bet · GJ01KU5 · 1995-10-26 00:00:00 — Utskottet vidhåller meddet anförda sin tidigare bedömning och avstyrker motion K504.Statliga myndigheters samverkan med organisationer m.m.Gällande ordningFörvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den of-fentliga förvaltningen skall enligt regeringsformen (1 kap. 9 §) i sin verk-samhet iaktta saklighet och opartiskhet.De centrala förvaltningsmyndigheternas uppgifter anges normalt i in-struktioner som meddelas av regeringen genom förordning. Regeringensförordningsmakt omfattar dock inte myndigheter under ellerkyrkomötet.MotionElisa och (båda mp) tar i motion 1994/95:K506upp frågor om statliga myndigheter och lobbyism. Motionärerna påpekaratt samarbete mellan statliga myndigheter och organisationer och närings-livet är ofrånkomligt, men att man måste ha i åtanke att ett statligt verkrepresenterar ett samhällsintresse och inte ett enskilt intresse som en vissindustrigren. bör således inte ha som uppgift att främja biltrafi-ken och därmed bilindustrin, utan uppgift bör vara att verka ilinje med den trafikpolitik som beslutats i demokratisk ordning. Ett närasamarbete mellan och bilindustrin måste, liksom Vägverketsmedlemskap i , som ägnar sig åt lobbying, enligtmotionärerna ifrågasättas. Motionärerna begär tillkännagivanden om attolika statliga myndigheters samarbete med näringslivsorganisationer ochlobbyorganisationer skall utredas (yrkande 1), om att statliga myndighetersaktiva deltagande, t.ex. i form av medlemskap, i en lobbyorganisation intebör tillåtas (yrkande 2) samt att klara normer bör ges för de statliga myn-digheternas befogenheter i lobbyverksamheten och att det bör klargöras attstatliga myndigheter inte bör syssla med lobbying (yrkande 3). Tillkänna-givandet enligt yrkande 2 bör enligt motionärerna innefatta att Vägverketinte bör få vara medlem av Svenska vägföreningen.Pågående utredningSom framgår ovan har regeringen beslutat att tillkalla en kommission omden statliga förvaltningens uppgifter och organisation, Förvaltningspolitis-ka kommissionen (Fi 1995:13, dir. 1995:93). Kommissionens uppdrag äratt göra en analys av om nuvarande former för organisation och styrning avstatlig förvaltning och verksamhet är ändamålsenliga i förhållande till deuppgifter och mål som fastlagts av regering och riksdag samt lämna syn-punkter på hur det långsiktiga arbetet med strukturförändringar i den stat-liga förvaltningen bör bedrivas.Syftet med kommissionens arbete är att ge underlag för den fortsatta ut-formningen av regeringens förvaltningspolitik. Utgångspunkten för kom-missionens arbete skall vara de grundläggande krav på demokratisk styr-ning, insyn och kontroll, rättssäkerhet, effektivitet och tillgänglighet sommåste ställas på och tillgodoses av den statliga förvaltningen.Kommissionen bör översiktligt redovisa hur statsförvaltningen har ut-vecklats och organiserats . På grundval av dennaredovisning bör kommissionen göra en analys av vilka kriterier som varitstyrande för hur statliga åtaganden organiserats och genomförts, och i denutsträckning dessa kriterier förändrats över tiden skall detta belysas.Kommissionen bör därvid särskilt kartlägga och analysera vilka huvud-principer som legat till grund för eller haft ett dominerande inflytande påhur den statliga verksamheten utvecklats och organiserats med avseende påfrågor som- val av verksamhetsform,- ansvars- och uppgiftsfördelning mellan centrala statliga förvaltnings-myndigheter och mellan central, regional och lokal statlig nivå,- principer för styrning, ledning, verkställighet, uppföljning och kon-troll, och- val av produktionsformer för offentliga tjänster.En avgörande utgångspunkt bör vara de grundläggande kraven på demo-kratisk styrning, insyn och kontroll, rättssäkerhet, effektivitet och tillgäng-lighet.Kommissionen bör också analysera de olika relationer som medborgareoch företag har till den statliga förvaltningen. Analysen bör inriktas på hurdessa relationer har utvecklats och hur kraven på den statliga förvaltningeni förhållande till medborgare respektive företag skiljer sig i olika typer avoffentlig verksamhet.En belysning bör också göras av hur de nya styrformerna påverkar sam-spelet mellan riksdag, regering och förvaltningsmyndigheter. En viktigfråga är därvid hur intentioner slår igenom i de olika former avstyrning, uppföljning och utvärdering som regeringen utövar gentemotmyndigheterna. Kommissionen skall vidare lämna synpunkter på hur detlångsiktiga arbetet med strukturförändringar i den statliga förvaltningenbör bedrivas. Kommissionen kan därvid i den utsträckning den finnerlämpligt lämna rekommendationer eller förslag till riktlinjer i förvaltnings-politiska frågor för olika typer av statlig verksamhet.Tidigare riksdagsbehandling av frågor om lobbyismRiksdagen behandlade en motion om bl.a. utredning av formerna för lob-byism /. I sitt av godkända betänkan-de 1991/92:KU12 redogjorde utskottet för sin behandling /83års av motioner om granskning och begränsning av eller förbudmot lobbyföretag. Vid den behandlingen erinrade utskottet