bet · GI01UbU10 · 1995-03-23 00:00:00 — Utskottet avstyrkersåledes motionerna 1994/95:Ub315 yrkande 17, 1994/95:Ub322och 1994/95:Ub360.Regeringen framhåller att det ankommer på attgenom fortbildning stödja skolans utveckling i riktning mot denationella mål som staten lagt fast i skollag, läroplaner ochkursplaner. Ansvaret för att skolans personal får adekvat ochplanerad kompetensutveckling är dock helt och hållet kommunalt.I utvecklingsplanen för skolväsendet (regeringens skrivelse1993/94:183) betonades att en förutsättning för statensengagemang är att fortbildningen ses som en del i denutvecklingsstrategi som fastställs för den enskilda skolan. Avstatsfinansiella skäl föreslås att anslaget minskas med 19,5miljoner kronor, vilket innebär att merparten av de särskildamedel som avsatts för ledarskapsutveckling dras in. Regeringenföreslår att till Fortbildning m.m. anvisar ettreservationsanslag på 126 571 000 kr.I två motioner, 1994/95:Ub319 (c) och 1994/95:Ub334 (s),framförs att i skolan() bör tillföras egna medel från förevarande anslag för attanordna personalutveckling för skolans personal inom detspecialpedagogiska område där verkar. I den först nämndamotionen har ifrågavarande anslagsbehov beräknats till ca 1miljon kronor.Utskottet anser det angeläget att de statliga medlen förfortbildning inom skolområdet är samlade under ett anslag. Detär viktigt med en enhetlig syn från statens sida när det gällerprioriteringar av angelägna fortbildningsbehov. Utskottet utgårfrån att de båda myndigheterna samarbetar, t.ex. när det gällervilka områden som skall prioriteras inom den tillgängliga ramenför nationella fortbildningsmedel. Utskottet vill i dettasammanhang också hänvisa till den översyn som pågår inomUtbildningsdepartementet av myndighetsstrukturen påskolområdet.Med det anförda föreslår utskottet att i enlighetmed regeringens förslag till anslagsbelopp, med avslag påmotionerna 1994/95:Ub319 och 1994/95:Ub334, till Fortbildningm.m. anvisar ett reservationsanslag på 126 571 000 kr.11. Genomförande av skolreformerAnslaget skall användas för information och fortbildning omnya läroplaner och betygssystem för skolväsendet. disponerar medel för nationella insatser. Härutöverfinns medel till regeringens disposition. Anslaget skall vidareanvändas för insatser i samband med införandet av den nyagymnasieskolan.Regeringen framhåller att arbetet med att informera om de nyaläroplanerna, kursplanerna och betygssystemen pågår underinnevarande budgetår och till viss del beräknas fortsätta ävennästa budgetår. Med hänsyn till det statsfinansiella läget ochtill den information och fortbildning som redan skett samt tillatt de nya programmen i gymnasieskolan till stor del är underinförande föreslår regeringen en viss minskning avanslaget. Utskottet föreslår att , som regeringenbegärt, till Genomförande av skolreformer anvisar ettreservationsanslag på 156 277 000 kr.I motion 1994/95:Ub906 (m) yrkande 18 föreslås att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ytterligarebesparingar kan göras på anslaget budgetåret 1998.Motionärerna framhåller att arbetet med att informera om de nyaläroplanerna m.m. pågår /95. Därefter beräknas störredelen av implementeringen vara genomförd. Anslaget kan minskasmed ytterligare år 1998.Enligt utskottets mening finns det inte anledning förriksdagen att föregripa den budgetberedning somregeringskansliet kommer att göra . Utskottetavstyrker därför motion 1994/95:Ub906 yrkande 18.12. Särskilda insatser på skolområdetUr anslaget betalas kostnader enligt förordningen (1991:931)om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. Detgäller insatser av regional art som kommunerna gör för elevermed handikapp eller andra särskilda behov i ellergymnasieskolan, elever med flera handikapp i särskolan ochelever i som får särskild undervisning på sjukhuseller motsvarande. Under anslaget beräknas också medel förtilläggsbidrag till , , ochUmeå kommuner för den riksrekryterande gymnasieutbildningen försvårt rörelsehindrade samt