bet · GI01NU23 · 1995-04-20 00:00:00 — Regler för godkända och auktoriserade revisorer 1994/95NU23ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1994/95:152 om regler för godkända ochauktoriserade revisorer,dels två motioner som väckts med anledning avpropositionen,dels en motion från allmänna motionstiden . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till nya regler förgodkända och auktoriserade revisorer. Detta innebär bl.a. enskärpning av kraven på utbildningstidens längd för att kunna fåauktorisation eller godkännande som revisor. För de godkändarevisorerna innebär det en anpassning till EG:s s.k.revisorsdirektiv. Genom den nya lagen sker även i övrigt enanpassning till på området. Regeringen har ipropositionen aviserat om att den skall överväga förändringaravseende antalet revisorskategorier och begränsningen av degodkända revisorernas behörighet att revidera stora företag.Utskottet delar regeringens uppfattning att statsmakterna påsikt bör uppställa kompetenskrav endast beträffande enrevisorskategori och förutsätter också att möjligheterna att tabort begränsningsregeln prövas.Utskottet tillstyrker vidare att prövningen av och tillsynenöver revisorerna även i fortsättningen skall ske i statlig regi.Därigenom tillgodoses kraven på bl.a. rättssäkerhet,konkurrensneutralitet och oberoende. Dessutom kommerrevisorsbranschens och det övriga näringslivets kompetens atttas till vara på ett bättre sätt än vad som ärfallet. I en reservation (m) förordas att tillsynen överrevisorerna skall ske helt eller delvis i privat regi, och detbegärs att regeringen skall återkomma med ett förslag i denriktningen.Slutligen tillstyrker utskottet att det inrättas en nymyndighet, , som skall ha hand omrevisorsfrågorna. Detta innebär att befattningmed dessa frågor upphör. I proposition 1994/95:152 föreslås att riksdagen1. antar regeringens förslag tilla) lag om revisorer,b) lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar,c) lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,d) lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),e) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),f) lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. ivissa företag,g) lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),h) lag om ändring i lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässigrådgivning i vissa fall, m.m.,i) lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),j) lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,k) lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer,l) lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag,m) lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220),n) lag om ändring i lagen (1994:2015) om ändring i lagen(1991:981) om värdepappersrörelse,2. till för /96 under tolftehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,3. under tredje huvudtitelns ramanslag Kommerskollegiumanvisar ett belopp som är lägre än vad somföreslagits i proposition 1994/95:100 bilaga 4.Lagförslagen -- utom såvitt avser 17 a § lagen (1971:289) omallmänna förvaltningsdomstolar och förslaget till lag om ändringi lagen (1994:2015) om ändring i lagen (1991:981) omvärdepappersrörelse -- har granskats av Lagrådet. De återges ibilaga 1. De motioner som väckts med anledning av propositionen ärföljande:1994/95:N13 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ett nytt system förtillsyn, auktorisation och godkännande av revisorer i enlighetmed vad som anförts i motionen.1994/95:N14 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kategori revisorer,2. hos regeringen begär förslag om ändring i aktiebolagslageni enlighet med vad som anförts i motionen,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lekmannarevisorer.Den motion från allmänna motionstiden sombehandlas här är1993/94:N287 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av en revisorskategori och om denteoretiska och praktiska grundutbildningens längd för