bet · GI01FöU4 · 1995-04-25 00:00:00 — Enligt regeringen bör besparingen så långt som möjligt tasut generellt inom verksamheten samt genom en ytterligare samordning ocheffektivisering i Försvarsmaktens produktion.Härutöver anser regeringen att den rådande säkerhetspolitiska situationengördet möjligt att sänka kraven på insatsberedskap och på krigsduglighet förvissakrigsförband, liksom på ambitionerna för krigsorganisationens materiellaförnyelse.Regeringen är inte beredd att föreslå några besparingar inomgrundutbildningen.MotionernaI kommittémotion Fö202 (kds) betonas att arbetet med att fullfölja 1992 årsförsvarsbeslut i allt väsentligt måste fortsätta. För att bevaratrovärdighetenför alliansfrihet är det nödvändigt att hålla fast vid den omfattandemodernisering som pågår. De stridskrafter som skall lösa de absolutsvårasteuppgifterna i krig måste därför ha en tydlig kvalitetsprofil, vilketmotionärerna föreslår att ger regeringen till känna (yrkande 11).Samma motion betonar också betydelsen av att Försvarsmakten kan upprätthållaen effektiv incidentberedskap. Ingripande måste kunna ske mot varjekränkning av vårt luftrum och territorium. Besparingarna inom Försvarsmaktenbör därför inte få påverka incidentberedskapen (yrkande 8).I Moderata samlingspartiets kommittémotion Fö203 anser motionärerna att detär otillfredsställande att regeringen föreslår en så kraftig besparing som1,utan att precisera var den skall tas ut. Ett rimligt kravhade varit att regeringen presenterat ett sammanhållet och konkret förslag pågrundval av det underlag som Överbefälhavaren lämnade . Denendatydliga handlingsregel som regeringen ger är att reduktioner igrundutbildningen inte accepteras.Osäkerheten i den framtida säkerhetspolitiska utvecklingen betonas enligtmotionärerna inte tillräckligt starkt av regeringen. Det finns därför ingengrund för att göra vissa avsteg från nu gällande operativa krav ochinsatsberedskap.Enligt motionärerna kan regeringens generella besparingar i verksamheten ochkravet på ytterligare rationaliseringar rimligen inte genomföras utan kraftigainskränkningar i repetitionsutbildningen, vilket kommer att minskakrigsdugligheten.Förslagen om senareläggning av vissa materielprojekt är lättare att förståmen, hävdar motionärerna, innebär statsfinansiellt endast att utgifternaskjutspå framtiden. Dessutom uppskattas merkostnaden för dessa politiskt initieradeförseningar till minst 10 %.Även en mindre försvarsmakt kräver stora investeringar. Ju färre förband,desto viktigare blir det att upprätthålla kvaliteten på materiel, personal ochutbildning. En noggrann beredning borde därför föregå beslut om besparingar.Motionärerna förordar ett anslag som med överstigerdet av regeringen föreslagna (yrkande 5 i denna del).Folkpartiet liberalerna godtar i sin partimotion Fö337 storleken av debesparingar som regeringen föreslår. Däremot finns starka principiellainvändningar mot inriktningen av besparingarna. Motionärerna pekar pårisken av att bryta försvarsbeslutets inriktning mot återställd kvalitetvilketskulle innebära en fortsatt obalans mellan försvarsförmåga och uppgifter.Med hänsyn till den stora sannolikheten för att antalet armébrigader kommeratt reduceras föreslås i motionen en minskning avgrundutbildningen . bör redan utbildadevärnpliktiga utnyttjas i en framtida mindre organisation. Grundutbildningenbörsålunda minskas med 3 000 värnpliktiga under (yrkande 3).Frigjorda medel bör användas för repetitionsutbildning ochmaterielanskaffning.Regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att föreslå hur denna minskning avgrundutbildningen skall ske.Centerpartiet framhåller i sin partimotion Fi219 om den ekonomiska politikenatt partiet håller fast vid sin tidigare uppfattning att försvarskostnadernai samband med nästa försvarsbeslut kan minskas med framtill , om det säkerhetspolitiska läget så medger (yrkande 18).Vänsterpartiet menar i sin partimotion