medel till kommun för denriksrekryterande gymnasieutbildningen för döva ochhörselskadade. Ur anslaget bekostas också statsbidrag tillSödermanlands, och läns landsting för vissriksrekryterande utbildning för utvecklingsstörda elever.Regeringen har under detta anslag föreslagit en ändring avbestämmelserna i skollagen om rätt till Rh-anpassad utbildningi gymnasieskolan. Regeringen har också lagt fram förslag tillandra ändringar i skollagen i inledningen till littera A. Bl.a.har förslag lagts fram om ändring i gymnasieskolans timplaner.Under detta anslag har regeringen samlat samtliga förslag tilländringar i skollagen och föreslagit att skall antaett inom upprättat förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100). Utskottet har behandlatförslaget till skollagsändringar i sitt betänkande1994/95:UbU9.Regeringen föreslår att till Särskilda insatser påskolområdet anvisar ett förslagsanslag på 358 003 000 kr.I motion 1994/95:Ub358 (kds) yrkande 2 delvis hemställs attriksdagen avslår regeringens förslag att minska den minstagaranterade undervisningstiden i gymnasieskolan och tillanslaget Särskilda insatser på skolområdet för budgetåret1995/96 anvisar utöver regeringens förslag.Utskottet har som nämnts ovan redan behandlat regeringensförslag till skollagsändringar (bet. 1994/95:UbU9). Utskottethar därvid delvis behandlat motion 1994/95:Ub358 yrkande 2 ochavstyrkt bifall till den. Utskottet avstyrker motionen även inu förevarande del. Utskottet vill därutöver framhålla attregeringen i budgetpropositionen redovisat de förändringar somförslagen på skolområdet medför, när det gäller den statligaersättningen till kommunerna . En minskningav den garanterade undervisningstiden i gymnasieskolan harkostnadsberäknats till I propositionen harangivits att de tekniska frågorna behandlas avFinansdepartementet, som avser att återkomma till dessa vidsenare tillfälle. Utskottet har inhämtat att förändringarnaavseende det kommunala utjämningsbidraget kommer att behandlasi kompletteringspropositionen.Utskottet föreslår att, med bifall till regeringensförslag och med avslag på motion 1994/95:Ub358 yrkande 2delvis, till Särskilda insatser på skolområdet anvisa358 003 000 kr.13. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet m.m.Från anslaget utbetalas särskilt verksamhetsstöd till bl.a.vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar, bidrag tillkostnader för gymnasiala utbildningar som övervägs attöverföras till annan utbildningsform samt bidrag till kostnaderför IB-utbildning, m.m.Innevarande budgetår har från anslaget utbetalats särskiltstatsbidrag till kommuner och landsting för särskildautbildningsinsatser i gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen (komvux).Regeringen konstaterar att verksamheten medsysselsättningsskapande åtgärder i gymnasieskolan och komvuxverkar ha avsedd effekt. Den fortsatt höga arbetslösheten blandungdomar är särskilt allvarlig. Omvandlingen av gymnasieskolantill att genomgående omfatta treåriga program är snartgenomförd. Innevarande läsår kommer emellertid ett antal eleveratt lämna gymnasieskolan från tvååriga linjer. Det är likaviktigt, anför regeringen, för denna årskull som för tidigareårskullar att få den fördjupning och breddning som ett tredjegymnasieår ger. Det finns också många något äldre ungdomar sominte gått ett tredje gymnasieår. För deras del finns det enligtregeringen anledning att erbjuda ett tredje år anordnat inomkomvux. Vad beträffar övrig komvuxutbildning bör enligtregeringen som språk, svenska såväl som främmandespråk, och naturvetenskapliga och tekniska ämnen prioriteras.Den ökning av komvux som genomfördes börockså fullföljas.För att öka andelen naturvetenskapligt/tekniskt utbildadepersoner finns inom högskolan det s.k. basåret som gerbehörighet för naturvetenskapliga och tekniska studier ihögskolan. Hittillsvarande satsning inom högskolan börbehållas, enligt regeringen, men en utvidgning av verksamhetenmed basår bör förläggas till komvux, så att den