revisorer,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anpassningen av svenska regler på detta område tillEU:s revisorsdirektiv (84/253/EEG),3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om företagens revisionskostnader,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bibehållandet av lekmannarevisorer. EG:s revisorsdirektivAv proposition 1994/95:152 framgår att förrevisorer finns i det åttonde bolagsdirektivet (84/253/EEG), dets.k. Detta direktiv syftar till attharmonisera kvalifikationskraven i fråga om de personer som ärbehöriga att genomföra lagstadgad revision av räkenskaper,såvitt sådan revision erfordras enligt gemenskapsrätten.Direktivet är tillämpligt på aktiebolag samt handels- ochkommanditbolag. De sistnämnda bolagsformerna omfattas endast ide fall samtliga obegränsat ansvariga delägare är företag medbegränsat delägaransvar.Direktivet föreskriver att en fysisk person får godkännas attutföra lagstadgad revision endast om han eller hon har genomgåtten teoretisk eller praktisk utbildning och har avlagt enstatligt organiserad eller godkänd yrkesexamen som är jämförbarmed slutexamen från universitet. En normalstudietid på heltid bedöms ligga inom direktivets krav. Den praktiskautbildningen skall vara minst tre år.I direktivet anges att medlemsstaterna skall säkerställa attrevisorn är oberoende och utför revisionen med yrkesmässigomsorg. Vidare stadgas att majoriteten av ägandet irevisionsbolag skall tillkomma personer eller bolag somuppfyller villkoren för godkännande som revisor.För att överväga den författningsreglering som behövs försådana revisorer som har särskild behörighet att utföralagstadgad revision tillkallades en särskild utredare (förrenäringsfrihetsombudsmannen ). I betänkandetRevisorerna och EG (SOU 1993:69) presenterade han förslag tillden reglering som erfordras för att uppfylla de villkor m.m. somställs i revisorsdirektivet. övervägde ävenformerna för prövning och tillsyn av revisorerna.Revisorns kompetensRegeringens förslag innebär att de två revisorskategorierna,godkända och auktoriserade revisorer, behålls tills vidare. Föratt bli godkänd revisor skall krävas utbildning och praktikmotsvarande den miniminivå som EG uppställer, dvs. tre årsutbildning och praktik. krävs två årsutbildning och praktik. För att bli auktoriserad revisorskall enligt förslaget krävas utbildning och fem årspraktik, vilket innebär krav på ytterligare ett halvt årsstudier jämfört med vad som krävs för att bliauktoriserad revisor. Vidare införs krav på att praktiken underde sista två åren skall avse extern revision av stora företag.Regeringen föreslår att de grundläggande reglerna omrevisorernas kompetens skall tas in i en ny lag om revisorer,som skall träda i kraft den 1 juli 1995.Enligt regeringens principiella uppfattning börkompetensprövningen kunna begränsas till att ange deminimikrav som skall ställas på en revisor som har rätt attutföra lagstadgad revision. Kompetenshöjningen i revisorskårentar , varför de två kategorierna bör vara kvar tillsvidare, anförs det. Frågan om prövningens omfattning bör tas upptill förnyade överväganden när erfarenheter vunnits av den nyaordningen, sägs det i propositionen.Enligt 10 kap. 3 § aktiebolagslagen (1975:1385) skall minst enav de revisorer som utses av bolagsstämman vara auktoriserad omtillgångarnas nettovärde överstiger 1 000 basbelopp (förnärvarande motsvarande ), antaletanställda överstiger 200 personer eller bolagets aktier ellerskuldebrev är noterade vid en börs eller auktoriseradmarknadsplats. Bestämmelsen innebär en viss begränsning av degodkända revisorernas behörighet att revidera större bolag.Enligt regeringen bör en viss justering göras avbehörighetsreglerna för de godkända revisorerna när de nyakompetensreglerna fått genomslag. Av propositionen framgår attregeringen avser att senare återkomma med ett konkret förslag idenna del.I motion 1993/94:N287 (s) -- som väcktes ochsom i stor utsträckning utgår från Revisorsutredningensbetänkande -- understryks betydelsen av