bet · GI01SoU15 · 1995-03-30 00:00:00 — Efter avslutad undersökning skall de som harett konstaterat vårdbehov överföras till hälso- och sjukvårdenutan dröjsmål. Eftersom en rättsligt oklar relation uppstår omundersökningsenheten både skall undersöka och vårda börundersökningsenheterna inom hälso- och sjukvården renodlas såatt den undersökande verksamheten inte sammanblandas medvårdverksamheten.Utskottet uttalade bl.a. följande.Regeringen bör efter samråd med ochRättsmedicinalverket (RMV) bedöma förutsättningarna för att ibegränsad omfattning bedriva vård vid RMV:s rättspsykiatriskaavdelningar även efter att en rättspsykiatrisk undersökning äravslutad. Motionen avstyrks.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget ur samhällets synpunkt att de resurser för vård i formav ändamålsenliga lokaler med hög säkerhet och erfaren personalsom finns vid RMV:s undersökningsenheter kan utnyttjaseffektivt.Med hänvisning till de grundläggande principerna föransvarsfördelningen mellan staten och landstingen anserutskottet att det är av central betydelse attsjukvårdshuvudmännen ansvarar för den rättspsykiatriska vården.Utskottet anser därför att den av RMV:s personal på uppdrag avsjukvårdshuvudmännen bedrivna vården bör upphöra närförhandlingarna om övertagande av lokaler och personal frånstaten är slutförda. Motion So474 (s) avstyrks.MedelsanvisningenRegeringen föreslår att tillRättsmedicinalverket för /96 anvisar ettramanslag på 248 173 000 kr.Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning förRättsmedicinalverket.Barnombudsmannen (F 11)() är central förvaltningsmyndighet meduppgift att bevaka frågor som angår barns och ungdomarsrättigheter och intressen. BO skall särskilt uppmärksamma attlagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmeröverens med åtaganden enligt Förenta nationernaskonvention om barnets rättigheter.I budgetpropositionen föreslås att tillBarnombudsmannen för /96 anvisar ett ramanslag på11 604 000 kr.I motion So604 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till regler förBarnombudsmannen som öppnar för att driva enskilda mål(yrkande 1), samt att till /96 anslår utöver vad regeringenföreslagit (yrkande 2). Motionärerna anför attBarnombudsmannen måste, för att allsidigt tillvarata barns ochungdomars rättigheter, kunna anmäla och i domstol drivaprincipiellt viktiga mål. bör därför efter förslagfrån regeringen besluta om att ge barnombudsmannen sådanabefogenheter. Motionärerna framhåller att grunden förrättspraxis oftast är ett enskilt mål varför denna möjlighet börfinnas reglerad. Ytterligare medel för juridisk expertis börsamtidigt tillföras barnombudsmannens organisation.Utskottet behandlade en likartad motion i betänkande1993/94:SoU20. Utskottet anförde då följande (s. 95):Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning attBarnombudsmannens uppgifter huvudsakligen skall ligga på detgenerella planet. Ombudsmannen bör verka för att barns ochungdomars intressen får en mer central plats isamhällsplaneringen och vid tillämpningen av lagar och beslutsom rör dem. Ombudsmannen bör däremot inte ägna sig åt enskildafall som hur en konflikt skall lösas mellan enskilda ellermellan en enskild och en myndighet.Den då aktuella motionen avstyrktes därmed.Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt beträffandebarnombudsmannens befogenheter och avstyrker därmed motion So604(v) yrkande 1.Utskottet tillstyrker den i propositionen föreslagnamedelstilldelningen till och avstyrker motionSo604 (v) yrkande 2.Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor (F 12)för internationella adoptionsfrågor () ärcentral förvaltningsmyndighet med ansvar för information,tillsyn och kontroll i frågor rörande internationellaadoptioner. De övergripande målen för är att underlättaadoption i av utländska barn. skall därvid strävaefter att adoptioner sker till barnets bästa och i enlighet medgällande lagstiftning i barnets ursprungsland och i Sverige.I budgetpropositionen föreslås att till adoptionsfrågor anvisar ett ramanslagpå 8 961 000 kr.Utskottet tillstyrker den i propositionen föreslagnamedelstilldelningen till för internationellaadoptionsfrågor.Internationella adoptionerI propositionen redovisas att regeringen , påinitiativ av , tillkallade en särskild utredare för att göraen översyn av verksamheten med internationella adoptioner(, S 1992:08). Inom ramen fördenna översyn prövas NIA:s roll i adoptionsverksamheten.I motion So621 av () begärstillkännagivanden till regeringen om vad i motionen anfört omdels behov av fakta om barnets situation i sitt hemland inför eninternationell adoption (yrkande 1), dels behovet avsamordning av socialtjänslagens och regler(yrkande 2) och dels behovet av en tydligare lagstiftningnär det gäller de krav som bör ställas på adoptanter (yrkande3). Motionären anför att det inte är ovanligt att invandrare iSverige önskar adoptera ett bekant barn, ofta ett släktingbarn,från sitt hemland. Den sökande kan då ansöka vid svensktingsrätt om adoption. Tingsrätten är skyldig att inhämtayttrande från socialnämnden, dels i den kommun där de blivandeadoptivföräldrarna är folkbokförda, dels i den kommun där densom har vårdnaden om barnet är folkbokförd. Det senare är intemöjligt då barnet inte vistas i . å sinsida kan endast utreda de sökandes lämplighet som föräldrar, menkan inte ta ställning till om adoptionen kan anses vara tillbarnets bästa utifrån dess hela livssituation. Motionären anseratt det behövs en ändring av socialtjänstlagen ochföräldrabalken som medför en skyldighet för såväl socialnämndsom tingsrätt att inhämta en utredning om barnets situation frånbehörig myndighet eller organisation i barnets hemland.Adoptionslagstiftningsutredningen har enligt sina direktiv(dir. 1992:69, 1994:50) att ta ställning till delagändringar som kan behövas för att skall kunnaratificera konventionen om skydd av barn och samarbete vidinternationella adoptioner som antogs av förinternationell privaträtt . Konventionen har bl.a.regler om att en centralmyndighet eller, efter delegation, annanmyndighet eller organisation i barnets ursprungsland skallsammanställa en rapport om barnets situation och ta ställningtill om adoptionen kan anses vara till barnets bästa. Det sägsockså att en överflyttning av ett barn från ett land till ettannat för adoption endast får ske om en myndighet ellerorganisation i respektive land samtyckt till attadoptionsförfarandet kan fortskrida.Enligt vad utskottet erfarit kommmer utredningen att läggafram sitt betänkande senare under våren.Utskottet konstaterar attAdoptionslagstiftningsutredningen kommer att överlämnasitt betänkande angående de lagändringar som kan behövas för attSverige skall kunna ratificera . Utskottet, somutgår från att ärendet kommer att beredas skyndsamt avregeringen, vill inte föregripa regeringens kommande förslag.Motion So621 (s) avstyrks.Handikappombudsmannen (F 14)är central förvaltningsmyndighet meduppgift att bevaka frågor som angår funktionshindrade personersrättigheter och intressen. Det övergripande målet förHandikappombudsmannens verksamhet är att bevaka frågor som angårfunktionshindrade personers rättigheter och intressen samt attverka för att de övergripande målen för handikappolitikenuppnås. I sin enkla anslagsframställning angerHandikappombudsmannen att myndigheten har en primär uppgift iatt sprida kunskap om för funktionshindrade.Handikappombudsmannens befogenheterI fyra motioner tas frågan om Handikappombudsmannensbefogenheter upp.I motion So218 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till regler för attHandikappombudsmannen skall kunna vara processförare i enskildastraff- och processmål samt i Arbetsdomstolen enligt vad imotionen anförts om vikten av att ombudsmannen skall kunna föratalan i för handikappade principiellt viktiga domstolsärenden(yrkande 1) och att till /95 anslår utöver vad regeringenföreslagit