geografiskaspridningen kan förbättras.Regeringen har beräknat medel under detta anslag för dels16 000 platser för ett tredje gymnasieår i gymnasieskolan,dels 17 000 platser inom komvux för utbildningar motsvarandeett tredje gymnasieår och 24 000 platser för övrig gymnasialkomvux och dels slutligen 1 500 basårsplatser inom komvux.Sammanlagt har regeringen under anslaget beräknat1 för dessa utbildningsåtgärder. För attuppnå flexibilitet bör kunna göra omfördelningarmellan utbildningsplatserna i gymnasieskolan och inom komvux,framhåller regeringen.I motionerna 1994/95:Ub901 (m) yrkande 15 delvis ochyrkande 26 och 1994/95:Ub906 (m) yrkandena 1 och 2 avstyrksregeringens förslag vad avser 1 500 basårsplatser inom komvuxoch 24 000 extra platser för gymnasial komvuxutbildning. I densist nämnda motionen har därvid beräknats ett i förhållandetill regeringens förslag minskat anslag på sammanlagt 561miljoner kronor. I den först nämnda motionen framhålls attkomvux är ett bra utbildningsalternativ för många. Syftet mednya platser är att de skall tillkomma utöver det ordinariekomvuxutbudet, inte att de skall underlätta en minskning avkommunens åtagande. Vad gäller basårsplatserna framhållermotionärerna att det är tveksamt att lägga ansvaret för basåretpå två huvudmän. Komvux kan inte heller erbjuda den garanteradeplats vid högskolan som basåret givit. Vad gäller dengeografiska spridningen framhålls att högskolorna redan kanköpa basårsutbildning från olika håll. I motion 1994/95:Ub906yrkande 4 föreslås att skall besluta att underlittera A anslå till platser förkvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning.Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av attutbildningsåtgärder används i så stor omfattning som det ärmöjligt för att bekämpa arbetslösheten. Särskilt viktigt är detnaturligtvis att i detta läge använda utbildningsåtgärder föratt ge ungdomar en möjlighet till kompetenshöjning. När detgäller de av regeringen föreslagna 24 000 extra platserna ikomvux vill utskottet understryka det grundansvar kommunernahar för att tillgodose behoven av vuxenutbildning. Utskottetvill i likhet med regeringen och motionärerna markera att destatliga bidragen skall användas för utbildningsplatser utöverdet ordinarie utbudet inom komvux.Beträffande regeringens förslag att även förlägga s.k.basårsplatser inom komvux delar utskottet regeringens bedömningatt utökningen av dessa platser med 1 500 bör kunna göras inomkomvux. Därigenom kan som regeringen framhåller en bättregeografisk spridning åstadkommas. Utskottet finner detangeläget att framhålla att basårsutbildning oberoende av omden anordnas av högskolan eller komvux skall ges samma innehålloch samma behörighet till naturvetenskapliga/tekniska studier.Utskottet förutsätter att en nära samverkan mellan komvux ochuniversiteten och högskolorna etableras vad gäller dennautbildning. Utskottet utgår därvid från att möjligheternaövervägs att erbjuda eleverna som genomgår utbildningen i denkommunala vuxenutbildningens regi garanti till en plats vidhögskoleutbildning, motsvarande den ordning som tillämpas viduniversitet och högskolor.Utskottet vill när det gäller förslaget i motion1994/95:Ub906 yrkande 4 att anslå tillkvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning framhålla attutredningen som har att se över frågan om ifrågavarandeutbildning kommer att lämna sina förslag tillUtbildningsdepartementet först . Utskottetfinner det rimligt att i sedvanlig ordningges möjlighet att först bereda frågan, innan tarställning i frågan.Med det anförda tillstyrker utskottet att , medavslag på motionerna 1994/95:Ub901 yrkandena 15 delvis och 26samt 1994/95:Ub906 yrkandena 1, 2 och 4, anvisar det avregeringen begärda beloppet till förslagsanslaget Bidrag tillviss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. på1 644 605 000 kr.I motion 1994/95:Ub624 (fp) yrkandena 12 och 14 anförs attsamtliga platser på basåret bör förläggas till komvux ochsåledes att basårsplatserna vid högskolan bör flyttas tillkomvux. All basårsutbildning bör genomföras inom komvux,eftersom den är en komplettering av gymnasieutbildningen. Imotionen framhålls också att garantin att få en plats vidtekniska högskolan för dem som genomfört basåret bör finnaskvar.Utskottet vill hänvisa till vad utskottet i det föregåendehar anfört om basårsplatserna och nära samverkan mellan komvuxoch universitet och högskolor. Enligt utskottets mening kan detur elevernas synvinkel vara en fördel att utbildningen erbjudsav två olika anordnare. Tillgängligheten blir större och därmedmöjligheterna för eleverna att genomföra sådan utbildning. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1994/95:Ub624yrkandena 12 och 14.I motion 1994/95:Ub318 (c, s) anförs att ett ekologisktbasår med inriktning mot ekologi och kretslopp bör inrättasvid naturbruksgymnasier. Ett sådant basår skall enligtmotionärerna leda till vidare studier i högskolan eller geyrkesutbildning. Av de i propositionen föreslagnabasårsplatserna bör 200 avsättas för ett ekologiskt basår.Utskottet anser det väsentligt att andelen högskolestuderandeökas inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Denbasårsutbildning som finns inom högskolan och som ipropositionen föreslås kunna anordnas även inom komvux syftartill att ge behörighet för sådana studier. Utskottet är inteberett att tillmötesgå motionärerna och avsätta basårsplatserför ett ekologiskt basår. Utskottet avstyrker således motion1994/95:Ub318.I motionerna 1994/95:Ub901 (m) yrkande 17 och 1994/95:A215(m) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att medel böranslås till utbildningscheckar. Utbildningscheck kanutnyttjas av den enskilde för köp av utbildning hos denutbildningsanordnare denne har störst förtroende för. Flerautbildningsanordnare får härigenom också möjlighet attkonkurrera om att erbjuda goda utbildningar.Enligt 11 kap. 6 § skollagen kan kommuner och landstinguppdra åt andra att anordna komvux. Utskottet konstaterar attdet redan finns möjlighet att för utbildning inom komvux läggaut undervisning på andra anordnare. Detta görs också i mångakommuner. Utskottet vill erinra om att medel förutbildningscheckar är anvisade under innevarande budgetår.Enligt vad utskottet erfarit har medlen inte utnyttjats fulltut. har innevarande budgetår kunnat omfördela medelfrån utbildningscheckar till komvux. Utskottet avstyrkermotionerna 1994/95:Ub901 yrkande 17 och 1994/95:A215 yrkande13.Enligt motion 1994/95:Ub905 (mp) yrkande 34 bör en stor delav utbildningsinsatserna med anledning av den högaarbetslösheten inriktas på miljöfrågor, miljöteknik,ekologiskt jordbruk, miljöanpassad energiproduktion etc.Utskottet delar de prioriteringar som regeringen harredovisat i propositionen avseende utbildningsinsatser medanledning av arbetslösheten. Utskottet är således inte berettatt tillstyrka den inriktning som förordas i motion1994/95:Ub905 yrkande 34.I motion 1994/95:A415 (kds) yrkande 1 framhålls attarbetsmarknadsåtgärder skall riktas mer till utbildning -- ochdå inte minst till de grupper som är lågutbildade -- föratt nödvändig kompetens skall finnas när ekonomin växer.Särskilda utbildningsprogram bör riktas till den storagrupp som saknar gymnasiekompetens. Komvux är en viktig faktori detta och den verksamheten bör därför utvecklas ytterligare.Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till den omfattandesatsning som regeringen föreslår i propositionen vad avserextra utbildningsplatser inom komvux med anledning avarbetslösheten. Som utskottet tidigare redovisat föreslårregeringen 17 000 platser avseende utbildning motsvarande etttredje gymnasieår för vuxna och 24 000 platser för övrigkomvuxutbildning. Med det anförda avstyrker utskottet motion1994/95:A415 yrkande 1.14. SameskolorUtbildningen vid sameskolan har som övergripande mål att gesamers barn en utbildning med samisk inriktning som i övrigtmotsvarar utbildningen t.o.m. årskurs 6 i . Vidsameskolan sker undervisning på svenska och samiska. Ämnetsamiska förekommer i samtliga