att anpassningar görstill vad som gäller inom EU. Den teoretiska utbildningen böranpassas till , anser motionären.Skillnaderna i utbildningsnivå mellan auktoriserade och godkändarevisorer har blivit allt mindre, heter det vidare. Det finnsdärför knappast några motiv för att behålla två kategorier. Deträcker, enligt motionären, med en revisorskategori för allakvalificerade revisorer, och dessa bör uppfylla de teoretiskakrav som direktivet anger.Förslaget om två revisorskategorier leder till ökaderevisionskostnader för flertalet företag, hävdas det vidare imotionen. Detta beror på att de flesta studenter går den längreoch dyrare utbildningen och att konkurrensen mellanrevisorerna minskar på grund av att marknaden förrevisionsuppdrag är uppdelad. Med det sistnämnda avsesförhållandet att behörigheten för de godkända revisorerna attrevidera de ca 1 000 största bolagen är begränsad, medan deövriga ca 250 000 bolagen kan revideras av alla kvalificeraderevisorer. Motionären anser att denna begränsning bör slopas.I motion 1994/95:N14 (c) understryks att det är viktigt attfrågan om antalet revisorskategorier tas upp till ny prövning.Motionärerna delar regeringens uppfattning attkompetensprövningen kan begränsas till att ange de kravsom skall ställas på en revisor som har rätt att utföralagstadgad revision. Det kan då bli aktuellt med en kategori somuppfyller minimireglerna och att revisorsnäringen själv kanadministrera legitimering av mer kvalificerade revisorer.I motionen anförs också att en förändring bör göras avreglerna om behörighetsbegränsning för de godkända revisorerna.Alla revisorer som uppfyller krav för godkännande enligt EG:sregler bör kunna utföra revision utan begränsningar, ansermotionärerna. Godkända revisorer som uppfyller deutbildningskrav som föreslås i propositionen bör inte omfattasav begränsningsregeln. Denna bör dock gälla för övriga godkändarevisorer så länge de inte uppfyller utbildningskraven, sägs deti motionen.Enligt vad utskottet erfarit kan en förändring avbegränsningsregeln i aktiebolagslagen aktualiseras under detnärmaste året. En uppföljning avses först ske bl.a. averfarenheterna av den uppdelning som skedde vid årsskiftet1994/95 i publika och privata bolag.Införande av endast en revisorskategori kan däremot enligtuppgift dröja , främst för att kompetensen bland degodkända revisorerna måste höjas. De som är i färd med attutbilda sig till godkända revisorer uppfyller inte direktivetskrav när de examineras. Därför måste vissa övergångsåtgärdervidtas, t.ex. i form av påbyggnadskurser. Den som avslutar sinutbildning för att bli godkänd revisor efter den 1 januari 1997föreslås fram till få godkännas enligt äldrebestämmelser under förutsättning att vederbörande genomgåttkompletterande utbildning.Då det gäller antalet revisorskategorier anserutskottet i likhet med regeringen att statsmakterna på siktbör uppställa kompetenskrav endast beträffande en kategori avrevisorer. Samma uppfattning kommer till uttryck i de båda häraktuella motionerna. Eftersom anpassningen till EG:srevisorsdirektiv innebär en höjning av de krav som skalluppfyllas för att bli godkänd revisor, kommer det under enövergångstid att finnas godkända revisorer som inte når upp tillde nya kompetenskraven. Utskottet anser det därför vara enlämplig ordning att tills vidare låta kompetensprövningenomfatta två revisorskategorier. Utskottet utgår dock från attregeringen återkommer med förslag till förändringar, så snart denya kvalifikationskraven fått tillräckligt genomslag irevisorskåren. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag. Härigenom blir även motionerna 1993/94:N287 (s) och1994/95:N14 (c) i huvudsak tillgodosedda. De avstyrks därför inu berörda delar.