bet · GI01KrU28 · 1995-05-18 00:00:00 — Det är jag övertygad om.Jag var inne på det tidigare.Monica Widnemark: Jag vill ställa min fråga till IngemarLiman på STF. Vi vet ju att STF och många andra organisationer,t.ex. hembygdsrörelsen, ,naturskyddsorganisationer, sportfiskare och Cykelfrämjandet, harmånga aktiviteter och ett stort utbud som efterfrågas avturister i det här landet. Det gäller kanske framför alltinhemsk turism, men även den utländska. Detta ger mångaupplevelser för människor.Jag skulle vilja fråga hur du tror att er verksamhet, eratjänster och framför allt de kunskaper som du sade att ni harskall kunna komma Sverigeturismen bättre till godo i framtidenän vad som sker . Finns det möjligtvis någonsamverkansmöjlighet mellan dessa organisationer? Kan statenmöjligen köpa tjänster? Kan det vara en framtid i stället föratt staten kanske bygger upp egna verksamheter? Det blir kanskebilligare om man går in och köper tjänster. Har du någonframtida vision om detta är möjligt?Ingemar Liman: Det är helt klart att de ideellaföreningarna är bland de absolut största turistproducenterna.Det mesta av det som turisterna upplever i Sommarsverige ärsådant som kanske har sin grund i en hembygdsförening eller ettspelmanslag, och det finns t.o.m. en jätteattraktion som enhandbollsklubb ligger bakom.Svårigheten är att dessa organisationer inte har medel attmarknadsföra sig själva. Jag tror att det är mycket viktigt attsamhället kommer in här och att staten är medveten om att utanalla dessa ideella föreningar vore det ganska tomt påproduktmarknaden i Sommarsverige.Visst är det möjligt för staten att köpa tjänster. Det finnsju exempel på hur staten har gått in och köpt, men jag tror attdet är ännu viktigare att man är medveten om att det härbudskapet måste komma ut. Dessa föreningar producerar, men någonmåste också hjälpa till att föra ut detta på marknaden. Det trorjag är den största hjälpen.Marianne : Jag har en fråga till Next StopSweden. Den handlar egentligen litet om det som upp -- hon var ju litet kritisk mot Next Stop -- omatt ni marknadsför landskap. Det efterlystes då att man skullemarknadsföra regioner i stället, vilket jag tror är ganskaviktigt. På turistmässan såg vi hur varje landskap går ut försig. I är det väl gott och väl, men när man kommerutomlands vet de inte så mycket om vad våra olika landskapegentligen står för. Det är kanske litet lättare att begripa vadvästra står för.Jag skulle vilja höra hur ni jobbar med dessa frågor på NextStop . Ligger det något i den underförstådda kritiken,eller arbetar ni på något annat sätt?Sedan gäller det också de små aktörerna, som någon tog upptidigare, som naturligtvis inte kan marknadsföra sig var och enutomlands. Det begriper ju var och en. I det sammanhanget tyckerjag att det är viktigt att man talar om att dessa företeelserfinns. Någon nämnde t.ex. fäbodar, och det kan vara annat också.Det är viktigt att tala om att just detta finns i . Detär ett sätt att lyfta upp det som är genuint och unikt förSverige och som kan vara intressant. Sedan får naturligtvis deenskilda aktörerna marknadsföra sig mer på lokal nivå.Per-Johan Orrby: Låt mig börja med den sista frågan. Påhelsidor i eller andra stora medier är det mycket få sakersom man kan koncentrera sig på. Det går inte att presentera15 000 olika rörelseidkare där. Däremot finns det en rad andramöjligheter att vara med. Vi arbetar med något som heterfaktablad där vi presenterar olika typer av företeelser. Definns på alla våra kontor och är översatta till det lokalaspråket. Det kostar att vara med för en lokalaktör. Vi tycker att det är en rimlig penning att satsa om manvill gå in på en utlandsmarknad.Det finns också möjligheter att vara med i kataloger. Detfinns också en del gratistjänster. Vi ger ut något som heterComing events där vi berättar om olika händelser i . Detkostar ingenting att vara med där. Det finns faktiskt en radolika möjligheter. En annan är att vara med i det regionalaturistrådets satsning och på det viset synas i