årskurser. Sameskolorna leds aven styrelse, vars kansli är förlagt till . Verksamhetenregleras i skollagen (1985:1100) och i sameskolförordningen(1967:216). Från anslaget utgår även bidrag till Samernasfolkhögskola.Regeringen beräknar under anslaget Sameskolor ettramanslag på . Utskottet föreslår att detbegärda beloppet anvisas av riksdagen.15. Specialskolor m.m.Utbildningen vid specialskolan har som övergripande mål attge barn och ungdomar med synskada, dövhet, hörselskada ellertalskada en till varje elevs förutsättningar anpassadutbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildningsom ges i grundskolan.Verksamheten regleras i skollagen (1985:1100), ispecialskolförordningen (1965:478) samt i förordningen(1988:1384) med instruktion för Tomtebodaskolans resurscenter.För verksamheten gäller även förordningen (SKOLFS 1991:37) omutveckling av verksamheten vid specialskolan m.m. ochförordningen (SKOLFS 1994:16) om ersättning för elever ispecialskolan och sameskolan.Regeringen beräknar under anslaget Specialskolor m.m. ettramanslag på för nästa budgetår. Utskottetföreslår att det begärda beloppet anvisas av riksdagen.16. Statens skolor för vuxnaDe grundläggande bestämmelserna om statens skolor för vuxna(SSV) finns i lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna ochförordningen (1992:601) om statens skolor för vuxna.Det övergripande målet för SSV är att komplettera denkommunala vuxenutbildningen genom att erbjuda utbildning av ihuvudsak samma slag i form av distansutbildning.Anslagen till SSV tillförs inkomster vid uppdragsutbildningenligt förordningen (1986:64) om uppdragsutbildning vid statensskolor för vuxna samt avgifter för studiematerial och andrahjälpmedel samt ansökningsavgifter enligt 6 § andra stycket och7 § lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna.I motion 1994/95:Ub337 (s) begärs ett tillkännagivande frånriksdagen om Statens skola för vuxna i (SSVH) somstatligt distanscentrum. SSVH bör, framförs det i motionen,få utveckla distansutbildningsområdet. Man bör bygga vidare påden kompetens som redan finns vid SSVH. SSVH bör somdistanscentrum ges förutsättningar för att ta ansvaret för desvenska utlandsskolorna.Regeringen har i propositionen (s. 100) meddelat sin avsiktatt tillsätta en kommitté med uppgift att finna olika metoderför distansutbildning samt bedriva försöksverksamhet. skall vara att finna en samlad strategi fördistansutbildning i landet inom högskoleområdet ochvuxenutbildning i övrigt. Möjligheterna bör också prövas, sägsdet i propositionen, att skapa förutsättningar för "ett öppetsvenskt folkuniversitet" med ett brett utbildningsutbud som nårmånga människor. Utskottet finner inte anledning att föregripadet beredningsarbete som kommer att ske inomdistansutbildningsområdet och avstyrker således motion1994/95:Ub337.Beträffande det av regeringen begärda anslagsbeloppet underanslaget till för vuxna i Härnösandtillstyrker utskottet att anvisar ett ramanslag på30 380 000 kr.Utskottet har ej heller något att invända mot den ipropositionen redovisade medelsberäkningen under anslagettill för vuxna i och föreslåratt med bifall till regeringens förslag anvisar ettramanslag på 27 718 000 kr.17. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m.Från anslaget utbetalas statsbidrag enligt förordningen(1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenskabarn och ungdomar. Statsbidrag lämnas till huvudmannen för ensvensk utlandsskola, distansundervisning, kompletterande svenskundervisning och svensk undervisning vid utländsk skola(internationell skola).Bidrag lämnas även till har träffats mellanFinland, och om samarbete påutlandsundervisningens område (ändrad ).Regeringen tar i propositionen upp Europaskolorna.Europaskolorna är offentliga institutioner för utbildning förbarn till EU-tjänstemän. De kontrolleras gemensamt avregeringarna i medlemsländerna. har nio sådana skolorinrättats i olika medlemsländer. Skolornas ändamål är att barntill EU:s tjänstemän skall utbildas tillsammans. I mån av