om det omfat-tande arbete som i etapper bedrivits för att reformera och stärka de demo-kratiska fri- och rättigheterna samt tryckfrihetsförordningens regler om rättför enskild att ta del av allmänna handlingar hos myndighet. Ytterligareerfarenheter av dessa reformer borde avvaktas. Särskilt framhölls beträf-fande tanken på förbud mot lobbyföretag att i ett samhälle som det svenska-- med dess tradition av en fri och öppen debatt -- borde risken med ettlobbysystem inte överdrivas. De dittillsvarande erfarenheterna gav inteanledning att överväga åtgärder från statsmakternas sida. Utskottet redo-gjorde i 1991/betänkande vidare för diskussionav lobbyfrågor i sin huvudrapport och makt i (SOU1990:44).Utskottet fann vid sin bedömning 1991/92 inte skäl till någon riksdagensåtgärd beträffande lobbyism.Utskottets bedömningDen ovan nämnda Förvaltningspolitiska kommissionen har till uppgift attgöra en analys av om nuvarande former för organisation och styrning avstatlig förvaltning och verksamhet är ändamålsenliga i förhållande till deuppgifter och mål som lagts fast av regering och riksdag samt lämna syn-punkter på hur det långsiktiga arbetet med strukturförändringar i den stat-liga förvaltningen bör bedrivas. En avgörande utgångspunkt bör enligtkommissionens direktiv vara de grundläggande kraven på bl.a. demokra-tisk styrning, insyn och kontroll. Kommissionen bör också analysera deolika relationer som medborgare och företag har till den statliga förvalt-ningen. Analysen bör inriktas på hur dessa relationer har utvecklats ochhur kraven på den statliga förvaltningen i förhållande till medborgarerespektive företag skiljer sig i olika typer av offentlig verksamhet.Enligt utskottets uppfattning ligger en belysning av och övervägandenom statliga myndigheters samverkan med näringslivs- och intresseorgani-sationer väl i linje med kommissionens uppdrag. Utskottet anser det värde-fullt att en sådan belysning och sådana överväganden kommer till ståndoch föreslår att med anledning av motion K506 som sin meningger regeringen detta till känna.Alkoholfri representationMotionTuve Skånberg (kds) anser i motion 1994/95:K308 att en alkoholfri repre-sentation inom stat och kommun i det svåra ekonomiska läget, där ange-lägna ändamål får stå tillbaka, har ett stort symbolvärde. Det skulle enligtmotionären öka trovärdighet i fråga om hälsopolitiska mål föralkoholpolitiken, om vi hade alkoholfria drycker vid representation.Tidigare riksdagsbehandlingSocialutskottet har tidigare avstyrkt motioner (mp) med krav på att alloffentlig representation skall vara alkoholfri (bet. 1990/91:SoU23). uppfattning var att stat och kommun bör visa återhållsamhetmed alkoholservering vid offentlig representation. Utskottet utgick från attså skedde utan att tog något initiativ i saken, varför motionernaavstyrktes. följde utskottet.Konstitutionsutskottet avstyrkte (bet. 1992/93:KU3), våren1993 (bet. 1992/93:KU18) och (bet. 1994/95:KU12)liknande motioner, varvid utskottet inte fann anledning att frångå riksda-gens tidigare ställningstagande.Utskottets bedömningUtskottet finner inte anledning för att frångå sitt tidigare ställ-ningstagande i frågan. Motion K308 avstyrks. beträffande ombudsmannaverksamhetenatt avslår motionerna 1994/95:K319 och 1994/95:K502,2. beträffande kvalitetsutvecklingatt avslår motion 1994/95:K504,3. beträffande myndigheters samverkan med organisationeratt med anledning av motion 1994/95:K506 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 1 (m)4. beträffande alkoholfri representationatt avslår motion 1994/95:K308.res.2 (mp)den 26 oktober 1995På vägnarKurt beslutet har deltagit: (),(), (), IngvarJohnsson (s), (), (m), (s), (),(), (), BarbroHietala (), (), Pär-AxelSahlberg (s), (), (), () och ElisaAbascal ().Reservationer1. Myndigheters samverkan med organisationer (mom. 3), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "" och slutar med "till känna." bort ha följande lydelse:Frågan om statliga myndigheters samverkan med näringslivs- och intres-seorganisationer ligger enligt utskottets uppfattning inom ramen förkommissionens uppdrag. Någon utredning utöver vad som ligger inomdenna ram eller några andra åtgärder av det slag som begärs i motion K506anser utskottet inte påkallade.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande myndigheters samverkan med organisationeratt avslår motion 1994/95:K506,2. Alkoholfri representation (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar med "Utskottetfinner" och slutar med "K308 avstyrks." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är de exempel som sätts upp av stat ochkommun i fråga om representation av stor betydelse. För att visa allvaret ide mål som satts upp för alkoholpolitiken anser därför utskottet att repre-sentationen bör vara alkoholfri. Detta skulle öka trovärdighet ifråga om hälsopolitiska mål.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande alkoholfri representationatt med anledning av motion 1994/95:K308 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.InnehållsförteckningGotab, 1995