våra kampanjer.Den första frågan är inte alldeles lätt. Jag kan berätta attnär vi startade försökte vi ge oss på möjligheten att satsa påaktiviteter i stället för att gå på landskap eller geografiskaområden. Vi tror att det är riktigt att presentera t.ex.stugboende, möjligheter att paddla kanot, att bada, vandra ochspela golf och att sortera landet på det viset. Vi lyckadestyvärr inte, utan vi hamnade i geografin, vilket på många sättär ganska naturligt. Våra samarbetspartner, de regionalaturistråden, ville ha sin egen identitet. Detta är alltså ettproblem. På vilket sätt skall vi sortera ? Det enda jagkan lova är att vi jobbar på att få det meraktivitetsorienterat.Det går alldeles utmärkt att få olika landskap att gå sammanför att berätta om olika aktiviteter i den egna geografin. Detfinns många exempel på det. Stiftelsen har gåttsamman och köpt utrymme i våra kampanjer och utnyttjar oss pådet viset. Det finns många möjligheter här.Carl-Johan : Värderade ordförande! Jag vill ställaen fråga till och . Båda nämnde attdet fanns besparingsmöjligheter att hitta i samarbete utomlands.När jag hörde första inlägg nämnde han någotom lokala aktörer. Då trodde jag att han menade lokala inhemskaaktörer och att man kunde köpa in sig hos lokala företag avolika slag. Men när han sedan svarade på nämnde han enbart svenska organisationer. Alla hörde juatt han också nämnde , vilket inte varså konstigt.Jag undrar om det är tänkbart att du kan utveckla detta medlokala inhemska aktörer litet mera. skulle t.ex. kunnaköpa in sig med svensk personal på befintliga inhemska företagsom kan landets behov osv.Till vill jag säga: Vill du kommentera det som UlfDinkelspiel nu kommer att säga?Ulf : Herr ordförande! Jag är ledsen om jaginte uttryckte mig klart. Jag skall försöka upprepa vad jag sadeoch vara tydligare. Jag talade för båda sakerna.För det första -- och det var mitt huvudbudskap -- talade jagbåde i mitt inledande anförande och i mitt svar till ElisabethFleetwood för en ökad samverkan mellan olika svenska instanserpå platsen. Då nämnde jag ambassader, generalkonsulat,handelssekreterarkontor, turistkontor, attachékontor,investeringsfrämjande organ och de andra svenska instanser somkan finnas, inklusive privata organisationer av typenhandelskammare och liknande.Jag ser detta utifrån erfarenheter av och det ärnaturligt för mig att ha som utgångspunkt, delsdärför att propositionen talar om behovet av samverkan för attminska fasta kostnader, dels därför att jag i min nuvarandebefattning också arbetar i den riktningen. senast söker visamverkan med handelskammare i i . Detta gör viför att minska de fasta kostnaderna, men jag tror också att mankan få vinster i verksamheter som är överlappande.För det andra måste vi vara på det klara med att vi inte kanvara aktiva på alla marknader. Vi kan framför allt inte kunnaallt. Oavsett den dimension detta får inom rimliga gränser kanvi aldrig kunna en bransch eller en verksamhet. Jag tror att vårrepresentation utomlands -- det gäller vår diplomatiskarepresentation, vår handelsrepresentation och all annanrepresentation -- alltmer får inta konsultens roll i denmeningen att de får sätta sig in i den svenska uppdragsgivarensverksamhet. Det kan vara staten, näringslivet eller stat ochnäringsliv i samverkan. De får sätta sig in i verksamheten ochutifrån detta formulera de krav som skall ställas på den lokalamarknaden.Därefter kan man fundera på om man skall utföra den härtjänsten själv, vilket kan vara ett naturligt första steg närdet gäller att bistå svenska exportföretag på en marknad. Mendet kan också bli fråga om att köpa tjänster från lokalaaktörer. Det kan gälla lokala konsulter som kan branschen ochkanske är bättre skickade att utföra det speciella uppdraget.Det är därför jag alltmer ser ett exportråd, och analogt ettturistråd, orientera sig mot tanken på ett stort projekt inomvars ram man utför ett antal aktioner. För varje enskild aktionfunderar man hur man bäst skall gå till väga för att fåuppdraget utfört. Skall