bet · GI01FiU9 · 1995-04-06 00:00:00 — Den statliga rationaliseringsverksamhetenoch revisionen (prop. 1994/95:100 bil. tillstyrker i detta betänkande bl.a. anslagentill och Statskontoret.Utskottet avstyrker två moderata motioner från den allmännamotionstiden om förvaltningsrevisionen inom staten och omRiksrevisionsverkets krav på konsekvensutredningar av effekternaav myndigheternas regler. Regeringen föreslår i proposition 1994/95:100 bilaga 8()dels under punkt D 4 (s. 96--100)1. att till för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på ,2. att godkänner inriktningen av debesparingsåtgärder inom som regeringenförordar i avsnittet Slutsatser,dels under punkt D 5 (s. 100)att till Utvecklingsarbete för /96anvisar ett reservationsanslag på ,dels under punkt D 6 (s. 100--104)att till Statskontoret för /96anvisar ett ramanslag på . 1994/95:Fi406 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en överföring av RRV:s avdelning föreffektivitetsrevision till revisorer,2. att beslutar om de omedelbara förändringarbeträffande den statliga revisionen som anförts i motionen.1994/95:Fi409 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen översyn av kraven på myndigheternas redovisning tillRiksrevisionsverket med anledning av 14 och 15 §§ iverksförordningen (1987:1100, ändrad 1994:1347). Huvudman för den statliga förvaltningsrevisionenI motion Fi406 av m.fl. (m) föreslås att deneffektivitetsrevision som utförs av () skall överföras till revisorer. Därmed läggseffektivitetsrevisionen under parlamentet på samma sätt som iflera andra länder. Inte minst i ett läge när det allmänt bedömsviktigt att arbete med uppföljning och utvärderingintensifieras blir det, framhåller motionärerna, betydelsefulltom resultatet av den statliga förvaltningsrevisionens arbetedirekt kan komma och dess utskott till del.Den nuvarande utformningen av den statliga revisionen med ettresursstarkt riksrevisionsverk och ett resurssvagt riksdagensrevisorer är enligt motionärernas uppfattning inte en lämpligordning. Uppläggningen strider bl.a. mot vedertagnarevisionsprinciper, nämligen att den vars verksamhet skallgranskas inte ens skall kunna misstänkas kunna styragranskningen. Med motionärernas förslag blirförvaltningsrevisionen i formellt hänseende helt fristående ochoberoende från regeringen.Utskottet vill med anledning härav redovisa följande.Riksdagsutredningen föreslog i sitt betänkande "Reformerariksdagsarbetet!" (1993/94:TK1) en väsentlig utbyggnad avRiksdagens revisorers kansli. Utbyggnaden skulle ske i etapperunder med början /95. Utbyggnaden skulletillgodose två ändamål, dels skulle revisorernas verksamhetutökas och ambitionsgraden höjas, dels skulle en ökad samverkanmed utskott etableras och inom ramen för de totalapersonalresurserna skulle revisorerna ställa resurser tillutskottens förfogande för utvärdering och uppföljning.Riksdagsutredningen redovisade även synpunkter pårevisionsarbetets framtida inriktning och organisation.Vid behandlingen av riksdagsutredningens förslag godtogkonstitutionsutskottet endast den första utbyggnadsetappen ochbegärde en ny utredning om revisorerna. Utskottetanförde i sitt av godkända betänkande följande(1993/94:KU18 s. 31--32):Det finns enligt utskottets mening skäl att erinra om desärskilda kännetecknen hos den statliga revisionen i ijämförelse med andra länder. Ett särdrag är att det i Sverigefinns två revisionsorgan, (), somrapporterar till regeringen, och revisorer, somrapporterar till . I de flesta andra länder rapporterarrevisionen till parlamentet. Ett annat särdrag är attparlamentariker, till följd av revisorers speciellaorganisatoriska form, deltar i själva revisionsarbetet.Mot bl.a. denna bakgrund bör frågan om den statligarevisionens framtida roll, organisation och finansieringbedömas. En utgångspunkt för denna bedömning är att såvälriksdagen som regeringen även till sitt förfogande börha egna revisionsmyndigheter. En annan utgångspunkt är attonödigt dubbelarbete mellan regeringens och riksdagensrevisionsorgan så långt möjligt bör undvikas.Utskottet vill mot denna bakgrund ställa sig bakom deprinciper för förstärkning av revisionen som Riksdagsutredningenföreslår. Dessa principer ligger också enligt utskottet väl ilinje med riksdagsbeslut, enligt vilket börfå ett ökat ansvar för den statliga revisionen (1991/92:FiU2).Utskottet vill emellertid inte nu ta ställning till den slutligaomfattningen av resurstillskottet till revisorer.Bl.a. med hänvisning till motion 1993/94:K30 anser utskottet attfrågan