bet · GJ01BoU1 · 1995-11-09 00:00:00 — En sådan förklaring förutsätter att byggnadenär synnerligen märklig genom sitt kulturhistoriska värde eller att den ingåri ett kulturhistoriskt synnerligen märkligt bebyggelseområde. Rätt till er-sättning föreligger bl.a. om de skyddsföreskrifter som medde-lat innebär att pågående markanvändning avsevärt försvåras inom berörddel av fastigheten. Proposition 1994/95:230 jämte motionerAllmänt om propositionen m.m.Propositionen, som huvudsakligen bygger på Plan- och byggutredningensandra delbetänkande Miljö och fysisk planering (SOU 1994:36), innehållerförslag som i främsta rummet syftar till att miljöhänsynen skall ökas.Enligt regeringen bör den fysiska planeringen ses som en integrerad del ien samlad miljöpolitik som också skall omfatta natur- och kulturvärden.Förslagen utgår från att översiktsplaneringen skall användas som ett in-strument för att höja ambitionsnivån. Kraven på planeringen föreslås ut-vidgade men omfattar också att en del av de nu gällande bestämmelsernatydliggörs. Ett ökat medborgarinflytande ses också som en väg att stärkavärnet om miljön. Förutom förändringar av reglerna om översiktsplane-ringen innehåller propositionen förslag bl.a. om en ökad användning avmiljökonsekvensbeskrivningar, ett i det närmaste obligatoriskt program-skede vid antagande av detaljplan och införande av rivningsplaner samtvissa överväganden i tillgänglighetsfrågor.De ökade anspråk som ställs på den översiktliga planeringen bör enligtregeringens bedömning kunna rymmas inom ramen för oförändrade resur-ser. Det förutsätter dock en utveckling av arbetsmetoderna. Regeringenutgår från att kommunerna kan påräkna stöd från länsstyrelserna och be-rörda centrala myndigheter. Förslagen som syftar till att bättre än i dagvärna parker och grönområden i våra tätorter samt värdefulla byggnaderoch bebyggelsemiljöer beräknas inte leda till några kostnadsökningar. Deutökade kraven på program och samråd bedöms i vissa enstaka fall kunnaleda till ett visst merarbete och därmed ökade kostnader. Detta måste dockvägas mot de vinster som kan göras genom att det sannolikt blir färreöverklaganden och därmed mindre risk för förseningar.Flera motioner behandlar frågor om lagförslagens tydlighet och konse-kvenser.Motionärerna bakom motion 1994/95:Bo13 (m) yrkande 2 anser att re-geringens förslag är otydligt formulerade och att deras konsekvenser måsteklargöras. De instämmer med ett flertal remissinstanser som gjort an-märkningar om detta och yrkar att därför bör uppdra åt regering-en att se över propositionen i dessa delar och därefter återkomma medförslag vars innebörd är klargjord och tydligt formulerad. I nämnda motionyrkandena 3 och 4 föreslås att hos regeringen skall begära enanalys av de konsekvenser förslagen får för kommunernas och de enskildahushållens ekonomi. Bakgrunden till motionärernas förslag är kommuner-nas ansträngda ekonomiska läge och boendekostnadernas stora betydelseför hushållen.Utskottet noterar att regeringen vad gäller vissa frågor som behandlatsav Plan- och byggutredningen beslutat att vidare beredning skall ske, bl.a.för att utreda konsekvenserna. Det gäller frågorna om tillgänglighet ochvissa ersättningsbestämmelser. Utskottet delar inte motionärernas uppfatt-ning att de av regeringen framlagda förslagen är otydligt formulerade elleratt det finns behov av att, utöver den konsekvensbedömning regeringengjort, utreda förslagens konsekvenser vidare. Det finns därför inte skäl atttillmötesgå förslagen i motion 1994/95:Bo13 (m) yrkandena 2-4 om för-tydliganden och analyser. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.I 1 kap. 1 § PBL anges att lagens bestämmelser bl.a. syftar till att främja"en långsiktigt hållbar livsmiljö". I motionerna 1994/95:Bo12 (v) yrkande2 och 1994/95:Bo16 (mp) yrkande 1 föreslås att detta begrepp skall bytasut mot "ett ekologiskt hållbart samhälle" för att undanröja tvivel om be-stämmelsens innebörd.Det nu aktualiserade lagrummet föreslås inte ändrat av regeringen. Lag-rummets lydelse i nu aktuell del har sitt ursprung i en lagändring från år1993 då ett tillägg avseende de syften PBL skall tillgodose gjordes medorden "en god och långsiktigt hållbar livsmiljö" (prop. 1992/93:180).Genom PBL:s koppling till NRL har klargjorts att marken, vattnet och denfysiska miljön i övrigt skall användas så att en från ekologisk, social ochsamhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning främjas. Den nugällande bestämmelsen om detta återfinns i 2 kap. 2 § PBL. Genom pro-positionens förslag om att bestämmelsen skall flyttas så att den utgör endel av en inledande portalparagraf om de allmänna intressena i 2 kap.kommer kopplingen mellan PBL och NRL att tydliggöras. Genom det ovanredovisade tillägget till 1 kap. 1 § PBL har på ett otvetydigt sätt betonatsatt förändringar i markens och vattnets användning skall främja utveck-lingen av en långsiktigt god livsmiljö. Utskottet anser att det inte kan rådanågra tvivel om ekologins viktiga roll i samhällsplaneringen. En ändringav lagrummets lydelse enligt motionärernas förslag kan inte anses tjänanågot verkligt syfte. Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottetförslaget i motionerna 1994/95:Bo12 (v) yrkande 2 och 1994/95:Bo16(mp) yrkande 1 om ett förtydligande av 1 kap. 1 § PBL.I motion 1994/95:Bo16 (mp) yrkande 6 lämnas förslag om ökade eko-nomiska satsningar och en kompetensutveckling för kommunernas perso-nal för att den höjda ambitionsnivån i PBL skall leda till reella förändring-ar.Huvudansvaret för den fysiska planeringen som ligger hos kommuneninnebär bl.a. att den skall göra tillräckliga ekonomiska satsningar för attlagstiftningens innehåll skall förverkligas. Det innefattar även ett ansvarför att den personal som skall delta i planeringsarbetet har tillräcklig kom-petens att utföra sitt arbete. Det finns inte tillräckliga skäl för riksdageneller regeringen att vidta sådana särskilda åtgärder som föreslås i motio-nen. Utskottet avstyrker därför mp-motionen om ekonomiska satsningaroch kompetensutveckling.Under den allmänna motionstiden har i motion 1994/95:Bo540 (c) yr-kande 1 föreslagits att hos regeringen skall begära förslag tilländring av i olika frågor som behandlats av Plan- ochbyggutredningen i dess två första delbetänkanden, SOU 1993:94 och1994:36.De delar av Plan- och byggutredningens första delbetänkande som inteblivit föremål för regeringens ställningstagande är föremål för fortsattaöverväganden inom . Med hänsyn härtill och eftersomregeringen till nu överlämnat en proposition med förslag i alltväsentligt i de övriga frågor som behandlas av motionärerna finns detgrundad anledning anta att syftet med motionen kommer att uppfyllas utannågon vidare åtgärd. Motionsyrkandet om förslag till vissaändringar av avstyrks.I samma motion yrkande 2 föreslås att Plan- och byggutredningenstredje delbetänkande SOU 1994:134 Överprövning av beslut i plan- ochbyggärenden skall remitteras. Delbetänkandet har remissbehandlats förut-om vad det avser inrättandet av en Miljödomstol och dess befattning medärenden enligt PBL. Instansordningen kommer att bli föremål för vidareöverväganden från sida.Vad i motionen föreslagits kommer i allt väsentligt att bli tillgodosettutan någon åtgärd i frågan. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /95:Bo540 (c) yrkande 2 om överprövning av beslut i plan-och byggärenden.I motion 1994/95:Bo12 (v) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande omlänsstyrelsens viktiga roll i planprocessen vilken roll bl.a. skall omfatta rådkring underlagsmaterial, arbetsmetoder, processutveckling, presentations-tekniker m.m.Utskottet delar motionärernas uppfattning om roll i plan-processen. Samma uppfattning har kommit till uttryck i olika delar avpropositionen. Regeringens förslag avser således ett förtydligande avlänsstyrelsens roll. I propositionen uttalar regeringen att den förutsätter attkommunerna kan påräkna stöd från länsstyrelserna m.fl. när det gällermetodutveckling m.m. Motionärernas förslag kommer delvis att bli tillgo-dosedda om propositionen vinner bifall. Det saknas därför, ivart fall innan erfarenheter vunnits av de förslag som lagts fram, till-räckliga skäl att föreslå att ställa sig bakom det föreslagna till-kännagivandet. Motion 1994/95:Bo12 (v) yrkande 1 om rollavstyrks således.Lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav för byggnadsverk, m.m.