark arbetsrätt ger trygghet för den anställde vilket isin tur är en styrka för företagen. På vissa områden kan dock utformningen avarbetsrätten fungera som ett hinder för företagsexpansion. Motionärernaförordar en arbetsrätt huvudsakligen i enlighet med den som den tidigareriksdagsmajoriteten beslutade. I motionen avvisas även regeringens förslag tillbesparingar beträffande främjande av kvinnors företagsanda.Åtgärder för att utveckla tjänstesektorn måste vidtas. är ett tjänsteföretag och enligt kommeruppdragsverksamheten att vara den stora tillväxtsektorn fram . Enpolitisk stimulans för att påskynda denna utveckling skulle få påtagligtpositiva effekter på antalet nya jobb. En sänkning av tjänstemomsen skulle ökaefterfrågan på en mängd olika tjänster och därmed ge många nya jobb. Även ensänkning av arbetsgivaravgifterna förordas avmotionärerna.Som motionärerna ser det skulle en skatteväxling, med sänkta skatter påarbetskraft och höjda skatter på miljöförorening och förbrukning av energi ochändliga råvaror, vara ett steg mot ett skattesystem som främjadetjänsteproduktion. Men en differentierad skatt på olika typer av arbeten, därtjänster beskattas lägre än varuproduktion, är också nödvändig för attunderlätta tillkomsten av nya jobb inom tjänstesektorn. En sänkning avtjänstemomsen bör ske före en sänkning av matmomsen. I motionen föreslås därfören sänkning av tjänstemomsen från till . I enlighet medskatteväxlingens princip föreslås också en höjning av olika energi- ochmiljörelaterade skatter. De höjningar av miljö- och energirelaterade skattersom föreslås i regeringens proposition 1994/95:203 Finansiering avEU-medlemskapet bör enligt motionärerna utnyttjas för att delfinansierasänkningen av tjänstemomsen.Utskottets förslag till inriktning av den ekonomiska politikenDe flesta svenska hushåll har drabbats av den negativaekonomiska utvecklingen och de därav föranledda kraven på en omstrukturering avvår ekonomi. Förklaringen till de uppkomna svårhanterliga problemen är somtidigare redovisats att den svenska ekonomin under början av 1990-taletgenomgick den djupaste lågkonjunkturen . Den samladeproduktionen minskade i följd med sammanlagt . Detta ledde till enflerdubbling av arbetslösheten som den offentliga sektornsfinansiella sparande förvandlades från ett överskott på av BNP år1990 till ett rekordstort underskott motsvarande av BNP år 1993.Detta har i sin tur lett till en snabb ökning av den offentligaskuldsättningen. Statsskulden uppgick till1 eller av BNP.Som framgår av betänkandets avsnitt om den ekonomiska utvecklingen börjadeunder ekonomin återhämta sig och BNP ökade med drygt 2 %.Spridningseffekterna från den gynnsamma exportutvecklingen till andra delar avekonomin blev allt mer synliga, vilket också tagit sig uttryck i en kraftiginvesteringsexpansion inom näringslivet.Det mest illavarslande och kanske också svåraste problemet somlågkonjunkturen åsamkat ekonomin har varit den kraftigt negativa utvecklingenpå arbetsmarknaden. Sysselsättningen minskade med merän 500 000 personer och arbetsmarknadsläget är alltjämt oacceptabelt. Denförda politiken börjar emellertid ge resultat. Den offentliga sektornssparandeunderskott kommer att kraftigt reduceras.Statsskulden i relation till BNP stabiliseras för att sedanbörja minska. Bakom denna nödvändiga snabba förbättring ligger såvälkonjunkturuppgången som den extremt kraftiga åtstramningen avfinanspolitiken som inneburit en mycket omfattande budgetförstärkning med såvälskattehöjningar som besparingar.Regeringen har sedan tillträdet inriktat politiken på att ökasysselsättningen, sanera de offentliga finanserna och stärka ekonomiinför nästa lågkonjunktur.Utskottet kan konstatera att den förda ekonomiska politiken i allt väsentligthar mötts av ett starkt och brett stöd i , och med små justeringar harregeringens förslag om budgetförstärkande åtgärder även beslutats.Det bör även framhållas att det i finns en bred uppslutning kringvikten av prisstabilitet. Inflationen i den svenska ekonomin är i nivå medgenomsnittet i EU. Men det bör betonas att denna låga inflationsnivå haretablerats