bet · GI01NU18 · 1995-04-04 00:00:00 — Anpassningsker också i överklagandebestämmelserna i 27 och 28 §§ sammalag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag.Likaså tillstyrks det framlagda lagförslaget.Sveriges geologiska undersökningGeologisk undersökningsverksamhetSveriges geologiska undersökning (SGU) är centralförvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiskabeskaffenhet och mineralhantering. Det övergripande målet förSGU:s verksamhet är att undersöka, dokumentera och beskrivaSveriges geologi för att tillhandahålla geologisk informationsom behövs, särskilt inom områdena miljö och hälsa, fysiskplanering och hushållning med naturresurser,naturresursförsörjning, jord- och skogsbruk och totalförsvar,samt att marknadsföra denna information. SGU är ävenchefsmyndighet för Bergsstaten, som är regionalförvaltningsmyndighet för frågor om landets mineralhantering.Riksdagen beslutade på förslag av regeringen (prop.1993/94:100 bil. 13, bet. NU15) att de långsiktigaverksamhetsmålen avseende den flyggeofysiska och maringeologiskaundersökningen skulle vara resp. . Beträffandedet långsiktiga verksamhetsmålet för geologisk undersökning tilllands hade regeringen föreslagit att det skulle ändras från år2020 . För den geologiska undersökningen iVästerbottens och föreslogs målåret varaoförändrat 2010. På initiativ av utskottet anmodades emellertidregeringen att återkomma med förslag om nytt målår avseende dengeologiska undersökningen till lands med beaktande av attriksdagen beslutat att öka anslaget till SGU med 15 miljonerkronor jämfört med det förslag som regeringen hade framlagt. Deutökade medlen skulle användas för ökade insatser för karteringav betydelse för prospektering och mineralutvinning. I enreservation (m, fp, c, kds) förordades att ingen utökning utöverregeringens förslag skulle göras.Regeringens bedömning är att de riktlinjer som lades fastvåren 1991 och som kompletterades av ochvåren 1994 bör gälla även för budgetåren 1995/96 och 1997, dockefter justering av vissa av de långsiktiga produktionsmålen.Ändringarna har sin grund dels i det nämnda riksdagsbeslutetvåren om ökade ekonomiska ramar för SGU, dels i detstatsfinansiella läget.SGU omfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statligkonsumtion. Med hänvisning härtill har det framlagda förslagetom anslag för nästa budgetår räknats ned med 10,7 miljonerkronor, vilket vid budgetårets utgång motsvarar en besparing på5 %. Effektivitetskravet bör enligt regeringens uppfattningläggas ut på ett sådant sätt att de extra satsningar inomprospekteringsintressanta områden som görs under innevarandebudgetår -- med stöd av nyssnämnda riksdagsbeslut -- framdelesdras ned till hälften. Målåret för när berörd information skallfinnas tillgänglig för av landytan förskjuts då från detav SGU i anslagsframställningen föreslagna 2018 till 2022.Det föreslagna besparingskravet är av en sådan storlek att detenligt regeringens bedömning inte är rimligt att ytterligarejustera produktionsmålen. Det bör i stället bli fråga om attnågon eller några verksamheter läggs ned. Regeringen föreslårmot den bakgrunden att den maringeologiskaundersökningsverksamheten (med målår 2060) skall avvecklas. Dethuvudsakliga motivet för denna verksamhet är, framhålls det ipropositionen, inventering av sand- ochgrusresurser men verksamheten har också betydelse för miljön ochden fysiska planeringen. För att få utnyttja de nämndaresurserna krävs tillstånd, bl.a. enligtkontinentalsockellagstiftningen. Regeringen har av miljöskäl enmycket restriktiv hållning till denna typ av verksamhet.Inventeringsbehovet får därför betraktas som en renkunskapsuppbyggnad utan direkt koppling till exploatering, heterdet i propositionen. Det kan vidare enligt regeringen anses varaen uppgift för eventuella exploatörer att lokalisera och bedömamarina sand- och grusförekomster för kommersiell utvinning.En nedläggning av den maringeologiskaundersökningsverksamheten