för att ge ombudsmannen en hög juridisk kompetens(yrkande 2). Motionärerna vill ge merakraft och föreslår därför att den nya myndigheten skall ges rättatt föra annans talan vid domstol. Grunden för rättspraxis äroftast ett enskilt mål varför motionärerna anser att möjlighetentill processrätt bör finnas reglerad för myndigheten. Dettakräver i sin tur att har tillgång till engedigen juridisk expertis, vilket innebär att myndighetenbehöver ytterligare medel.I motion So222 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om befogenheter(yrkande 2). Motionärerna konstaterar attHandikappombudsmannen redan fått anmälningar om diskrimineringav funktionshindrade. har vidtagit deåtgärder som hon enligt instruktionen kan vidta, nämligen gjortuttalanden. Motionärerna anser att detta är otillräckligt ochatt lagstiftningen måste kompletteras med förbud motdiskriminering av funktionshindrade i arbetslivet.Handikappombudsmannen måste ges möjlighet att väckaåtal om någon diskrimineras i arbetslivet på grund av sittfunktionshinder.I motion So224 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförtsom sanktionsmöjligheter (yrkande 10).Miljöpartiet anser att möjligheter attingripa mot diskriminering av funktionshandikappade är heltotillräckliga. Lagstiftningen bör kompletteras medsanktionsmöjligheter.I motion A289 av och () yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att göra Handikappombudsmannentill processförare i vissa principiella frågor (yrkande 6).Motionärerna pekar på att frågan om att Handikappombudsmannenbör vara processdrivande i vissa principiella mål hardiskuterats . års blevmotionerna i dessa ärenden positivt behandlade. Det krävslagändringar för att detta skall bli möjligt, men ännu har ingethänt.Frågan om befogenheter diskuteradesutförligt av utskottet i betänkande 1993/94:SoU27 i sambandmed beslutet om att inrätta . Utskottetanförde följande:Utgångspunkten för arbete var attfunktionshindrade har rätt till full delaktighet i samhällslivetoch jämlikhet i levnadsvillkor med andra samhällsmedborgare.Utredningen fann att det krävdes lagstiftning för att skapa dettillgängliga och öppna samhället som ger funktionshindradesammma möjligheter som andra medborgare.Utskottet delar denna uppfattning och anser därför att utöverde arbetsuppgifter som föreslås i propositionen ävenmöjligheterna att också ges enprocessförande roll ytterligare bör belysas. Grunden förrättspraxis är oftast ett enskilt mål, varför rätt att processakan behöva finnas för myndigheten. Utskottet anser attregeringen bör belysa förutsättningarna för att ge ombudsmannenen processförande roll och ange de lagändringar ett sådantbeslut skulle föranleda samt återkomma till riksdagen.Vad utskottet anförde med anledning av motionerna borderiksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 1993/94:397).Utskottet har erfarit att frågan om Handikappombudsmannensbefogenhet att driva processer bereds iregeringskansliet.Utskottet kommer i ett särskilt betänkandeatt behandla övriga motioner från den allmänna motionstiden omhandikappolitiken. Utskottet anser att motionerna So218 (v)yrkande 1, So222 (fp) yrkande 2, So224 (mp) yrkande 10 och A289(s) yrkande 6 bör avslås.Handikappombudsmannens rådI motion So218 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att råd skall ha enparlamentarisk sammansättning och att detta råd skallkompletteras med en bred representation frånhandikapporganisationerna (yrkande 3). Motionärerna anföratt till har knutits ett råd varsledamöter regeringen utser. anser att detta rådskall ha en parlamentarisk sammansättning och kompletteras medbred representation från handikapporganisationerna.Vänsterpartiet anser också att handikapprörelsen och riksdagenspartier skall utse representanter i rådet.Frågan om sammansättningen av rådbehandlades av utskottet i betänkande 1993/94:SoU27 isamband med beslutet om att inrätta Handikappombudsmannen.Utskottet uttalade att det delade uppfattningen i propositionen(prop. 1993/94:219) att ledamöterna i rådbör tillsättas på personliga mandat och ha erfarenhet från olikasamhällsområden. Enligt utskottets mening var parlamentariskmedverkan önskvärd. Vidare pekades på att erfarenheter frånhandikappområdet givetvis skulle vara väl tillgodosedda i rådet.Utskottet ansåg att det borde ankomma på regeringen att utseledamöterna.Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt att det börankomma på regeringen att utse ledamöterna iHandikappombudsmannens råd. Utskottet konstaterar attsåväl riksdagsledamöter som personer med särskild erfarenhetfrån handikappområdet ingår i rådet. Utskottet avstyrker därmedmotion So218 (v) yrkande 3.Uppföljning av verksamhetI motion So218 av m.fl. (v) yrkas vidareatt hos regeringen begär förslag om attHandikappombudsmannen skall redovisa sin verksamhet både tillregeringen och enligt vad i motionen anförts omriksdagens ansvar, uppföljning och möjlighet att påverkaverksamheten (yrkande 4). När en ny myndighet inrättas ärdet, enligt motionärerna, angeläget att verksamheten följs medstor uppmärksamhet av . föreslår därföratt den redovisning till regeringen som myndigheten årligenskall lämna över sin verksamhet även skall lämnas till riksdagenså att denna får ansvar att följa verksamheten och kan taställning till åtgärder som behöver vidtas på handikappområdet.Enligt regeringsformens 11 kap. 6 § lyder statligförvaltningsmyndighet under regeringen, om myndigheten ej enligtregeringsformen eller annan lag är myndighet under riksdagen.Handikappombudsmannen lyder under regeringen.Utskottet konstaterar att somstatlig myndighet under regeringen har att redovisa sinverksamhet till regeringen och inte till . Utskottetavstyrker motion So218 (v) yrkande 4.MedelsanvisningenI budgetpropositionen föreslås att tillHandikappombudsmannen för /96 anvisar ettramanslag på 11 551 000 kr.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningentill och avstyrker motion So218 (v)yrkande 2.Statens institutionsstyrelse (F 15--F 16)(SiS), som startade sinverksamhet , har ansvaret för planering, ledningoch drift av de särskilda ungdomshemmen och av vissainstitutioner för vård enligt lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall (LVM). Det övergripande målet förinstitutionsstyrelsen är att svara för att alla som behöver vårdvid ett särskilt ungdomshem eller LVM-hem skall kunna beredasvård av god kvalitet. SiS skall vidare i samarbete med kommuneroch landsting verka för ett vårdutbud som, med beaktande avnärhetsprincipen, är differentierat utifrån individuellavårdbehov.I budgetpropositionen föreslås att SiS även för budgetåret1995/96 disponerar två ramanslag, ett för den centralaförvaltningen och ett för vårdverksamheten vid institutionerna.Skälet till att den centrala förvaltningen och vårdverksamhetenskiljs åt anslagsmässigt uppgavs i förra årets budgetpropositionvara att driften av institutionerna delvis finansieras medvårdavgifter från de kommuner som utnyttjar platserna. SiSdisponerar avgiftsinkomsterna och fastställer årligenvårdavgiftens storlek enligt av godkända riktlinjer.Regeringen har i årets budgetproposition anfört att lämplighetenav nuvarande anslagskonstruktion skall övervägas.Riksdagen föreslås till Central förvaltning för budgetåret1995/96 anvisa ett ramanslag på och tillVårdverksamheten ett ramanslag på . Vidareföreslås att bemyndigar regeringen att för budgetåretmedge SiS en anslagskredit på av anslagen. Regeringen anseratt myndigheten har behov av en anslagskredit på grund av attverksamheten är utsatt för ständiga krav på förändring ochanpassning. Behov och efterfrågan kan delvis vara svåra attförutse, varför en hög grad av flexibilitet i organisationen ärnödvändig.Utskottet tillstyrker propositionens förslag tillmedelsanvisningar till för och för Vårdverksamhet. Utskottet tillstyrker ocksåatt bemyndigar regeringen att medge Statensinstitutionsstyrelse den