(byggnadsverkslagen; BVL) och förordningen (1994:1215) om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk m.m. (byggnadsverksförordningen; BFL)styr hur byggnader och andra anläggningar skall utföras och ändras i tek-niskt avseende. De innehåller också bestämmelser om byggprodukter.Dessa författningar omfattas inte av något förslag från regeringens sida iden nu behandlade propositionen.I motion 1994/95:Bo12 (v) yrkande 6 föreslås en översyn av BVL ochBFL för att följa upp de förändringar som sker i PBL när det gäller främstmiljökrav, utökad medborgerlig insyn och påverkansmöjlighet.Enligt utskottets mening innebär ett bifall till regeringens förslag inte attbyggnadsverkslagen och byggnadsverksförordningen behöver ändras. Detfår förutsättas att regeringen, som givit miljöfrågorna hög prioritet konti-nuerligt gör överväganden om nödvändiga regelförändringar. Med dettakonstaterande anser utskottet att v-motionen om översyn av viss följdlag-stiftning bör avstyrkas.Den kommunala planeringenEn förstärkt översiktsplanering, de allmänna intressena m.m.I propositionen uttalas att den kommunala översiktsplaneringen bör ut-vecklas som ett led i kommunernas arbete för en hållbar utveckling. An-språken på ökade miljöhänsyn bör tillgodoses inom ramen för översikts-planens olika funktioner: som ett styrinstrument för bebyggelseutveckling,ett samlat beslutsunderlag för lokalisering och ett stöd för det lokala miljö-arbetet.Regeringens förslag innebär att de inledande bestämmelserna om all-männa intressen i 2 kap. PBL förändras så att målen för en miljöanpassadfysisk planering framgår på ett tydligare sätt. Genom att precisera dessaintressen kan kraven på ökade miljöhänsyn i hög grad tillgodoses. Plan-läggningens primära och långsiktiga syfte att medverka till en ändamåls-enlig struktur av bebyggelse, kommunikationsleder och andra anläggningarbör därför enligt propositionen återspeglas i dessa bestämmelser. Förslagetomfattar att grönområdena skall vara grundläggande komponenter i denfysiska strukturen och att en lämplig bebyggelsestruktur skall utvecklasinom ramen för miljömålen. Kraven på främjandet av goda miljöförhål-landen och en långsiktigt god hushållning med mark- och vattenområdensamt med energi och råvaror bör enligt regeringens mening framgå. Detföreslås vidare att i PBL skall ställas tydligare krav på att planeringen skallske med utgångspunkt i de natur- och kulturvärden som finns i den byggdamiljön och landskapet. Vidare bör de sociala aspekterna lyftas fram. Där-för föreslås att begreppet "från social synpunkt god livsmiljö" förs in ibestämmelserna.I regeringsförslaget till ny lydelse av 2 kap. 2 § PBL anges att all plan-läggning skall ske med beaktande av natur- och kulturvärden samt vilkaändamål planläggningen skall ha. Dessa innebär bl.a. att även en frånsocial synpunkt god livsmiljö och goda miljöförhållanden i övrigt skallfrämjas.Beträffande lydelsen av 2 kap. 2 § PBL föreslås i motionerna1994/95:Bo12 (v) yrkande 3 och 1994/95:Bo16 (mp) yrkande 3 att ut-trycket "med beaktande av natur- och kulturvärden" skall ersättas av "medutgångspunkt i natur- och kulturvärden" resp. "med utgångspunkt frånnatur- och kulturvärden". I nämnda mp-motion yrkande 4 lämnas ett för-slag om ett förtydligande tillägg till paragrafen med "Bebyggelsestrukturenskall utvecklas inom ramen för de av antagna miljömålen".Motionärerna hänvisar till att regeringen säger sig dela utredningens be-dömning att det bör preciseras att lämplig bebyggelsestruktur