det ske genom våra egna kanaler ellergenom andra kanaler eller genom en kombination av dem?Claes : Herr ordförande! Det kan bli en kort ellerlång kommentar. Jag har bott utomlands och arbetati den svenska exportindustrin som dotterbolagschef och inom densvenska turistnäringen som den rådgivare som UlfDinkelspiel skisserar. Det finns många sådana på olikamarknader i olika länder som kan ge råd och anvisningar tillsvenska företag. Det kan gälla den lille kanotuthyraren ellerstora företag. Jag ansluter mig till fullo till detta.Jag vill också svara på den första frågan om man kan tänka sigett samarbete med en lokal arrangör eller liknande. Det kan varaolyckligt. turistråd provade det i --1986då den österrikiska automobilklubben var turistrådsofficiella representant. Det var olyckligt därför att denofficiella prägeln saknades. Det är många talare här somhar talat om behovet av att den finns.Det viktiga och centrala när det gäller ochturismen är ju att turismen -- och det säger vi alla som sitteri den här salen -- är en viktig exportnäring. Jag finner ingenanledning till varför den skall särbehandlas frånandra näringar. Vi har haft en konstruktiv, positivoch ibland turbulent dialog. Det finns olika exportföretag ochorganisationer som kan hantera dessa frågor.Ewa : Vi pratar inte bara om en viktig näring utanvi pratar om en stor näring också. Den kommer nog att få en alltstörre betydelse för . Vi vet också hur statens plånbokser ut. Vi skall väl tänka på det när vi pratar om finansiering.Jag skulle vilja fråga och om detkan finnas en motsättning mellan turismen som långsiktigkonkurrenskraftig näring och en hållbar utveckling. Jag menaratt det inte skulle behöva göra det. tog uppdetta med image och hur viktigt det är att staten, regeringen idet här fallet, är med och lägger fast denna image. Jag skullevilja ha synpunkter från er två på vad ni tycker om t.ex.miljömärkning på resor och turismkonsekvensbeskrivningar.Jan : Herr ordförande! När Sverigebilden börjadejobba var den övervägande uppgiften föross att upphandla marknadsföringstjänster. Det fanns väldigtlitet reglerat i vår fyrparagrafsförordning om andra uppkommandesaker av myndighetskaraktär som vi har talat om senare.Det var dock en sak som kom upp mycket snabbt. Det var fråganom allemansrätten och det eventuella kommersiella missbruket avden samt hur vi skulle kunna samverka med ominformation till de utländska gäster som ju är de enda somSverigebilden har haft att jobba med. Det ledde till att vimycket tidigt fastställde en ganska klar policy i denupphandling som vi har gjort av marknadsföring av svensk natur.Det måste alltid finnas en adekvat beskrivning av den svenskaallemansrätten. Next Stop som är vår huvudleverantör harskött det här jobbet alldeles utmärkt, tycker jag.Med åren har vi märkt ett ökat intresse. Men det kräver enstatlig medverkan i denna miljöpolitiska diskussion. Förnärvarande är vi i Sverigebilden inblandade dels iMiljövårdsberedningens översyn av tillgångarna i fjällen, dels iNaturvårdsverkets arbete som berör allemansrätten i stort.I dagsläget är det för tidigt att säga vad vi kan se förmöjliga konflikter. En sak är ganska säker, och det är att vi isamband med ett seminarium som vi ordnade för svensk press kringturism och miljö har kunnat peka på att svenska turistföretagkanske inte är lika långt framme som företag i andra länder närdet gäller miljömedvetenhet. Vi hoppas mycket av det uppdrag somvi fick av regeringen , nämligen att vara ombudnär det gäller tävling om det storaeuropeiska turist- och miljöpriset. Där skall de svenskakandidaterna nomineras . En slutpristävlan kommeratt ske . Vi hoppas att det skall tjänasom en opinionsväckare i svensk turistnäring, och att detframför allt --98 även skall föra framkonkurrenskraftiga svenska turistföretag och kanske även vinnarepå miljöområdet.Ingemar Liman: Eftersom Styrelsen för Sverigebilden imångt och mycket har valt att samarbeta med i just dessa frågor skulle jag vilja säga attdet som sade är