föreslagna anslagskrediten. Förslagenhar inte mött någon erinran i form av motioner.Alkoholinspektionen (F 17)antog regeringens förslag tillAlkohollag (prop.1994/95:89, bet. SoU9, rskr. Den nyalagen, som trätt i kraft , innebär bl.a. attimport-, export-, tillverknings- och partihandelsmonopolen närdet gäller spritdrycker, vin och starköl avskaffats. Dessa harersatts av ett nytt system för tillstånd, kontroll och tillsyninom alkoholområdet. En ny myndighet, Alkoholinspektionen, harinrättats vid samma datum som Alkohollagen trätt i kraft. Dennya myndigheten ansvarar för utfärdande av tillstånd förtillverkning av sprit samt tillverkning av och patihandel medspritdrycker, vin och starköl. Vidare skall myndigheten tillseatt lagar och bestämmelser avseende hantering av alkoholefterlevs samt bidra till att samhällets alkoholpolitiska måluppfylls.Alkoholinspektionen skall ta ut ansöknings- ochtillsynsavgifter för sin verksamhet. Dessa avgifter skall sättasså att de motsvarar kostnaderna för inspektionens verksamhet ochlänsstyrelsernas tillsynsverksamhet inom alkoholområdet.Inkomsterna skall redovisas under inkomsttitel på statsbudgeten.En utvärdering av avgiftssystemet skall ske under budgetåret.I budgetpropositionen föreslås att tillAlkoholinspektionen för /96 anvisar ett ramanslagpå 21 000 000 kr.Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning.Alkoholsortimentsnämnden (F 18)har inrättats för att säkerställa attdetaljhandelsmonopolet fungerar icke-diskriminerande gentemotleverantörer. Nämnden har att pröva besvär av leverantör överSystembolagets beslut att avvisa viss alkoholdryck från bolagetssortiment.I budgetpropositionen föreslås att tillAlkoholsortimentsnämnden för /96 anvisar ettramanslag på 1 000 000 kr.Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning.Övriga medelsanvisningar under FUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till (F 5),(F 6), (F8), (F 9), Statensberedning för utvärdering av medicinsk metodik (), Nämndenför vårdartjänst (F 13) och (F 19--20) vilka inte mött någon erinran i form av motioner. Utskottet hemställerInriktning av den allmänna välfärdspolitiken1. beträffande den allmänna välfärdenatt med anledning av motionerna 1994/95:So225,1994/95:So232, 1994/95:So233, 1994/95:So250 yrkandena 1 och 7,1994/95:So256, 1994/95:So261, 1994/95:So267, 1994/95:So271,1994/95:So276, 1994/95:So277, 1994/95:So278, 1994/95:So286,1994/95:So290, 1994/95:So292, 1994/95:So293 yrkandena 1--3, 5och 7--9, 1994/95:So601 yrkandena 3, 5 och 6, 1994/95:So613,1994/95:Ju809 yrkande 2, 1994/95:Sf635 yrkande 8, 1994/95:Kr1och 1994/95:A472 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,Inriktning av familjepolitiken2. beträffande den framtida inriktningen avfamiljepolitikenatt avslår motionerna 1994/95:So602, 1994/95:So605yrkande 5, 1994/95:So623 yrkande 6 och 1994/95:Sf266 yrkande 11,res. 1 (c)res. 2 (fp)--delvis--motiv.3. beträffande omläggning av barnbidragenatt avslår motion 1994/95:So620,res. 2 (fp)--delvis--motiv.4. beträffande sex timmars arbetsdagatt avslår motion 1994/95:So618 yrkande 2,res. 2 (fp)--delvis--motiv.res. 3(v)5. beträffande vårdnadsbidragetatt avslår motionerna 1994/95:So209 yrkandena 1--3,1994/95:So605 yrkandena 2 och 3, 1994/95:So623 yrkandena 2 och 3och 1994/95:A816 yrkandena 2 och 3,res. 4 (m, kds)res. 5 (c)--motiv.res. 6 (fp)--delvis--motiv.6. beträffande rätt till ledighet för vård av barnatt avslår motionerna 1994/95:So623 yrkande 4 och1994/95:Ju809 yrkande 3,res. 6 (fp)--delvis--motiv.res. 7 (c, kds)7. beträffande lagregleringen av barnomsorgenatt avslår motionerna 1994/95:So605 yrkande 1,1994/95:So607 yrkande 1 och 1994/95:Sf227 yrkande 2,res. 6 (fp)--delvis--motiv.res. 8 (m, c, kds)8. beträffande enskild barnomsorgatt avslår motionerna 1994/95:So209 yrkande 4,1994/95:So605 yrkande 4, 1994/95:So615 yrkandena 5 och 6,1994/95:So623 yrkandena 11 och 12 och 1994/95:A820 yrkande 4,res. 9 (m, c, fp, kds)A. Familjer och barn9. beträffande allmänna barnbidragatt med anledning av propositionen och motion1994/95:So611 samt med avslag på motionerna 1994/95:So614,1994/95:So615 yrkande 1, 1994/95:So617 yrkande 2, 1994/95:So623yrkandena 7 och 10, 1994/95:Fi211 yrkande 19, 1994/95:Fi212yrkandena 30 och 31, 1994/95:Fi218 yrkande 7 och 1994/95:Sf266yrkandena 8 och 10 antar det av utskottet framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag ibilaga 2,res. 10 (m)res. 11 (c)--delvisres. 