skall utveck-las inom ramen för miljömålen. De anser att detta bör framgå av lagtexten.I motion 1994/95:Bo12 (v) yrkande 4 förespråkas att samma lagrumsuttryck "goda miljöförhållanden" skall förtydligas eftersom innebördenanses oklar då det inte framgår om det är livsmiljöförhållanden eller na-turmiljöförhållanden som avses.Utskottet vill i anledning av propositionen och motionsförslagen anföraföljande beträffande lydelsen av 2 kap. 2 § PBL.Regeringens förslag till en ny lydelse av paragrafen innebär en precise-ring av syftet med planeringen. Förslaget innebär att ett större hänsynsta-gande skall ske till befintliga värden i miljön. I propositionen uttalar rege-ringen att genom PBL bör ställas tydligare krav på att planeringen skall skemed utgångspunkt i de natur- och kulturvärden som finns i den byggdamiljön och i landskapet. Enligt regeringen innebär detta bl.a. krav på attdessa värden skall beaktas särskilt vid förändring i bebyggelsestrukturen(prop. s. 49 f). Sakligt sett förefaller regeringsförslaget inte avvika från vamotionärerna bakom motionerna 1994/95:Bo12 (v) och 1994/95:Bo16(mp) önskar utan det synes endast röra sig om en redaktionell fråga. mening täcker regeringsförslagets formulering väl den materiellainnebörd som motionärerna ger uttryck för.I den föreslagna lydelsen av 2 kap. 2 § andra stycket PBL talas om "enfrån social synpunkt god livsmiljö" och i anslutning till detta "goda miljö-förhållanden i övrigt". Enligt utskottet kan ur den föreslagna lagtextenutläsas att med det senare begreppet inte avses livsmiljöförhållanden efter-som detta uttryck redan är nämnt. Enligt utskottets uppfattningen ger lag-texten uttryck för den tydlighet som efterlyses i v-motionen.Genom den föreslagna lydelsen av 2 kap. 1 och 2 §§ PBL jämte den öv-riga lagstiftning som berör miljön, särskilt NRL till vilken en hänvisningsker i 2 kap. 1 § andra stycket PBL, kommer den av antagnamiljölagstiftningen att kunna hävdas också genom en tillämpning av PBL:sbestämmelser. Det finns därför inte anledning att särskilt upprepa dennaomständighet. Den i mp-motionen föreslagna lydelsen är enligt utskottetsmening tveksam också i det avseendet att sådana av uppställdamål som inte konkretiseras genom lagstiftning ändock skulle ges ställningav lagstiftning.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet med bifall till pro-positionens förslag motionerna 1994/95:Bo12 (v) yrkandena 3 och 4 samt1994/95:Bo16 (mp) yrkandena 3 och 4 beträffande lydelsen av 2 kap. 2 §PBL.Översiktsplanens innehållEnligt regeringen bör översiktsplanens olika syften och funktioner motive-ra en viss skärpning av kraven på planens innehåll och redovisning. Över-siktsplanen skall redovisa de allmänna intressena enligt PBL. Erfarenhe-terna och kraven på ökade miljöhänsyn innebär enligt förslaget att kom-munen genom översiktsplaneringen tydligare bör redovisa sina ställnings-taganden till markanvändning, bebyggelseutveckling och allmänna intres-sen till vägledning för efterföljande beslut. Bestämmelserna bör tydligt geuttryck för önskemålen att skydda människorna, naturen och miljön i öv-rigt mot störningar och förbättra miljötillståndet i vid mening. Regeringenanser därför att översiktsplanen skall innehålla en redovisning av sådanamiljö- och riskfaktorer som bör beaktas vid beslut om mark- och vattenan-vändningen. Regeringen föreslår vidare en ändrad lydelse av PBL:s be-stämmelse vad gäller den redovisning av grunddragen i fråga om tillkomst,förändring och bevarande av bebyggelse som skall ske i översiktsplanen.Bestämmelsen föreslås ändrad så att den ger uttryck för ett vidare synsättdär den byggda miljön skall ses som en enhet i vilken förutom bebyggel-sen, även anläggningar samt vegetation, parker och andra grönområdeningår. Bestämmelserna föreslås också bli tydligare vad gäller att över-siktsplanen skall ge uttryck för kommunens syn på hur den byggda miljönbör utvecklas och bevaras.I fråga om översiktsplanens innehåll föreslås i motion 1994/95:Bo13(m) yrkande 1 (delvis) att den skall vara frivillig och utformas med flerautvecklingsalternativ i syfte att bl.a. undvika olyckliga låsningar i felaktigaplaner.