riktigt. Det kan självfalletuppstå en motsättning om man inte är medveten. Det är väl justpå de punkter som drog upp som vi tillsammans harsträvat efter att skapa ett medvetande inom branschen, och ävenhos turisterna. På det viset får man ett långsiktigt tänkande.Det är absolut nödvändigt. Vi vet att naturen, kulturen och desociala livsmönstren har den stora dragningskraften på utländskaturister. Även vi svenska turister använder oss av detta när vituristar. Det är självklart att vi måste ha kvar den resursenäven i fortsättningen. Men om man är medveten om detta -- ochjag tror att det börjar att skapas ett ordentligt medvetandeinom svensk turism för detta -- då tänker man långsiktigt. Dåtror jag inte att det skall behöva finnas någon direktmotsättning om man löser detta.Fanny : Det är inte alldeles självklart vem jagskall rikta min fråga till, men det kanske är till PeterForssman och . Det har nämnts litet grand iförbigående om kunskapsfördjupning och forskning. Jag undrar vadni tycker om situationen på det området.Det finns ju en del gymnasier som har program i den härriktningen, och det har funnits en del AMU-utbildningar som hartillgodosett vissa platsers behov av en viss utbildning iturism. De har kanske också tillgodosett ett lokaltsysselsättningsbehov. Men allt har inte blivit direkt positivtbemött från marknaden, vad jag har förstått. Jag skulle viljahöra vad ni har för önskemål i den riktningen. Det blir den nyamyndigheten som skall svara för detta. Jag tycker att det voreintressant att höra vad ni har för syn på den saken när vi nuträffar er.Kjell : Detta är ett av de områden som vi harintresserat oss en del för. Vi försöker följa de här frågornabl.a. i en utbildningskommitté.Du säger att det inte har varit helt positivt när det gällersatsningen på den gymnasiala utbildningen på det här området.Eftersom det inte längre finns någon central myndighet som styrdessa frågor har det uppstått en uppsjö av olika utbildningar.Utbudet av gymnasieutbildningar står inte i någon som helstproportion till den efterfrågan som finns. Dessutom kan manifrågasätta kvaliteten på de utbildningar som drivs på det härområdet, bl.a. beroende på att det saknas lärare för ändamåletoch att det saknas läromedel. Vi försöker att sprida kunskap omdetta för att få en förstärkt bild av det.När det gäller forskning på det här området kan vi konstateraatt det är ett mycket eftersatt område i vårt land. Vi har enförhoppning om att den myndighet som kommer till stånd tarupp frågan för att påverka den och för att samordna de resursersom trots allt ändå finns, även om de är begränsade. Vi ser detsom en mycket väsentlig del av den nya myndighetens uppgift attförstärka kunskapsfrågorna. Då bör man etablera samarbete med deolika universitet som finns. Inom RTS har vi jobbat med ettförslag som vi kommer att föra fram om att koppla ettbransch- eller forskarråd till myndigheten. Det skulle ta handom dessa frågor och vidareutveckla dem.Det finns alltså en vildvuxen flora på det här området i dag.Det är en viktig uppgift för myndigheten att sortera detta.Leo : Jag vill ställa min fråga till . Det är många som har talat om otillräckligastatliga medel för marknadsföring här . Det framgick av endel av inledningsanförandena. Jag skulle vilja ställa en frågakring detta. Det kanske är så att det är för litet, men vadbetyder egentligen de pengar som vi satsar på marknadsföring iutlandet reellt i förhållande till annat som påverkar Sverigesattraktionskraft som turistland? Vad betyder t.ex. valutan,EU-medlemskapet och mycket annat? Skulle ni kunna utveckla eratankar kring detta litet tydligare? Hur mycket betyder dessamarknadsföringspengar i förhållande till andra faktorer kringdetta? Hur skall vi se det krav ni har på 200 miljoner kronorför turismen.Peter : Det finns många aspekter på detta. Det äringen tvekan om att valutakurser och köpvärde i olika tjänsterhar en stor betydelse. En annan viktig faktor är hur aktiva deolika producenterna är. Hur mycket betyder SAS