platskan även andra barn tas in mot en avgift.Skolorna har en gemensam läroplan och avslutas med TheEuropean baccalaureate (EB-examen). Undervisningen skall ske pånågot av medlemsländernas språk och kan i vissa ämnen ske isammansatta klasser med elever från olika länder. På orter därdet finns många EU-anställda från samma land bildarmedlemslandet en egen sektion och anställer då egna lärare.Regeringen anser att bör utnyttja den möjlighet somEuropaskolorna erbjuder till skolgång för EU-tjänstemäns barnoch kommer att lämna in en ansökan härom. En svensksektion bör enligt regeringen bildas i för primaryschool (6--) /96. Därefter bör en successivuppbyggnad ske. /97 kan det även bli aktuellt meden svensk sektion i Luxemburg.Enligt regeringen finns ingen uppgift om hurmånga lärare som kommer att behöva anställas nästa läsår.Dessutom kan vid uppbyggandet av en svensk sektion vissa medelbehövas för utrustning m.m. Regeringen har därför under dettaanslag beräknat för de kostnader som bl.a.kan uppstå om svensk sektion bildas. Regeringen avser attsenare återkomma till såvitt gäller frågan omgodkännande av konvention om Europaskolorna(Convention defining the Statute of Schools).Utskottet har inget att invända mot medelsberäkningen ochföreslår att med bifall till regeringens förslag tillBidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. anvisar ettförslagsanslag på 125 916 000 kr.18. Bidrag till driften av fristående skolorFrån anslaget lämnas statsbidrag till driften av friståendeskolor i följande fall, nämligen internationella skolor,kompletterande skolor, fristående särskolor ochriksinternatskolor. Vidare utgår särskilt statsbidrag tillkostnader för undervisningsinsatser vid Sundsgården, Ekerö.I två motioner, 1994/95:Ub305 (m) och 1994/95:Ub382 (s),begärs ett tillkännagivande om högskoleutbildning vidStenebyskolan. är en friståendekompletterande skola med utbildningar inom områdena textil,möbel och smide. utbildningar bör enligtmotionärerna vara "översättningsbara" internationellt, ochdetta förutsätter att utbildningen definieras somhögskoleutbildning. Stiftelsen vill finna någonform av knytning till och Högskolan fördesign och konsthantverk (HDK) för skolans yrkesinriktadeutbildningar. Utbildningarna skulle klassas somhögskoleutbildningar och leda till kandidatexamen. HDK skulleansvara för examination.Utskottet erinrar om att det ankommer på respektiveuniversitet och högskola att avgöra om förläggning avhögskoleutbildning. Det är således sombeslutar om en eventuell förläggning av utbildning tillStenebyskolan. Enligt förordning med instruktion förKanslersämbetet (1993:886) har kanslersämbetet bl.a. tilluppgift att pröva förutsättningarna för universitets ochhögskolors rätt att utfärda examina på olika nivåer. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna 1994/95:Ub305 och1994/95:Ub382.Regeringen föreslår att totalramen förstatsbidragsgrundande årselevplatser vid friståendekompletterande skolor, internationella skolor övergrundskolenivå och riksinternatskolor fastställs till 3 428för /96. Regeringen begär ettbemyndigande av att få utöka den fastställdaramen, om det visar sig att viss utbildning inomgymnasieskolans tidigare s.k. lilla ram i fortsättningen börorganiseras i form av fristående kompletterande skola.Utskottet anser att bör godkänna förslaget om antalbidragsgrundande årselevplatser vid angivna skolor samt lämnabegärt bemyndigande att utöka ramen.Beträffande anslagsbeloppet föreslår regeringen attriksdagen till Bidrag till driften av fristående skolor anvisarett förslagsanslag på 274 625 000 kr.I motion 1994/95:Ub906 (m) yrkande 3 hemställs att riksdagenbeslutar att under anslaget Bidrag till driften av friståendeskolor anvisa ett i förhållande till regeringens förslag ökatanslag med avseende statsbidrag tillriksinternatskolor. I motionen framhålls att Lundsbergsskola bör ges bidrag för sin internatverksamhet /96enligt reglerna för riksinternaten. Frågan om Lundsbergs skolatas upp även i motion 1994/95:Ub352 (s).