Översiktsplanens grundläggande uppgift är att vara vägledande. Rege-ringsförslaget syftar till att stärka denna funktion hos planen, bl.a. för attmiljöhänsynen skall få större tyngd. Görs översiktsplanen frivillig ellertillåts planen innehålla flera olika alternativ skulle denna funktion hosöversiktsplanen äventyras. Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda motionsförslaget om frivilliga och alternativa översiktsplaner.Regeringsförslaget till ny lydelse av 4 kap. 1 § första stycket första me-ningen har följande lydelse: "I översiktsplanen skallredovisas de allmänna intressen enligt 2 kap. och de miljö- och riskfakto-rer som bör beaktas vid beslut om användningen av mark och vattenområ-den".I motionerna 1994/95:Bo12 (v) yrkande 5 och 1994/95:Bo16 (mp) yr-kande 5 framställs förslag om ändring av den föreslagna lydelsen medhänsyn till att det där använda uttrycket "miljö- och riskfaktorer" är alltförvagt och svårtolkat. I v-motionen förespråkas att lydelsen av den inledandemeningen av paragrafen skall ändras till "Översiktsplanen skall redovisamiljöförhållandena i kommunen, allmänna intressen enligt PBL 2 kap.samt konsekvenserna av stora förändringar i användningen av mark ochvatten." Mp-motionens förslag har ett likalydande innehåll dock att"planerade" bör skjutas in före "förändringar".Enligt utskottets mening ger regeringsförslaget ett tydligt uttryck för enskyddsaspekt vad gäller miljöfaror. Det ger en bra utgångspunkt för miljö-arbetets inriktning att riskfaktorerna särskilt omnämns i lagtexten. Syftetmed redovisningen är bl.a. att kommunen genom gransk-ningsyttrande skall få möjlighet att få statens syn på frågor om hälsa ochsäkerhet. Ett mera vittgående krav på redovisning av miljöförhållandena,såsom motionärerna förespråkar, torde inte sällan innebära att alltför storakrav ställs på kommunerna och att deras resurser splittras till att omfattasådant som man med stor sannolikhet på förhand vet ger ringa utdelning.Insatserna måste i all synnerhet i ett inledande skede koncentreras till deväsentliga frågorna inte minst med tanke på kostnadskonsekvenserna. Detär därför angeläget att översiktsplaneringen utvecklas stegvis med ut-gångspunkt i lokala förhållanden och behov. Regeringsförslaget kommeralltså att föra med sig att miljöhänsynen ökas och att stor uppmärksamhetägnas åt miljön i den kommunala planeringen.Regeringens förslag får anses väl avvägt. Utskottet avstyrker med det nuanförda motionerna 1994/95:Bo12 (v) yrkande 5 och 1994/95:Bo16 (mp)yrkande 5 och tillstyrker propositionens förslag till den nya lydelsen av 4kap. 1 § PBL.I motion 1994/95:Bo14 (c) yrkande 2 föreslås att regeringen skall ges tillkänna att den till skall återkomma med förslag i enlighet medPlan- och byggutredningens förslag om att bygglovsplikten skall kunnaregleras i översiktsplan för områden utanför detaljeplanelagt område sedanden generella lovplikten sänkts avsevärt. Motion 1994/95:Bo13 (m) yrkan-de 1 (delvis) omfattar förslag om att i de fall reglering av byggande skallske, detta bör göras i form av detaljplaner vari det klart skall framgå kom-munens och den enskilda fastighetsägarens rättigheter och skyldigheter.Något ställningstagande till frågan om en sänkning av den generellalovplikten och därtill hörande frågor återfinns inte i den av utskottet be-handlade propositionen. De av motionärerna behandlade frågorna är före-mål för överväganden inom . Resultatet av dessa övervä-ganden bör avvaktas. Mot bakrund härav anser utskottet att motion1994/95:Bo13 (m) yrkande 1 (delvis) och 1994/95:Bo14 (c) yrkande 2 omförändringar av lovplikten bör avslås.Redovisning av riksintressenRegeringens förslag innebär att i översiktsplanens redovisning av allmännaintressen områden av riksintresse skall särskilt anges. Det skall därvidframgå hur kommunen avser att tillgodose de redovisade riksintressena.Med detta avses att tydliggöra att dialogen om riksintressena under över-siktsplaneprocessen skall avse såväl områdenas avgränsning och riksin-tressenas innebörd som hur områdenas värden skall tillgodoses.Utskottet biträder regeringens uppfattning i frågorna om redovisningenav riksintressen i översiktsplanen och anser att dess förslag bör genomfö-ras.