Även i fråga om begränsningen av behörigheten för godkändarevisorer att revidera stora aktiebolag instämmer utskottet iregeringens bedömning, nämligen att de aktuella reglerna iaktiebolagslagen bör kunna omprövas inom en nära framtid.Regeringen har aviserat om att den skall återkomma med förslagtill ändring av begränsningsregeln. Utskottet förutsätter attdet i samband med översynen av aktiebolagslagen i denna delövervägs om behörighetsbegränsningen för de revisorer somuppfyller kraven i EG:s direktiv kan tas bort. Med det sagdablir motionerna 1993/94:N287 (s) och 1994/95:N14 (c) väsentligentillgodosedda även såvitt nu är i fråga och avstyrks därför avutskottet.LekmannarevisorerRevisorsutredningen föreslår att den möjlighet som finnsenligt bl.a. aktiebolagslagen och kommunallagen (1991:900) atttill revisorer även utse personer som inte är kvalificeraderevisorer skall slopas för de associationsformer som regleras avgemenskapsrätten.Av propositionen framgår att regeringen avser att låtaytterligare utreda lekmannarevisorernas roll och ställning ibolag, ekonomiska föreningar och stiftelser i förhållande tillde godkända och auktoriserade revisorerna. Det anförs vidare attfunktionen som lekmannarevisor, särskilt i kommunala bolag, ärviktig och bör värnas. Ändamålet med den verksamhet som utövasav lekmannarevisorerna bör tillgodoses även , sägsdet vidare i propositionen.I motion 1993/94:N287 (s) anförs att lekmannarevisorerna börbehållas. Motionären delar inte uppfattningatt det inte är förenligt med EG:s direktiv att halekmannarevisorer. Inget hindrar att sådana revisorer utses vidsidan av de kvalificerade revisorerna i aktiebolag ellerekonomiska föreningar, framhålls det i motionen; utredningen harbortsett från den vidare förvaltningsrevision somlekmannarevisorerna utför i såväl offentlig som kooperativverksamhet.Liknande synpunkter om lekmannarevisorerna kommer till uttrycki motion 1994/95:N14 (c). Där sägs att lekmannarevisorer harsamma uppgifter och ansvar som kvalificerade revisorer.Motionärerna delar regeringens åsikt att funktionen somlekmannarevisor är viktig och bör värnas.Enligt uppgift utreder en arbetsgrupp med företrädare förolika departement samt för frågan om lekmannarevisorernasställning. En departementspromemoria avses bli klar föresommaren 1995 och beräknas efter remissbehandling kunna liggatill grund för en proposition till nästa . Arbetsgruppenhar inriktningen att lägga ett förslag som gör attlekmannarevisorerna kan behållas.Utskottet anser att det är angeläget attlekmannarevisorernas ställning säkerställs och utgår från attregeringen lägger fram förslag med denna inriktning. Det saknasdärför anledning för att nu ta något initiativ ifrågan. De aktuella motionerna avstyrks i berörda delar.Statlig eller privat tillsynRegeringens förslag innebär att särskild behörighet att utföralagstadgad revision även i fortsättningen skall meddelas avstaten. Vidare föreslås att en ny myndighet med namnetRevisorsnämnden skall inrättas för den prövning och tillsyn somföljer av den nya revisorslagstiftningen. Kommerskollegiumsnuvarande arbete med tillsyn av revisorer föreslås därigenomupphöra. Nämnden skall finansieras med avgifter. Det ibudgetpropositionen föreslagna anslaget för ,vilket utskottet har tillstyrkt (bet. 1994/95:NU22),föreslås bli minskat med kollegiets kostnader förrevisorsverksamheten, ca 5 miljoner kronor.Enligt regeringens uppfattning överväger fördelarna med enstatlig myndighet för revisorstillsynen. Skälen för detta ärbl.a. att staten har ett stort intresse av kvalificerad revision, staten behöver besluta om rättsregler, staten behöver inflytande över och insyn itillsynsverksamheten, tillsynsverksamheten måste uppfylla krav på oberoende ochintegritet, statlig prövning tillgodoser krav på rättssäkerhet,konkurrensneutralitet och trovärdighet, revisorerna kan medverka i det statliga tillsynsarbetet, tillsynen innehåller myndighetsutövning.Tillsynsorganisationens främsta uppgift är enligt regeringenatt tillgodose det offentliga intresset av en revisorskår medhög standard. En modern tillsyn ställer nya krav på kompetens.Tillsynsorganet behöver ha en bättre framförhållning och en merinternationell utblick och vara mer aktiv än tidigare, anförsdet i