bet · GJ01JoU8 · 1995-11-14 00:00:00 — Även om det är tekniskt möjligt, är det ett ekonomiskt och miljö-mässigt vettigt system?Jag tycker att de erfarenheter från vissa länder som man kan dra nytta avoch de undersökningar som har gjorts av återvinning avskräcker väldigtmycket. Vi har tittat på . Där har man sagt att man skall återvinnaPVC. Man brottas nu med att använda separata system för i stort sett allaolika PVC-produkter som finns på marknaden. Det skapar en enorm byrå-krati och administration. Dessutom är det mycket kostsamt. Det är ocksåen kostnad som vi skall räkna in om vi skall fortsätta att använda PVC ochtro på återvinning.Åsa (): I Kretsloppsdelegationens rapport finns det något slagsbedömning av samhällsekonomiska effekter och en avveckling fram till år2000. Jag läste i en motion att man har tolkat det som att det inte blir någrasamhällsekonomiska effekter av en så snabb avveckling. Då ställer man sigfrågan: Är det en riktig bedömning? Hur ser de intressenter som finns härpå den samhällsekonomiska effekten av en så pass snabb avveckling?Ordföranden: vill göra den samhällsekonomiska bedömningen av enavveckling? Tillåter du att frågan hänger i luften, , jag lovar att ickeglömma den. Det är ingen som just nu anmäler sig för att svara.Åsa (): Ni som har skrivit rapporten borde ha en kommentar.Stämmer bedömningen att det inte ger några effekter?Siv , Kretsloppsdelegationen: Det har gjorts en undersökning avsamhällsekonomiska konsekvenser som har omfattat vissa av de här pro-duktslagen. Den slutsats som man har kommit fram till är att kostnadenhamnar i intervallet 100 miljoner - 1,4 miljarder, beroende på hur snabbavveckling det handlar om och vilka alternativ man går över till.Marie Wilén (c): Ordföranden har ställt delar av frågan själv, men jagtänkte att jag skulle följa upp den. Jag har lyssnat på diskussionen. Jag äringen expert, men jag tillhör den yngre generationen av politiker och skallav naturliga skäl förhoppningsvis leva längre än de flesta andra här.När jag hör Hydro Plast i sin inledning säga att PVC är ett framtidsma-terial när det blir knappt om naturresurser och hör om alla problem somfinns med ftalater, dioxin osv. inställer sig just frågan: Passar PVC in iframtidens kretsloppssamhälle? Jag skulle också vilja fråga Kemikaliein-spektionen om det.Jag vill också fråga Hydro Plast: Om ingen efterfrågar era produkter, vadgör ni då?Eva Dietrichson, Kemikalieinspektionen: Vi tycker att det finns tillsatser iden nuvarande PVC:n, t.ex. ftalater, som man behöver göra någonting åt.Vi menar att tillförseln till miljön bör minska.Det är tveksamt om man kan säga att PVC, med de tillsatser som finns , hör hemma i ett kretsloppssamhälle med tanke på att ftalaterna läckerut i miljön. Sedan är frågan naturligtvis hur man åtgärdar detta. Det finnsolika åtgärdsstrategier att välja. Man kan t.ex. tänka sig att hitta andraadditiv som gör att PVC kan accepteras i ett kretsloppssamhälle.Magnus Rönnmark, : Först frågan om framtidsmaterialetPVC: Vilka material som skall godkännas och vilka material som skallunderkännas beror på vilka miljöfrågor man vill prioritera. När jag sade attPVC är ett framtidsmaterial menar jag att det tål en jämförelse med allamaterial. Det jag saknar här är den jämförelsen. Vi lyfter fram ett materialoch överväger om det skall avvecklas. Vad vi skall svara på ärvilka material som då skall godkännas.Jag menar att PVC, som kräver mindre energi än alla alternativen ifärdig produkt, är ett väldigt intressant alternativ för framtiden - specielltsom det kan återvinnas, vilket man inte kan göra med många av alternati-ven. Keramik kan inte återvinnas. Betong kan inte återvinnas. De drar merenergi än PVC i färdig produkt. Metallerna kan återvinnas. De har sinaadditiver. Vi skall gärna ta en jämförelse med dem och se vad varje mate-rial åstadkommer från vaggan till graven och återvinningen. Vi skall tittapå materialen i alla led. Det har vi gjort med PVC. Man ser att det finnsproblem för PVC i alla led. De kan lösas. Väljer vi att titta på stål eller påkeramik kommer vi att se problem i alla led för dem också. Det är barafrågan om att göra en riktig jämförelse.Anser vi att koldioxidproblemet är stort och viktigt och att det är viktigtatt hushålla med de fossila bränslena är PVC ett toppmaterial för framti-den. Jag tror att vi kommer att känna oss ganska löjliga i slutet av MarieWiléns levnad, som jag hoppas blir lång, om man har avvecklat det mate-rial vi behövde bäst av alla.Det är min positiva syn på detta. Men jag är väldigt optimistisk till minläggning.Ingemar (): Det sista lät ju nästan som om vi höll på att avveck-la julgranen.Jag vill göra ett komplement till vad andra har