medför vissa svårkvantifierbara,negativa samhällseffekter, genom att kunskaperna om de lösaavlagringarna på havsbottnen kommer att förbli bristfälligaeller saknas helt för av havsområden, sägsdet i propositionen. En motsvarande neddragning av denlandbaserade undersökningsverksamheten skulle dock, enligtregeringens bedömning, ge betydligt större negativasamhällseffekter. Med hänsyn till att marknadsvärdet för SGU:sundersökningsfartyg sannolikt är större än de lån som belastardetta fartyg skulle en avveckling av ifrågavarande verksamhet geett överskott vid en avyttring av fartyget. Regeringen begärriksdagens godkännande att sälja fartyget.Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag beträffande delångsiktiga verksamhetsmålen att följande målår skulle gälla: år2010 för den geologiska undersökningen till lands iVästerbottens och , för den geologiskaundersökningen till lands i övrigt, för flyggeofysiskundersökning, samt nedläggning av den maringeologiskaverksamheten. För nästa budgetår föreslår regeringen ett anslagtill SGU på 191,4 miljoner kronor.Regeringens förslag att lägga ned den maringeologiskaverksamheten kritiseras eller avvisas i tio motioner.Regeringen uppmanas i motion 1994/95:N264 (s) att än en gångöverväga konsekvenserna av sitt förslag. Regeringen bortser frånatt de maringeologiska undersökningarna ger kunskaper som kanutnyttjas från miljösynpunkt, på fiskets område och inomhavsforskningen, anser motionärerna. De befarar att ennedläggning av dessa undersökningar kan medföra mycket negativasamhällseffekter.Den maringeologiska undersökningsverksamheten har mångauppgifter -- inventering av naturresurser, miljöövervakning,kabelförläggning, försvarsändamål, vattenbruk och fiskenäring --anförs det i motion 1994/95:N288 (m). Där föreslås attverksamheten skall bibehållas. Kostnaden för detta -- 13miljoner kronor för en 12-månadersperiod -- kan, enligtmotionärerna, delvis finansieras genom att även återstående delav den av beslutade utökningen av deprospekteringsintressanta områdena tas bort, vilket innebär enbesparing med för en 12-månadersperiod.Motionärernas förslag att bibehålla den aktuella verksamheteninnebär sålunda en ökad utgift med eller med för detförlängda /96.I motion 1994/95:N282 (m) framförs ett likartat förslag medliknande motivering som i den föregående motionen.Det maringeologiska karteringsprogrammet bör ges möjlighet attfortsätta enligt tidigare fastlagd målsättning, och SGU:sforskningsfartyg bör inte säljas, anförs det i motion1994/95:N231 (c). Den maringeologiska karteringen är viktig urfrämst miljöövervakningssynpunkt och med hänsyn tillinternationella konventioner som har anslutit sig till,menar motionärerna. De hävdar att regeringens förslag innebärett stort slöseri med resurser och bl.a. en rasering av detarbete som lagts ned för att åstadkomma en rimlig maringeologiskkarteringstakt av havsområden. I motionen framställsinget direkt anslagsyrkande, utan föreslås göra ettuttalande om att det maringeologiska karteringsprogrammet skallfullföljas.I motion 1994/95:N274 (fp) föreslås en ökning av anslaget med10 . Återstående del av den beräknade kostnadenbör kunna genom omprioriteringar inom anslaget, ansermotionärerna. De hänvisar till att den maringeologiska kartanutgör ett viktigt underlag för biologiska inventeringar,vattenbruk, fiskerinäring, försvaret, kabelförläggning m.m. Enavveckling skulle dessutom påverka möjligheter tillmiljökontroll i enlighet med ingångna konventioner, sägs det.Ett likartat yrkande, med liknande motivering som i dennyssnämnda motionen, framställs i motion 1994/95:N259 (fp).Riksdagen bör göra ett uttalande om vikten av fortsattmaringeologisk verksamhet, anförs det i motionerna 1994/95:N254(v) och 1994/95:Fö605 (v). I båda motionerna föreslås också enökning av anslaget med samt att riksdagenskall avslå regeringens förslag om försäljning avundersökningsfartyget. Regeringen gör en mycket ofullständigbeskrivning