marknadsföringm.m.? Var kommer till slut statens pengar in i sammanhanget?Det finns egentligen en enkel jämförelsegrund när det gällerde statliga pengarna. Det är att se hur andra länder gör. Andraländer gör de facto så att de satsar mer av gemensamma statligapengar på marknadsföring av sina respektive länder. Om man dåskall bearbeta den holländska marknaden och märker att Sverigeär det land som kan satsa minst i konkurrensen med andranordiska länder måste det ha någon effekt. Jag tror att Barbrovar inne på samma aspekt.Därmed inte sagt att det alltid går att definiera den heliganivån med vilken man skall uppnå detta. Organisationens egeneffektivitet, samverkan med andra offentliga myndigheter ochproducenter måste också vägas in. Men jag tror nog att man kansäga så mycket att det bör lända till eftertanke att justSverige väljer att satsa avsevärt mindre än konkurrerandeländer.Det andra är också kopplat till den kontinuitetsfråga som harvarit uppe tidigare. Det är ingen tvekan om att en väsentligminskning av den nivå som Next Stop har opererat på undersenare år kommer att öka risken för stora omställningar ochdärmed dålig kontinuitet. Där finns det i alla fall en ganskagiven nivå att fundera över. Vad bör man satsa för attsäkerställa en rimlig kontinuitet? Detta är en process, och vikommer att lära oss gemensamt genom en dialog. Men jag tror attdet finns visst fog för att studera hur andra länder gör också.Claes : Staten är ju en av väldigt många aktörer idet här samspelet både hemma i och utomlands. Hemma iSverige har vi dessutom ett antal privata företagare, regionalaorganisationer och lokala organisationer. Jag tror att det ärmycket viktigt att man i stället för att enbart fokusera sig påstatens roll -- även om det är dagens samtalsämne -- skapar enhelhetssyn. Där bör vi titta på de gemensamma personella ochfinansiella insatser som görs inom turistindustrin.Samma sak gäller i utlandet. Om vi tittar påutlandsmarknaderna är det precis som säger, därhar vi flygbolag, rederier, researrangörer, resebyråer ochStockholm perfekta agenter i utlandet. Dehjälper till att få kongresser till . Vi har alltså ettstort kontaktnät. Den personella och finansiella insats somdessa aktörer gör får vi definitivt inte glömma bort isammanhanget. Vi måste få till stånd en helhetssyn.Av många entusiastiska i sig kunniga ensamvirtuoser måste vigöra en gemensam bättre spelande orkester i utlandet. Detinnebär inte bara att detta måste ske genom högre honorar. Detkan också ske genom bättre och längre övningar.När det gäller pengar över huvud taget tycker jag att det ärviktigt att vi inom turistindustrin också tittar på svenska ochinternationella storföretag som befinner sig i kris. Det kanvara som har beslutat sig för att "go back to business".Det kan vara SAS eller andra. Vad har degjort? Jo, de har förutsättningslöst satt sig ner vid ett bordoch sagt att man har jobbat på ett sätt , men måsteman vara så ärliga mot varandra att man prövar nya medel. Dettycker jag att vi även skall göra här.Lennart : Eftersom jag fick överta också skall jag av hans korta och min korta fråga göra tvåkort-korta frågor.Vi står inför ett vägskäl i mångt och mycket när det gällerturistpolitiken. Då kan det vara viktigt att kasta en snabbblick bakåt som också har bäring framåt. Jag har en kort frågatill från Styrelsen för Sverigebilden och en tillPer-Johan Orrby.I propositionen föreslås att Styrelsen för Sverigebilden läggsner. I en motion föreslås att den skall få vara kvar. Det ni hargjort skall ju ändå ha en fortsättning. Vad är då viktigast attfortsätta med på ert område? Vad skulle ni göra om såvist skulle besluta att ni fick fortsätta?Frågan till är: Är det som harlyckats bra eller ni som har misslyckats? Om man tittar påaktieägarna i företaget kan man se att det egentligen borde hetaNext Stop med tanke på att ungefär hälften av dem ärfrån Jämtlandsföretag. Vad är det som gör att ni inte harlyckats bättre med de andra? Eller är det bara jämtlänningarnasom varit duktiga på att bearbeta