under en lågkonjunktur med mycket hög arbetslöshet. Som anförs ipropositionen krävs för att man skall få fullt förtroende förprisstabilitetsmålet att inflationen kan hållas tillbaka även under meranormala konjunkturförhållanden. En långsiktig prisstabilitet är en avgörandeförutsättning för lägre obligationsräntor, ökade investeringar och därmed ocksåen stabil tillväxt och ökad sysselsättning.Enligt motion Fi31 (m) kännetecknas regeringens finanspolitik avoförmåga till en konsekvent och uthållig besparingspolitik som engenomtänkt tillväxtstrategi helt saknas. I motionen upprepas Moderaternastidigare krav på skattesänkningar och att saneringen av de offentligafinanserna nästan uteslutande måste ske genom utgiftsneddragningar. I såvälmotion Fi31 (m) som i Fi32 (fp) riktas kritik mot den fördapolitiken som varande alltför präglad av ensidigt kameralt tänkande. Somframgår av utskottets sammanfattning av förslagen i motionernaFi31 (m), Fi32 (fp) och Fi35 (kds) till riktlinjer för denekonomiska politiken görs påståendet att den nu förda politiken främst ledertill att villkoren för företagande försämras.Utskottet avvisar den kritik i motion Fi31 (m) som riktas mot regeringensfinanspolitik. Utskottet återkommer senare i betänkandet till en utförligredovisning av budgetpolitiken men vill här framhålla att det knappast kan varaseriöst menat att karakterisera en finanspolitik som inneburit att regering ochriksdag under loppet av tagit beslut om budgetförstärkningar pådrygt som "bristfällig sparpolitik" och "sparbluff". Detär en beskrivning av den förda finanspolitiken som saknar täckning. Denåtstramning av finanspolitiken som den nuvarande regeringen tvingats genomförasaknar motstycke i modern svensk historia.Som utskottet framhöll i betänkandet (1994/95:FiU10) med anledning avbudgetpropositionen måste en snabb neddragning av budgetunderskottet genomförassamtidigt som den mest angelägna uppgiften för den ekonomiska politiken är attbekämpa massarbetslösheten. Även när det gäller arbetslöshetsbekämpningen ärtidsfaktorn viktig. Går det inte att få ned arbetslösheten inom rimlig tid ärrisken stor att även drabbas av en sådan permanent hög arbetslöshet somkarakteriserat nästan alla västeuropeiska länder i mer än ett decennium.Som framgått av utskottets redovisning av partimotionerna understryks isamtliga motioner att inriktningen av den ekonomiska politiken måste främjatillväxten. Utskottet delar den uppfattningen men vill framhålla att det ävenhär föreligger svåra avvägningsproblem. I motionerna Fi31 (m), Fi32 (fp) ochFi35 (kds) kritiseras de skattehöjningar som genomfördes i enlighet medförslagen i förra höstens ekonomisk-politiska proposition. Av denna kritik drarModerata samlingspartiet bl.a. slutsatsen att förmögenhetsskatten bör slopasoch att skatten på kapitalinkomster bör sänkas. Utskottet vill i dettasammanhang framhålla att en sådan inriktning av skattepolitiken skulle försvåramöjligheterna att genomföra en nödvändig och snabb sanering av statsfinanserna.Det går inte, enligt utskottets uppfattning, att göra stora, tunga och svåraingrepp i socialförsäkringarna och arbetslöshetsersättningen och bedriva ensparkampanj riktad mot den offentliga sektorn om man anser sig ha rådatt t.ex. avskaffa förmögenhetsskatten. Detta borde vara en insikt som varjeregering måste ha som utgångspunkt för att få förståelse och nödvändiguppslutning från alla samhällsgrupper för de åtgärder som krävs för att taSverige ur den ekonomiska kris som drabbat landet.När det gäller utvecklingen inom företagssektorn vill utskottet peka på denmycket gynnsamma konkurrenssituationen som de exportinriktade företagenerhållit genom deprecieringen av kronan men också på det goda resultatet av detarbete som bedrivits inom företagen för att förbättra produktiviteten.För de mindre och medelstora företagen som främst vänder sig mothemmamarknaden är situationen annorlunda.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att det i den ekonomisk-politiskapropositionen (1994/95:25) avsattes ett särskilt utrymme om 2 miljarder kronorför åtgärder inom företagsskatteområdet.