av den maringeologiska verksamheten och desssamhällsnytta, anser motionärerna och konstaterar följande:Ungefär 85 % av den svenska kontinentalsockeln är ännu intekartlagd; kunskap om havsbottnen är viktig för fysisk planering,i det s.k. Agendaarbetet, inom fiskenäringen, vid kabeldragning,inom försvaret m.m.; det miljökemiska programmet, som är en delav den maringeologiska verksamheten, ger kunskaper omhavsmiljön. har med sin extremt långa kust inte råd attavhända sig den kunskap som den maringeologiska verksamhetenger, hävdar motionärerna.En ökning av anslaget till SGU med föreslåsi motion 1994/95:N270 (mp), varav ärberäknat för den maringeologiska verksamheten. Denmaringeologiska undersökningsverksamheten har just påbörjats,och regeringens farhågor för att denna leder till exploateringbör genast åtgärdas via lagstiftning, anser motionärerna. Demenar emellertid att verksamheten kan nyttjas för miljöändamåloch vill därför att verksamheten skall drivas vidare och attfartyget skall behållas.I motion 1994/95:N207 (mp) föreslås en ökning av anslaget tillSGU med . SGU:s maringeologiska karta belysergeologin, bottendynamiska förhållanden och vissaindustrimineraltillgångar samt har betydelse för bl.a.miljöövervakning, sägs det i motionen. Kartan utgör vidareunderlag för biologiska inventeringar, vattenbruk,fiskerinäring, försvaret, kabelförläggning m.m. De konventionersom har ratificerat och som berör miljön i havetförutsätter att havsbottnen blir kartlagd, hävdar motionärerna.De anser att en avveckling av den maringeologiska verksamhetenleder till en stor nationell resursförstörelse, både ekonomisktoch kunskapsmässigt.Förslag om statligt deltagande i prospekteringsverksamhetenframställs i motionerna 1994/95:N268 (s) och 1994/95:N246 (v).Nedgången i prospekteringsverksamhet beror till största delenpå den borgerliga regeringens neddragningar, hävdar motionärernabakom den förstnämnda motionen. De anser att ett av staten hel-eller delägt prospekteringsinvestmentbolag skulle bidra till attsmåskalig gruvverksamhet kunde etableras. En lämplig placeringskulle vara i . Finansiering av verksamhetenskulle enligt motionärerna kunna ske på något av följande sätt:det föreslagna bolaget introduceras på den svenska börsen,bolaget introduceras på någon utländsk börs eller bolagetkapitaliseras initialt av staten och övertas senare av privataintressen. En viktig effekt av ett nytt, statligt bolag skullevara att det visar på statsmakternas intresse för och tilltrotill branschens framtid, anser motionärerna.Prospektering är grunden för den framtida brytningen av malmoch industrimineraler och är till sin natur långsiktig,som risktagandet är högt, anförs det i den andra häraktuella motionen, 1994/95:N246 (v). Det är viktigt att statenhar ett avgörande inflytande över användningen av de svenskanaturtillgångarna för att förhindra rovdrift och miljöförstöringoch för att trygga sysselsättningen, anser motionärerna ochföreslår att ett statligt bolag för mineralprospektering skallinrättas. anges som lämplig lokaliseringsort. I motionenanförs vidare att karteringsverksamheten i deprospekteringsintressanta områdena i Norr- ochVästerbotten bör slutföras år 2002.Utskottet lämnar inledningsvis här vissa uppgifter omprospekteringsverksamhet. beslöt (prop.1991/92:100 bil. 13, bet. NU18) att statens insatser inommineralområdet skulle koncentreras på basverksamhet, främst iform av grundläggande geologisk undersökningsverksamhet samtforskning och utveckling. Beslutet innefattade vidare enavveckling av den statliga prospekteringsverksamheten (). Kritik mot regeringensförslag framfördes i en reservation (s) och i en meningsyttring(v). Likartade ställningstaganden gjordes dåriksdagen avslog motioner om statliga insatser förprospekteringsverksamheten (bet. 1992/93:NU26). Motionernaföljdes upp i en reservation (s).Våren 1993 beslöt (prop. 1992/93:238, bet. NU33) omvissa ändringar i minerallagen (1991:45). Lämplighetskravet vidbearbetningskoncession avskaffades, med motivering att det inteansågs fylla någon självständig funktion och att kravet på s.k.malmbevisning kunde anses tillgodose samma syfte somlämplighetskravet hade haft. I en reservation (s), medinstämmande i en meningsyttring (v), föreslogs attlämplighetskravet skulle bibehållas. En annan ändring iminerallagen som gjordes var att giltighetstiden förbearbetningskoncession förlängdes från 10 till . I enmeningsyttring (v) föreslogs att giltighetstiden inte skulleförändras. Ytterligare en ändring som genomfördes var attinstitutet kronoandel, enligt vilket staten har rätt att blihälftenägare i varje gruvprojekt, avvecklades. Utskottet ansågatt detta skulle främja prospekteringen och därmed bidra tillutvecklingen av en livskraftig mineralindustri i . I enmeningsyttring (v) föreslogs att kronoandelsinstitutet skullebibehållas.Våren 1994 behandlade utskottet åter motioner med krav påstatligt deltagande i prospekteringsverksamheten. Utskottethänvisade då till tidigare ställningstaganden när liknandemotioner behandlats och avstyrkte de då aktuella yrkandena.Utskottet anförde (bet. 1993/95:NU15 s. 63) att statens roll pådet näringspolitiska området i huvudsak skall vara att skapagenerellt goda förutsättningar för näringslivet. I enreservation (s) föreslogs att skulle anvisasför utökad prospektering. Reservanterna var dock -- i motsatstill vad som anfördes i en meningsyttring (v) -- inte bereddaatt förorda att ett statligt mineralutvecklingsbolag skulleinrättas.Av tabellen på nästa sida framgår omfattningen avprospektering sedan början av 1980-talet.Tabell. Antalet meddelade undersökningstillstånd ochnedlagda prospekteringskostnader åren 1982--1994År Meddelade Prospekteringskostnaderundersöknings- miljoner kronortillstånd* Antal NSG Med statl. Övriga Totaltstöd (inkl.länssty-relser)1982 429 60 7 78 1451983 284 54 30 84 1681984 273 44 51 70 1651985 307 42 42 92 1761986 326 41 36 86 1631987 255 40 36 61 1371988 213 57 31 49 1371989 237 50 27 54 1311990 274 59 24 76 1591991 199 53 - 83 1361992 134 38 - 70 1081993 149 3 - 98 1011994 199 - - 146 146* Begreppet undersökningstillstånd ersatte fr.o.m. den 1juli 1992 det tidigare begreppet inmutning. Antalsuppgifternaavser nya och förlängda tillstånd.Källa: SGUFrån mitten av fram kan en successivminskning av prospekteringsverksamheten konstateras (medundantag för ). Denna minskning har att döma avuppgifterna för nu vänts till en ökning.Prospekteringskostnaderna har sålunda ökat från 101 miljonerkronor till , och antaletundersökningstillstånd har ökat från 149 till 199. med i huvudsak utländskt ägande har, enligt uppgiftfrån SGU, ökat starkt. I stort sett hela ökningen avprospekteringskostnaderna beräknashärröra från dessa företag. Av de totalaprospekteringskostnaderna svarade de nämnda företagen 1994 jämfört med ca en tredjedel år 1993.Enligt uppgift från SGU är det enda land (med undantagför ) som har kvar en statligprospekteringsverksamhet.Utskottet behandlar först anslaget till geologiskundersökningsverksamhet och därefter frågan om statligtdeltagande i prospektering.Utskottet godkänner de långsiktiga verksamhetsmålen vad avserden flyggeofysiska undersökningen och den geologiskaundersökningen till lands. När det däremot gäller denmaringeologiska verksamheten delar utskottet inte regeringensbedömning att denna bör läggas ned.Den maringeologiska verksamheten har enligt utskottets meningett vidare syfte än vad som anges i propositionen. Verksamhetentillhandahåller information som kommer till användning inommånga områden, bl.a. miljövård, fysisk planering, försvaret ochfiskerinäringen. Beträffande det förstnämnda området kan noterasatt olika internationella konventioner ålägger att samlain den typ av information som den maringeologiskaundersökningsverksamheten tillhandahåller. Inom den fysiskaplaneringen ställs krav i lagstiftningen på att berörda kommunerhar kunskap om de geologiska