om utvecklingen av relationen mellan revisoreroch bör ytterligare utredas. framhåller har kontakterna och samordningenmellan de båda myndigheterna utvecklats positivt under senaretid. Utskottet vill bl.a. mot denna bakgrund att nubegränsar sitt beslut till vad utredningen anger som etapp 1.Det innebär ett resurstillskott om sex tjänster. Med ett sådantresurstillskott blir det också möjligt att påbörja det närmaresamarbete mellan utskotten och revisionen som utredningenföreslagit i avsnitt 7.3.Innan tar ställning till de ytterligare resurser somutredningen förordar bör enligt utskottet en närmare utredninggöras av den föreslagna utbyggnaden av revisionens kansli och avrelationen och rollfördelningen mellan revisorer ochRiksrevisionsverket. En sådan utredning bör presenteras förriksdagen . Det bör ankomma på talmanskonferensen attföranstalta om denna utredning.Konstitutionsutskottet tog i ett betänkande som antogs avriksdagen (1994/95:KU28, rskr. 166--168) upp frågan omfinansieringen av utbyggnaden av revisorerna. KU anfördeföljande (s. 4--5):När det gäller finansieringen av utbyggnaden av revisorernaskansli på har samma meningsom revisorer och finansutskottet, nämligen attutbyggnaden skall finansieras genom besparingar inomstatsförvaltningen i övrigt. Dessa besparingar bör emellertidinte begränsas till riksdagsområdet. Det bör enligt utskottetsmening bli en uppgift för den fortsatta utredning avrevisionsverksamheten som på konstitutionsutskottetsförslag har beslutat om, att också behandla finansieringsfråganpå längre sikt.Talmanskonferensen kommer att tillsätta dennautredning.Mot denna bakgrund anser finansutskottet att motion Fi406 (m)yrkande 1 bör avslås av riksdagen.Omedelbara förändringar av den statliga revisionenI motion Fi406 av m.fl. (m) förordas vissaomedelbara förändringar beträffande den statliga revisionen. Deredovisas nedan i fem punkter.a) Alla orena revisionsberättelser med anledning av RRV:sredovisningsrevisionella granskning skall tillställas bådeRiksdagens revisorer och berörda utskott.b) Regeringen bör åläggas att redovisa vilka åtgärdersom redovisats med anledning av de redovisningsrevisionellagranskningarna.c) revisorer bör utvidga sin granskning till attockså omfatta statens årsbokslut och därmed de dispositioner somgörs av regeringen.d) Samtliga förvaltningsrevisioner som utförs av RRV bördelges revisorer och berörda utskott.e) Samtliga revisionsrapporter, såväl revisorerssom RRV:s, skall på begäran av en tredjedel av Riksdagensrevisorer kunna bli föremål för "aktuell debatt" i riksdagen.Utskottet vill med anledning härav anföra följande. De orenarevisionsberättelserna skickas för kännedom till Riksdagensrevisorer och till berörda utskott. Dessutom får utskottenRRV:s årliga rapport om det ekonomiadministrativa läget ochrevisionens resultat i de delar som de berörs. Några utskott harockså anordnat utfrågningar med RRV med anledning av revisionensiakttagelser.Regeringen redovisade i finansplanen (s. 79 f.) resultatet avRRV:s granskning 1994 och aviserade att man skulle återkomma iden reviderade finansplanen och redovisa vilka åtgärder somvidtagits med anledning av granskningen. Regeringen framhålleratt man fäster stort avseende vid resultatet av revisionen ochkommer att lägga stor omsorg vid att omhänderta RRV:siakttagelser och på erforderligt sätt verka för att bristeravhjälps.De enskilda myndigheternas årsredovisning granskas av RRV inomramen för den årliga revisionen. RRV sammanställer sedan degranskade årsredovisningarna till en årsredovisning för staten.Korrigeringar för interntransaktioner har inte gjorts idet sammanhanget annat än i mycket begränsad utsträckning.Riksdagens revisorer, som inte är involverade igranskningen av myndigheternas årsredovisningar, har möjlighetatt granska årsredovisningen för staten som ett egetgranskningsprojekt.De förvaltningsrevisionella rapporter som RRV utarbetartillställs även berörda utskott. Några utskott har också med an-ledning av de rapporter som gjorts kallat till sig bedömer det vara av stort värde att utskotteni sitt uppföljnings- och utvärderingsarbete kan ta del av dengranskning som utförs av RRV och av revisorer.Utskottet ser för sin del positivt på att närmare samarbeteetableras och vidareutvecklas mellan revisorer ochRRV. Som framgått av vad utskottet redovisat är motionärernasönskemål i flera avseenden i huvudsak tillgodosedda, varförnågra ytterligare åtgärder från sida i dessa delarsynes obehövliga.Beträffande förslaget i motionen att en tredjedel