propositionen. Regeringen har svårt att se direktaberöringspunkter mellan revisorsfrågorna och andra myndighetersfrågor, varför den föreslår att en ny myndighet skall inrättas.För verksamheten behövs ingående kunskaper om det praktiskarevisorsarbetet. Därför är det, enligt regeringen, befogat attrepresentanter för yrkeskåren bidrar med erfarenheter ochkunskaper. Regeringen föreslår att det inrättas en nämnd med nioledamöter, där ordföranden skall vara en oberoende person meddomarerfarenhet. I övrigt föreslås ingå två revisorer samtpersoner med erfarenhet från näringsliv, universitet,myndigheter eller som finansanalytiker eller investerare. skall knytas ett kansli med ett tiotal personer. Enligtregeringen är utgångspunkten att nämndens personal börrekryteras bland dem som arbetar medrevisorsfrågorna hos Kommerskollegium.I motion 1994/95:N13 (m) begärs att regeringen skall läggafram förslag till ett självreglerande, helt eller delvis privat,system för tillsyn, auktorisation och godkännande av revisorer.I motionen hänvisas till att Statskontoret i en rapport(1993:30) förordade att staten i första handborde pröva en ökad grad av självreglering när det gällertillsynen över revisorer. Vidare erinras om att den förraregeringen i proposition 1993/94:138 om Kommerskollegiumföreslog att en helt eller delvis privat lösning för tillsynenöver revisorer borde utredas vidare. Därvid anfördes som skälför en privat lösning att närheten till aktörerna borde kunnaöka både tillsynens effektivitet och möjligheterna att rekryterakvalificerade revisorer för tillsynen. Ett eget ansvar förtillsynen bedömdes ge anledning till en diskussion om moral ochetik inom revisorskåren. Vidare påpekades att de dubbla systemenmed tillsyn dels av staten, dels av revisorsorganisationernasjälva skulle undanröjas. Det konstaterades att även med ettprivat system måste staten besluta om rättsregler och ha ettinflytande över tillsynen.Motionärerna anser att dessa skäl alltjämt är giltiga. Demenar att stiftelseformen är en lämplig verksamhetsform för enhelt eller delvis privat tillsynslösning. I motionen föreslåsatt skall ha fortsatt ansvar förrevisorstillsynen till dess att en utredning gjorts av hur enprivat lösning kan utformas.Vid behandlingen av nyssnämnda proposition omKommerskollegiums omvandling till en renodlat handelspolitiskmyndighet väcktes en motion (s), där det förordades atttillsynen över revisorerna skulle vara kvar i statlig regi. Isitt betänkande (bet. 1993/94:NU20) konstaterade utskottet atttillsynen legat hos . Även om denfungerat bra under den tiden fann utskottet det naturligt attpröva om tillsynen kunde utövas på något annat sätt. Det låg dånära till hands att undersöka en privat lösning. Först när detpresenterats ett förslag om den framtida tillsynen fanns det,enligt utskottet, anledning att ta ställning till om en privateller en statlig tillsyn är att föredra.Riksdagen beslutade emellertid att bifalla en reservation (s),med instämmande i en meningsyttring (v). Där förordades attstaten även fortsättningsvis skall svara för auktorisation ochgodkännande av samt tillsyn över revisorer. Som skäl för dennaståndpunkt anfördes att staten ställer krav på kvalificeraderevisorer i vissa företag. Det var ett skäl till att tillsynenförstatligades , och det gäller alltjämt, anfördes det.Vidare framhölls att statens intresse av en kvalificeradrevision har ökat bl.a. på grund av utvecklingen av denekonomiska brottsligheten. Dessutom betonades attKommerskollegium har skött tillsynen på ett förtjänstfullt sätt.Härutöver påpekades att staten även måste besluta omrättsregler samt ha inflytande över och insyn itillsynsverksamheten. Slutligen framhölls, i reservationen, attkraven på konkurrensneutralitet, rättssäkerhet och oberoendeuppfylls genom statlig tillsyn men är svåra att tillgodose meden privat lösning.Utskottet anser att den utformning som getts åt denstatliga tillsynen över revisorerna väl tillgodoser kraven påbl.a. rättssäkerhet, konkurrensneutralitet