er?Det var egentligen inte det jag skulle fråga. När det gälldekritiken mot småföretagen sade du förut att utan kostnad fallersystemet samman. Du sade exakt så. Skulle inte en del storaföretag kunna betrakta de små som underleverantörer? Ofta är detju ett helt koncept och inte en enda besökspunkt man säljer. Pådet sättet skulle man också kunna tala om ett samarbete inomnäringen med er hjälp.Jan : Som jag sade i mitt förra svar har dettaunder åren klassificerats som rena myndighetsuppgifter som harlegat vid sidan av vårt huvuduppdrag att upphandlamarknadsföringstjänster. Den främsta av de uppgifterna harvarit handhavandet av kunskapsuppbyggande på statistikområdet,dvs. Styrelsen för Sverigebilden är offentlig utgivare avden del av officiella statistik som handlar ominkvartering. Vi är huvudfinansiär av turistdatabasen iÖstersund, och vi är medfinansiär av statistiken över antaletcampare.På statistikens område har vi också satt i gång ettutvecklingsarbete i samråd med de stora användarna för att fåfram de gemensamma mätgrunder som saknas för att på ettobjektivt sätt kunna se turismens betydelse i den svenskasamhällsekonomin.De uppgifter som propositionen föreslår skall skötas av enmyndighet sköts av oss . De kommer fortsättningsvis attskötas av en myndighet.Per-Johan Orrby: Jag vet inte vad skälen är till attJämtland valde att satsa så mycket pengar i bolaget. Det skeddei processen innan bolaget kom till, men det fanns väl enambition att man skulle ha ett större inflytande över hurmarknadsföringen skulle se ut. Med den intressentstyrelse sombolaget har haft tror jag att de flesta har satt på sigSverigehatten och försökt agera för att det skall gå bra förSverige. Det gäller även de jämtländska representanter somfunnits med.När det gäller medfinansiering sade jag ungefär så här: Omnäringen krävs på att de skall matcha statens pengar menar viatt det är oerhört viktigt att vi får ta betalt för våratjänster. Hur skall vi annars få medfinansiering om vi inte fårta betalt? Det är en konsekvens av dessa spelregler. På detviset är vi tvingade att ta betalt.Om man sedan ser till de mindre aktörerna kommer de med påmånga olika sätt. Jag berättade om faktablad. Det finns ocksåolika kampanjer som vi har gjort tillsammans med de storatransportörerna där mindre aktörer har kommit med därför att dehar stöttat helheten på ett mycket bra sätt. De aktörerna harbetalt ett lågt pris som övriga aktörer har accepterat. Vi menaratt alla små aktiviteter i Turistsverige har möjlighet att kommafram på ett bra sätt i de produktioner som vi gör.Lennart : Låt mig fylla på med en kort fråga tillJan . Det du sade innebär i stort sett att detviktigaste för Styrelsen för Sverigebilden har varit de renamyndighetsuppgifter ni har haft. Du kan inte föregripa ettriksdagsbeslut, men om det blir så att beslutar att niskall vara kvar, vad skulle du då ha för ambitioner för dentotala verksamheten?Jan : Det framgår ju ganska klart avpropositionen vilka uppgifter man tänker lägga på myndigheten. Ivårt budgetäskande talade vi om den samverkan som vimenar krävs mellan stat och näring -- det låg i och för sigutanför vårt uppdrag då -- för att under statligt ledarskapskapa en strategigrund och en långsiktig plan för utveckling avsvensk turism så att man har ett strategiskt grunddokument attutgå ifrån. Jag menar att det skulle vara den nya myndighetenseller Sverigebildens största uppgift som fortsatt myndighet.Monica Widnemark: har vi talat om myndigheter och bolagfram och tillbaka, men kommer vi till den punkten att denhär propositionen blir färdigbehandlad i . Tiden gårfort, och det sker väl i maj--juni.I propositionen står det att den föreslagna myndigheten, somjag har förstått att alla här tycker är bra, bör utforma etthandlingsprogram avseende de mest angelägna åtgärderna i frågaom turismens utveckling i samråd med olika organ inomturistområdet. Då skulle jag vilja ställa en fråga till RTS. Vadhar ni för visioner när detta med myndighet eller bolag ärfärdigbehandlat?