Översiktsplanens innebörd och konsekvenserEnligt regeringens bedömning bör översiktsplaneringen användas för atttidigt belysa konsekvenser av förslag till förändringar vad gäller mark- ochvattenanvändningen liksom den bebyggda miljön. En konsekvensredovis-ning tidigt under samrådet medför att berörda myndigheter och enskildam.fl. lättare kan förstå innebörden av olika förslag. Erfarenheterna visar attde delvis motstridiga funktionerna hos översiktsplanen ibland har lett tillotydliga dokument som inte gett tillräckliga utgångspunkter vid beslut.Regeringen föreslår därför att det i PBL införs ett grundläggande krav påatt översiktsplanens innebörd och konsekvenser skall kunna utläsas utansvårighet. Kravet bör följas upp och preciseras i bestämmelserna om sam-råd och den planbeskrivning som skall fogas till planen. Genom dettaavses framgå att konsekvensbeskrivningarna bör utvecklas stegvis underhela planprocessen.Utskottet tillstyrker förslaget.Samråd och medborgarinflytandePropositionens förslag innebär att det i PBL uttryckligen klargörs de syftensamrådet skall ha, nämligen att förbättra beslutsunderlaget och ge myndig-heter, sammanslutningar och enskilda möjlighet till insyn och påverkan.Förslag lämnas också om att vidga kretsen av dem med vilka samråd skallhållas. Regeringen anser vidare att huvudsakliga uppgift attta till vara och samordna statens intressen ytterligare bör betonas. I be-stämmelserna bör göras tydligt att därvid skall förmedlaunderlag och ge råd om sådana miljöfaktorer och andra allmänna intressensom bör beaktas vid beslut som rör mark- och vattenområden. Länsstyrel-sens uppgift att verka för att riksintressen enligt NRL tillgodoses och fören mellankommunal samordning föreslås särskilt framgå.I motion 1994/95:Bo11 (fp) yrkande 1 behandlas frågan om kretsen avde samrådsberättigade. Enligt motionärerna bör i denna krets ingå miljö-grupper och naturvårdsföreningar liksom köpmanna- och företagsföre-ningar bör kunna ingå. Motionärerna föreslår att författningskommentarenändras så att det tydliggörs att de nämnda sammanslutningarna räknas tillkretsen av samrådsberättigade.Propositionens förslag innebär en utvidgning av kretsen med vilka sam-råd skall ske även om det inte anges exakt hur samrådskretsen skall be-gränsas. Den föreslagna bestämmelsen kommer i nu behandlad del att bli idet närmaste likalydande med bestämmelsen om samråd vid antagande avdetaljplan (5 kap. 20 § PBL). I förarbetena till den bestämmelsen uttalasatt samrådskretsen avses omfatta villaföreningar, fackföreningar och han-dikapporganisationer samt andra grupper som har ett väsentligt intresse avplanförslaget. Enligt utskottets mening kan de grupper och föreningarmotionärerna nämner utan vidare räknas in i den krets med vilken samrådkan ske. Motionärerna synes således bli tillgodosedda genom regeringensförslag. Motionsförslaget om kretsen av de samrådsberättigade avstyrksdärför.Barnens intressen behandlas i motion 1994/95:Bo544 (v, c, mp). Motio-närerna för fram förslag om att hos regeringen skall begära enöversyn av PBL i syfte att stärka barnens ställning vid planeringen, bl.a. påså sätt att en särskild tjänsteman utses för att ta tillvara barnens intressen.Utskottet anser det mycket angeläget att barnens intressen beaktas ocksåi plansammanhang. De kommunala politikernas ansvar är härvid särskiltstort. Barnens intressen bör på ett naturligt sätt kunna tillgodoses genomden politiska processen. Det finns inte anledning att på särskilt sätt forma-lisera den av motionärerna väckta frågan.