och oberoende.Förslaget om sammansättning innebär vidare attrevisorsbranschens och det övriga näringslivets kompetens kommeratt tillvaratas på ett bättre sätt än vad som ärfallet. Med hänvisning till vad som anförts tillstyrkerutskottet att prövningen av och tillsynen över revisorerna skallske i statlig regi och avstyrker därmed motion 1994/95:N13 (m).Utskottet tillstyrker regeringens förslag angående inrättandeav och minskning av anslaget tillKommerskollegium. Även övriga förslag i propositionen tillstyrksav utskottet.Utskottet föreslår dessutom en korrigering av ett fel i lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar. Felet uppkom i samband medriksdagsbeslut . Genom att samordning inte skeddeav förslag rörande samma paragraf i två olika propositioner fick15 kap. 6 § i nämnda lag inte den avsedda lydelsen. Innebördenav den justering som föreslås är att beslut av Patent- ochregistreringsverket att avregistrera icke behörigaställföreträdare skall överklagas till allmänförvaltningsdomstol och inte till regeringen. beträffande antalet revisorskategorieratt avslår motionerna 1993/94:N287 yrkandena 1 och2, det sistnämnda i denna del, och 1994/95:N14 yrkande 1,2. beträffande behörigheten för godkända revisoreratt avslår motionerna 1993/94:N287 yrkandena 2 och3, det förstnämnda i denna del, och 1994/95:N14 yrkande 2,3. beträffande lekmannarevisoreratt avslår motionerna 1993/94:N287 yrkande 4 och1994/95:N14 yrkande 3,4. beträffande statlig eller privat tillsynatt avslår motion 1994/95:N13,res. (m)5. beträffande lagförslagenatt antar de i proposition 1994/95:152 framlagdaförslagen tilla) lag om revisorer,b) lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar,c) lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,d) lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),e) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),f) lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. ivissa företag,g) lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),h) lag om ändring i lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässigrådgivning i vissa fall, m.m.,i) lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),j) lag om ändring lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,dock att även 15 kap. 6 § ändras och erhåller lydelse enligtUtskottets förslag i bilaga 2 och att ingressen ändras påsätt som föranleds härav,k) lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer,l) lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag,m) lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220),n) lag om ändring i lagen (1994:2015) om ändring i lagen(1991:981) om värdepappersrörelse,6. beträffande Revisorsnämndatt med bifall till proposition 1994/95:152 moment 2till för /96 under tolftehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,7. beträffande Kommerskollegiumatt med bifall till proposition 1994/95:152 moment 3till för /96 under tredjehuvudtiteln -- med ändring av vad utskottet tidigare föreslagit(bet. 1994/95:NU22) -- anvisar ett med nedräknatramanslag på 56 025 000 kr.Stockholm den 20 april 1995På näringsutskottets vägnarChrister EirefeltI beslutet har deltagit: (), BoFinnkvist (s), (), (), MikaelOdenberg (m), (), (), ChrisHeister (m), (), (), (), (), (), (),() och (). Statlig eller privat tillsyn (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "motion1994/95:N13 (m)" bort ha följande lydelse:Det är enligt utskottets uppfattning viktigt att säkerställaatt prövningen av och tillsynen över revisorerna präglas av högkompetens och god kunskap om de villkor som de revideradeföretagen och revisorerna verkar under. Utskottet anser attdetta bäst kan uppnås genom att tillsynen sker helt eller delvisi privat regi. Det bör noteras att en sådan lösning är heltförenlig med EG:s revisorsdirektiv och förekommer i fleraländer. De statliga intressen som finns på detta område kantillgodoses genom regler bl.a. om revisorernas kompetens och omhur tillsynen bör bedrivas.