avRiksdagens revisorer skall kunna begära att revisionsrapporter,såväl revisorers som RRV:s, skall kunna bli föremålför en "aktuell debatt" i vill utskottet anföraföljande. Enligt riksdagsordningen (RO 3:10) kan talmannen eftersamråd med de av partigrupperna utsedda ledamöterna italmanskonferensen besluta att debatt utan samband med annanhandläggning får äga rum vid sammanträde med kammaren. Förslagtill sådan debatt kan i princip lämnas av vem som helst, t.ex.en revisor eller annan ledamot. "Aktuell debatt" som kananordnas på begäran av en partigrupp är exempel på sådan debatt.Det finns vidare möjlighet för ledamöter att ställainterpellation eller enkel fråga till statsråd. Vidare kan ordetbegäras i samband med att ett förslag från revisorerremitteras till utskott.Möjligheterna att på olika sätt genom debatter i kammarenuppmärksamma ett förslag från RRV eller revisorer ärsåledes stora. Utskottet ser från sina utgångspunkter inte någotbehov av att utöka dessa möjligheter ytterligare. Med detanförda avstyrks motion Fi406 (m) yrkande 2.Riksrevisionsverkets anslagRiksdagen beslutade att de riktlinjer för RRV:sverksamhet som lades fast budgetproposition skallgälla även för /96. Regeringens avsikt är att RRVskall genomgå en fördjupad prövning av verksamhetsinriktningenför budgetåren 1997--1999 och att en förnyad analys skall görasi samband härmed av RRV:s resursbehov på längre sikt.I avvaktan härpå gör regeringen i budgetpropositionen vissauttalanden om inriktningen av den årliga revisionen ocheffektivitetsrevisionen. Det är väsentligt, anför regeringen,att arbetet med granskningen av årsredovisningarna kanfullföljas med fullgod kvalitet. Regeringen föreslår att RRVtillförs särskilda medel för detta från anslaget D 5.Utvecklingsarbete. Mot bakgrund av det ekonomiska läget är detangeläget att prioritera effektivitetsrevisionen mot områden avstor ekonomisk betydelse och där avkastningen av insatsernabedöms vara störst. Det fortsatta utvecklingsarbetet inomområdet finansiell styrning bedöms som angeläget. Även för dettaarbete har medel tillförts från anslaget D 5. Utvecklingsarbete.RRV omfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statligkonsumtion. /96 har anslaget räknats ned med 13,2miljoner kronor. Det motsvarar en sänkning . beräknas anslagsnivån ha sänkts med 23,7 miljonerkronor.Utskottet delar regeringens uppfattning och tillstyrkeranslaget till och inriktningen av debesparingsåtgärder som redovisas i propositionen.Myndigheters regelgivningI motion Fi409 av () hävdas att i sambandmed att ändringar i verksförordningen (14 och 15 §§) trätt ikraft har nya "krav på konsekvensutredningar i myndigheternasregelarbete" börjat gälla. Motionären kritiserarRiksrevisionsverket (RRV) för hur man har utformat riktlinjernaför hur andra myndigheter skall genomföra s.k.konsekvensutredningar. Med den av RRV föreslagna uppläggningenanser motionären att såväl RRV:s som andra myndigheters personalriskerar att tvingas lägga ned mycket arbete på onödigpappershantering. Motionären anser därför att det behöver görasen översyn av kraven på myndigheternas redovisning till RRVenligt bestämmelserna i verksförordningen.Utskottet vill med anledning härav anföra följande. anvisningar sägs bl.a. att regler ofta ärnödvändiga för att skydda offentliga och privata intressen somhälsa, miljö, rättssäkerhet, integritet, ekonomisk rättvisa,kultur, konkurrenskraft etc. kan reglerna innebäraökade kostnader och andra negativa effekter för dem som berörs,vilket i sin tur kan verka hämmande på den ekonomiskatillväxten, på näringslivets konkurrensförmåga, på kommunernasekonomi och på medborgarnas konsumtionsmöjligheter.Genom kraven på konsekvensutredningar av regler vill regeringoch riksdag få bättre kontroll över de effekter som reglernamedför. klarlägger i förväg olika slag avkostnader och andra konsekvenser för att beslutsunderlaget skallbli så bra som möjligt. De som berörs av reglerna skall gestillfälle att yttra sig över konsekvensutredningen, liksom översjälva sakfrågan, dvs. om en regel är den rätta lösningen på detbakomliggande problemet.Kravet på myndigheterna att göra konsekvensutredningar sombelyser en regels kostnadsmässiga och andra konsekvenser harfunnits , bl.a. i den tidigarebegränsningskungörelsen (1970:641). Kraven finns numera samladei 14 och 15 §§ verksförordningen (1987:1100, genom ändringar iSFS 1994:1301 och 1994:1347). Liknande krav finns fördepartementens författningsarbete och för kommittéväsendet (Fi1994:13, dir. 1994:23).RRV