förhållandena i havet. Enligtuppgift från Försvarsmakten har den maringeologiskainformationen vidare stor betydelse för försvaret. Förfiskerinäringen är informationen av vikt bl.a. för fastställandeav föryngringsplatser.Sammantaget anser utskottet att den maringeologiskaverksamheten är av en sådan betydelse att en nedläggning intebör komma i fråga. Vidare är det uppenbart att deanvändningsområden som den aktuella informationen har relevansför berör flera departements områden. Enligt utskottets meningvore det därför naturligt om en samfinansiering mellan olikaberörda departement kunde införas. Regeringen bör anmodas att tafram förslag med denna innebörd.För att förhindra att den maringeologiska verksamheten upphöroch i avvaktan på ett sådant förslag av regeringen föreslårutskottet att anslaget till SGU ökas med till201,. Därmed kan den maringeologiskaverksamheten fortsätta under nästa budgetår. Enligt de uppgifterutskottet erhållit torde det föreslagna beloppet inte varatillräckligt för att verksamheten skall kunna bedrivas underhela det förlängda /96. Regeringen bör därförunder det kommande budgetåret återkomma till medförslag som säkerställer verksamheten på längre sikt.Som en tillfällig, engångsvis finansiering av den av utskottetföreslagna ökningen med föreslås attregeringen skall föra bort ett motsvarande belopp frånEnergiteknikfondens innestående medel i som enbesparing. De aktuella medlen från Energiteknikfonden bör förasupp på inkomsttitel på statsbudgeten.Utskottet vill här understryka att den föreslagna överföringenav medel från inte är någon beståendebesparing. Regeringen bör som nämnts återkomma till riksdagenmed förslag om en bestående finansiering. Denna måste utformasså att en ökning av budgetunderskottet inte uppstår.Med det anförda blir de här aktuella motionerna i saktillgodosedda i berörda delar.Utskottet övergår så till frågan om statligt deltagande iprospektering. Utskottet konstaterar att den minskningav prospekteringsverksamheten som pågått nutycks ha upphört och vänts till en uppgång. Som nämnts harintresset från företag med i huvudsak utländskt ägande ökatstarkt. Enligt vad utskottet har erfarit övervägs inomNäringsdepartementet vissa förändringar i regelsystemenvarigenom krav skulle uppställas på att information som dessaföretag tillägnar sig vid prospektering skall bevaras pålämpligt sätt. Enligt utskottets mening bör de nu aktuellayrkandena i motionerna 1994/95:N268 (s) och 1994/95:N246 (v)inte föranleda något initiativ av ; de avstyrkssålunda.Geovetenskaplig forskningDet rubricerade anslaget disponeras av SGU för att främja ochstödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpadforskning. SGU genomför en utvärdering av stödetmed hjälp av sakkunniga från , och Finland.Utvärderingen beräknas vara slutförd under våren 1995.Myndigheten omfattas, som tidigare nämnts, av regeringenssparkrav på utgifter för statlig konsumtion. Regeringen föreslårett anslag på för nästa budgetår, vilketmotsvarar en nivåsänkning vid budgetårets slut.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Teknisk forskning och utvecklingFordonsteknikYrkanden inom området fordonsteknik framläggs i fyra motioner.Särskilda åtgärder till fördel för västsvenskaunderleverantörer bör sättas in genom en regional förbättring avden tidigare verkstadstekniska delegationens verksamhet, anförsdet i motion 1994/95:N230 (s). Därvid kan nytta dras av denätverk som skapats genom projektet ,sägs det. En fortsatt positiv utveckling av bilindustrin ochannan verkstadsindustri är avgörande för att hela Västsverigeskall kunna utvecklas, framhåller motionärerna.De svenska biltillverkarna bör i samverkan med , , m.fl. ges i uppdrag att ta fram enmiljövänlig och trafiksäker modell, anförs det i motion1994/95:T224 (v). Eftersom miljövänliga personbilar oftast ärsmå är de mindre trafiksäkra. Motionärerna hänvisar till attMercedes kommit relativt långt vad gäller utveckling av en