sagt. Jag vill ställa en frå-ga till och Kemikalieinspektionen: Vilka av de ingåendebeståndsdelarna vet vi inte tillräckligt om enligt er bedömning? Det ärmaterial vi inte vet tillräckligt om. Hur skulle ni vilja klassa de material vihar pratat om ur miljösynpunkt? Kan man säga att ett material ärfarligast, påverkar mest eller inte går att återvinna?Jag skulle också vilja ha en kommentar från Kemikalieinspektionen tilldet man säger från , dvs. att vi bör ersätta t.ex. medsilikon. Vad innehåller silikon som eventuellt ersättningsmaterial?Inger Klöfver, : Jag vill bolla frågan om bedömningen avkemikalierna över till Kemikalieinspektionen.Eva Dietrichson, Kemikalieinspektionen: Jag tror att jag i mitt inlednings-anförande pekade på att det för vissa av mjukgörarna är databrist. Det ärnaturligtvis angeläget att den kunskapen fylls på så att vi får ett bättreunderlag för att bedöma riskerna och den takt med vilken dessa riskerbehöver elimineras.Ingemar (): Vågar du dig på någon klassning av det vi vet hit-tills? Är man mer orolig för något ämne än för något annat?Eva Dietrichson, Kemikalieinspektionen: Vi har inte tittat på alla additiv iPVC, eftersom vår ingång som jag sade tidigare är additiv i termoplaster.Mjukgörare är en av de grupper vi har tittat på. DEHP är den kemikaliesom används som mjukgörare i störst volym. Det är naturligt att man tittarpå den. Vi har kunnat se att det finns ett behov av att minska tillförseln tillmiljön.Andra mjukgörare används inte i samma omfattning. När man diskuterarrisker är det bl.a. den mängd som miljön exponeras för som är viktig. Omman ändrar användningen av mjukgöraren och övergår till andrakan en annan klassificering bli aktuell utifrån din fråga.I dag är det naturligtvis den vanligast förekommande ftalaten på mjuk-görarsidan som det känns mest angeläget att gå vidare med.Carl G (): Vi har här. Jag kan intepåminna mig att någon därifrån har kommenterat dagens resonemang.Vilken är er roll, vilket är ert intresse och vilken kunskap kan ni ge oss iutskottet i detta ämne?Per-Olof , : Jag kan konstatera att vitar emot avfall för deponering och avfallsförbränning i dag.Som vi upplever situationen orsakar PVC inget särskilt märkbart pro-blem för oss. När vi talar om dioxiner kan jag säga att det har vidimeratsatt problemen är små och att PVC inte är en huvudorsak till de pro-blem som finns.Lennart Fremling (fp): Om jag får återkalla vad vi talade om före lunchkan jag säga att PVC-Forum redovisade att man ville utveckla produ-centansvaret. Det betyder att man vill satsa på återvinning. Det talades omden märkning som finns. Om jag förstod rätt är PVC märkt med en triangelmed siffran 3 inuti. Den märkningen skiljer väl inte på vilka olika stabilisa-torer som finns i PVC:n?Om jag förstod rätt fick vi också besked om att man inte kan blandaPVC med blystabilisatorer med PVC som innehåller andra stabilisatorer.Hur skall man klara av återvinning utgående från märkning när man behö-ver sortera?Pär , PVC-Forum: Man får naturligtvis titta på var produkternahar suttit under sin livslängd. Samtliga rör som är märkta med en 3:a gåratt sortera in under PVC-rör. Fönsterprofiler som är märkta med en 3:a ärPVC-fönster osv. Det får man göra med alla plastprodukter. Detsammagäller för polyeten. Det finns en hel del olika densiteter inom polyeten.Man kan inte heller mixa dem hur som helst i återvinning. En viss sorte-ring beroende på vad produkten har använts till får man allt räkna med.Lennart Fremling (fp): Ett rör som tillverkades kanske inne-höll bly. går man i stället kanske över till tennföreningar som stabilisa-torer. Man lägger ett rör och plockar upp det om 20 år.Hur vet man då att det ena röret innehåller bly och det andra röret andrastabilisatorer? Det är väl inte så att alla rör blir lika oavsett om de tillverkats på 1960- eller ?Pär , PVC-Forum: Det var precis det jag sade i inledningsanfö-randet. Vi vill inte gå ifrån blystabilisatorsystemet förrän vi vet att vi gårtill ett annat stabilisatorsystem som kan användas tillsammans med dettidigare blystabilisatorsystemet. Vi vill inte tappa återvinningsmöjlighetenför att vi byter till ett stabilisatorsystem som inte fungerar återvinnings-mässigt.Ordföranden: har vi ställt den sista frågan. Jag ber att få tackadem som har medverkat genom att ställa upp och svara på frågor. Jagtackar naturligtvis utskottets ledamöter som har ställt frågor och hoppas attni som har suttit och lyssnat i övrigt har haft nytta av det. Därmed är dettasammanträde i jordbruksutskottet, som det för övrigt också har varit, ochutfrågningen slut. Tack för att ni var här!InnehållsförteckningSärskilda yttranden 13Bilaga 1, yttrande 15Bilaga 2, utfrågning om PVC 21