12 (fp)--delvisres. 13 (v)res. 14 (mp)--delvisres. 15 (kds)--delvis10. beträffande utfasning av flerbarnstilläggenatt med avslag på motion 1994/95:So623 yrkande 9 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 11 (c)--delvisres. 12 (fp)--delvisres. 14 (mp)--delvisres. 15 (kds)--delvis11. beträffande medelsanvisningen till Allmännabarnbidragatt med anledning av propositionen och med avslag påmotion 1994/95:So617 yrkande 1 till Allmänna barnbidrag /96 anvisar ett förslagsanslag på 23 332 000 000kr,res. 16 (m)--villk.res. 17 (fp)--villk.res. 18 (v)--villk.res. 19 (mp)--villk.res. 20 (kds)--villk.12. beträffande regler för bidragsförskottatt avslår motionerna 1994/95:So606 yrkandena 1 och2, 1994/95:So609 och 1994/95:So622,13. beträffande medelsanvisningen till Bidragsförskottatt till Bidragsförskott för /96anvisar ett förslagsanslag på 5 ,14. beträffande medelsanvisningen till Särskilt bidrag förvissa adoptivbarnatt till Särskilt bidrag för vissa adoptivbarnför /96 anvisar ett förslagsanslag på 12 670 000kr,15. beträffande adoptionsbidragetatt avslår motionerna 1994/95:So603, 1994/95:So608yrkande 1, 1994/95:So610 och 1994/95:So619 yrkande 1,16. beträffande rationaliseringsvinsteratt avslår motionerna 1994/95:So608 yrkande 2 och1994/95:So619 yrkande 2,17. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillkostnader för internationella adoptioneratt till Bidrag till kostnader för internationellaadoptioner för /96 anvisar ett förslagsanslagpå ,18. beträffande strukturprojekt för besparingar förbudgetåret 1998att med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1994/95:So617 yrkande 6 godkänner vad utskottet anfört ominriktningen av besparingarna för ,res. 21 (m)C. Hälso- och sjukvård19. möjligheter till psykoterapeutisk vårdatt avslår motion 1994/95:So455 yrkande 5,20. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till hälso-och sjukvårdatt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1994/95:So485 yrkande 4 och 1994/95:So489 yrkande 21till Bidrag till hälso- och sjukvård för /96anvisar ett förslagsanslag på 1 ,res. 22 (v)res. 23 (mp)21. beträffande praktiktjänstgöring för naprapateratt avslår motionerna 1994/95:So421, 1994/95:So454och 1994/95:So477,res. 24 (m, fp)22. beträffande medelsanvisningen till Insatser mot aidsatt till Insatser mot aids för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på ,23. beträffande informationsinsatseratt avslår motionerna 1994/95:So405 yrkandena 1,3--5 och 7 och 1994/95:So484 yrkande 38,res. 25 (m, kds)24. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till vissautbildningsinsatseratt till Bidrag till vissa utbildningsinsatserför /96 anvisar ett reservationsanslag på ,25. beträffande utvidgad förskrivningsrättatt avslår motionerna 1994/95:So445 yrkande 2 och1994/95:Ub389 yrkandena 2 och 3,26. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillpsykiatriområdetatt till Bidrag till psykiatriområdet /96 anvisar ett reservationsanslag på 594 000 000kr,27. beträffande uppföljning av psykiatrireformenatt avslår motion 1994/95:So489 yrkandena 17 och 18,28. beträffande små väl fungerande vårdhematt avslår motionerna 1994/95:So214 yrkande 1 och1994/95:So448,res. 26 (m, c, fp, kds, mp)29. beträffande insatser för tortyrskadade flyktingaratt avslår motion 1994/95:So439,30. beträffande medelsanvisningen till Allmänt bidrag tillhälso- och sjukvårdenatt till Allmänt bidrag till hälso- ochsjukvården för /96 anvisar ettreservationsanslag på ,31.