är tillsynsmyndighet för myndigheternas regelgivning. RRVfår meddela föreskrifter i fråga om konsekvensutredningar ochskall granska den information som myndigheterna tar fram omreglers konsekvenser samt ge råd och stöd till myndigheterna.RRV genomförde en enkätundersökning ommyndigheternas regelgivning. Syftet var att kartläggaomfattningen och strukturen på regelgivningen och hur kravet påkonsekvensutredningar följs.Av enkäten framgår att antalet regler har ökat underperioden --1993, vilket innebär en årlig ökningstakt med igenomsnitt . Det är vanligt att myndigheterna fattarbeslut om regler utan att göra formella konsekvensutredningar.Det kan tilläggas att regeringen beslutade om enändring i 14 § verksförordningen som utfärdades i somras.Ändringen innebär att RRV inte längre behöver avge ett yttrandeöver alla myndigheters konsekvensutredningar. Enligtuppskattningar från RRV minskar antalet yttranden därmed med ettpar tusen och RRV:s arbetsinsats med ca 10 personår.Mot bakgrund av vad som redovisats anser utskottet att motionFi409 (m) bör avslås av riksdagen.UtvecklingsarbeteI budgetpropositionen föreslås att 56,4 miljoner kronoravsätts för utvecklingsarbete under /96.Finansutskottet har inget att invända mot förslaget ochtillstyrker att anslaget anvisas enligt regeringens förslag.StatskontoretRegeringen gör i budgetpropositionen bedömningen attStatskontoret genomfört omställningen till sin nya roll på ettbra sätt och att verket nu bör ha förutsättningar attytterligare utveckla sin kompetens inom ramen för denhuvudinriktning av verksamheten som tidigare lagts fast. Denstyrningsmodell som tillämpats bedömerregeringen har fungerat mindre bra och föreslår därför attkontoret ges ett ramanslag som basfinansiering av såvälbasuppgifter som uppdrag. Dialogen mellan måste emellertid utvecklas, anförs det. Ipropositionen anges inom vilka huvudområden som Statskontoret iförsta hand skall ge stöd i förändringsarbetet.Utskottet har inget att erinra mot vad som anförs ipropositionen och tillstyrker anslaget till Statskontoret. beträffande huvudman för den statligaförvaltningsrevisionenatt avslår motion1994/95:Fi406 yrkande 1,2. beträffande omedelbara förändringar av den statligarevisionenatt avslår motion1994/95:Fi406 yrkande 2,3. beträffande anslagatt med bifall tillproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt D 4dels till för /96under sjunde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på 257 157 000kr,dels godkänner inriktningen av de av regeringen förordadebesparingsåtgärderna inom ,4. beträffande myndigheters regelgivningatt avslår motion1994/95:Fi409,5. beträffande anslag till utvecklingsarbeteatt med bifall tillproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt D 5till Utvecklingsarbete för /96 under sjundehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,6. beträffande anslag till Statskontoretatt med bifall tillproposition 1994/95:100 bilaga 8 punkt D 6till Statskontoret för /96 under sjundehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på 86 010 000 kr.Stockholm den 6 april 1995På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), Per-OlaEriksson (c), (), (), SonjaRembo (m), (), (), LennartHedquist (m), (), (), JohanLönnroth (v), (), (),(), (), Per () och TuveSkånberg (kds).Särskilt yttrandeDen statliga revisionen (mom. 1 och 2), , och (alla m) anför:I motion Fi406 har vi angivit hur vi vill utveckla denstatliga revisionsverksamheten. En viktig utgångspunkt för osshar därvid bl.a. varit att effektivitetsrevisionen skallsammanföras i ett organ under . En sådan uppläggningöverensstämmer också med den som är vanlig i parlamentariskademokratier. När nu talmanskonferensen tillsätter dentidigare beslutade utredningen beträffande den statligarevisionen anser vi det viktigt att denna därför noga belyser defördelar det skulle ha att överföra RRV:s avdelning föreffektivitetsrevision till revisorer.I vår motion har vi vidare föreslagit vissa omedelbaraförändringar av den statliga revisionen i avvaktan på den nämndaöversynen.Utskottet har redovisat att flertalet av dessa förslagredan har börjat tillämpas, kommer att tillämpas eller ärmöjliga att tillämpa om intresse föreligger. Till det senare hörexempelvis att anordna "aktuell debatt" i i sambandmed framläggandet av en revisionsrapport av stort intresse. Denframtida utvecklingen kan få avgöra om vissa av de av ossframlagda förslagen bör formellt författningsregleras. Den avtalmanskonferensen tillsatta utredningen bör kunna överväga ävendetta.