litenpersonbil med hög trafiksäkerhet.Det bör ske en omfördelning av bidrag tillelbilsköpare, anförs det i motion 1994/95:N236 (mp). Elbilen harmånga fördelar framför den konventionellt drivna bilen, ansermotionärerna. De hävdar att det teknikupphandlingsprojekt , som var avsett att stimuleraelbilsförsäljningen, i stället har resulterat i det motsatta.Den som köper de aktuella fordonen inom ramen för dennaupphandling får förutom det framförhandlade priset ochgarantierna en rabatt på 15 000--, säger motionärerna.De anser att det vore rimligt om gav de nämnda rabatternatill alla köpare av elbilar, så länge de anslagna medlen räcker.I motion 1994/95:N234 (mp), med , framställs en rad yrkanden om uttalanden avriksdagen. De rör bl.a. sådant som behovet av ett förändratsynsätt inom industrin, att företagen skall anpassa sig tillkraven i , att företaget skall kunnafortsätta sin verksamhet med hjälp av teknikupphandling frånstat och kommuner samt behovet av s.k. gröna arbeten och etts.k. grönt näringsliv, vilket kan främjas genom sänktaarbetsgivaravgifter.Ett nytt program för fordonsteknisk forskning, som aviseradesom i den forskningspolitiska propositionen (prop.1992/93:170), påbörjades /95. Staten skall anvisa30 , med den förutsättningenatt bilindustrin tillskjuter motsvarande belopp. Arbetet inomprogrammet syftar till att skapa effektivare samverkan mellanföretag och högskolor, öka antalet examinerade doktorer inomområdet samt underlätta underleverantörernas medverkan i olikaforskningsprogram.I budgetpropositionen föreslås nu ett nytt treårigt programför verkstadsteknisk forskning om totalt 75 miljoner kronorunder anslaget Teknisk forskning och utveckling (). NUTEKskall på regeringens uppdrag tillsammans med verkstadsindustrinarbeta fram ett program inriktat främst mot nya ellerförbättrade tillämpningar av informationsteknik för utvecklingav produkter eller processer. Verkstadsindustrin har storbetydelse för svensk ekonomi och sysselsättning, konstateras deti propositionen. har de statligainsatserna för forskning och utveckling inriktade mot denna delav näringslivet minskat, framhålls det.Riksdagen avslog motioner med krav på ökadesatsningar på forskning och utveckling inom fordonsindustrin.Utskottet hänvisade (bet. 1993/94:NU15 s. 72) till det nyssnämnda fordonstekniska programmet. Utskottet har vidare undersenare år behandlat motionsyrkanden om insatser för utvecklingav elbilen. Vid det senaste tillfället, (bet.1993/94:NU15 s. 72), avstyrkte utskottet det då aktuellayrkandet med hänvisning till den teknikupphandling som NUTEKpåbörjat . följde utskottet.Teknikupphandlingen av el- eller hybridbilar som organiserasoch stöds av program för effektivare energianvändning(anslaget E 6) är inriktat på utveckling av en personbil(storleksordningen Golf) och en lätt lastbil/minibuss (ca 3,5ton). Valet av fordonskategori är gjort av beställargrupper meden marknadsundersökning av köpintresse som underlag. harstött framtagandet av upphandlingsunderlag ochkravspecifikationer och kommer att stödja utvärdering avfordonen.På initiativ av bildades samverkansgruppenStorstädernas elfordonsgrupp -- STEG. Vidare har bildats med syfte att främja introduktionenav eldrivna vägfordon i tätorterna.Ett kommersiellt utvecklingsarbete avseende elbilar bedrivs påolika håll i världen. Inom t.ex. , , ochVolkswagen har elbilsmodeller tagits fram.Det kan härutöver nämnas att det inom Energiteknikfonden haravsatts för utveckling och upphandling avmiljöanpassade fordon och drivmedel.När det gäller frågan om kan noteras att det inovember 1994 togs beslut i företagets styrelse om avveckling avverksamheten vid företaget. Enligt uppgift kommer det att ske ensuccessiv nedtrappning av verksamheten /96. I denna process hålls den berördalänsarbetsnämnden kontinuerligt informerad.Utskottet behandlar först de tre motionerna 1994/95:N230(s), 1994/95:T224 (v) och 1994/95:N236 (mp) och därefter motion1994/95:N234 (mp) om .