Fö204 att de gynnsammasäkerhetspolitiska förändringarna, trots instabiliteten i stora delar av östraEuropa, är tillräckligt långsiktigt hållbara för att motivera betydandereduktioner inom Försvarsmakten. Redan nu bör därför konkreta beslut fattasmed en sådan innebörd, dock utan att detta får brutala samhällsekonomiskakonsekvenser. Vidare måste krigs- och grundorganisationerna kunna fungeraunderden tid förändringarna sker. Motionärerna föreslår sålunda snara beslut omnedläggning av ett antal utbildningsetablissemang, i ett första steg troligenfem, varav de flesta i norra (yrkande 2 i denna del). Dessa åtgärderbedöms kunna spara utöver vad regeringen harföreslagit.Tre motioner behandlar försvarets inriktning i . I motionFö314 (m) anförs sålunda att det är av största vikt att upprätthålla minstnuvarande luftförsvarskapacitet i (flyg, luftvärn, stridsledning ochalarmering) liksom att där behålla kvarvarande pansar- och mekaniseradebrigader. Kommande försvarsbeslut bör beakta detta.En motsvarande prioritering av det sydsvenska luftförsvaret ges uttryck imotion Fö339 (m, c). Behovet av i betonas.I motion Fö342 (s) framhåller motionärerna de möjligheter till utvecklingsomfinns inom försvaret i (yrkande 1). Såväl flygflottilj F 17som Marinens 13:e helikopterdivision skulle kunna utvidga sin verksamhet.Vidare sägs Marinens anläggningar i , t.ex. fort, vara enbra plattform för vidareutveckling av verksamheter på det civila humanitäraområdet.UtskottetEkonomiproblemen inom FörsvarsmaktenFörsvarsmakten har till regeringen vid två tillfällenanmält ett antal ekonomiska osäkerheter i planeringen. Innebörden var bl.a.attplanlagd verksamhet för ca /96 inte bedömdeskunna finansieras. Enligt Försvarsmaktens uppfattning fördelade sig dessaosäkerheter enligt följande:Kvarstående ofinansierad utveckling av luftvärnsrobotsystemet 23 BAMSE -- ca90 miljoner kronor.Införandet av kapitalkostnader för mark, anläggningar och byggnader harmedfört att ca mindre än planerat kommit att stå tillförfogande.Oförutsedd räntekostnad på för s.k.betalningsförskjutningar för JAS 39 Gripen.Otillräcklig kompensation för pris- och kostnadsutvecklingen för JAS 39Gripen med . Huvuddelen härav beror av kronansdepreciering hösten 1992.Otillräcklig kompensation för pris- och kostnadsutvecklingen inom övrigaprogram med drygt 500 miljoner kronor.Regeringen tillsatte med anledning härav en expertgrupp meduppgift att bl.a. analysera det ekonomiska underlag som Försvarsmakten lämnattill regeringen. Expertgruppen redovisade sitt uppdrag (SOU1995:13). Utskottet har i en särskild föredragning fått ta del avexpertgruppens bedömningar och förslag. Expertgruppen konstaterar att denbristande balansen mellan verksamheten i Försvarsmaktens planer och möjligfinansiering är reell och uppgår till ca för det /96. Balansproblemet kan endast lösas genom att verksamhetenbegränsas eller genom tillskott av ytterligare medel. Expertgruppen bedömerattFörsvarsmakten hade berättigade skäl att planera för 2,7 miljarder kronorhärav. Dess ursprung är främst en ofullständig kompensation fördeprecieringenseffekter samt ett resursmässigt inte helt neutralt införande avkapitalkostnader. Priskompensationssystemet fångar sålunda, enligtexpertgruppen, inte upp deprecieringens inverkan på ett förutsebart sätt.Resten av obalansen, motsvarande , har expertgruppenbedömtha sådant ursprung att det i sin helhet bör ankomma på Försvarsmakten atthantera problemet.Riksdagen har som följd av regeringens ekonomiskt politiska proposition(prop. 1994/95:25, FiU1, rskr. 145) beslutat om en besparingsinriktning somförFörsvarsmakten innebär mindre i anslag /96. Den bristande balansen mellan av Försvarsmakten inplaneradverksamhet och regeringens förslag till ekonomiska resurser för det aktuellabudgetåret kom därmed att öka till ca . De störstaofinansierade betalningsåtagandena finns inom JAS 39 Gripen-programmet.Regeringen återkom i budgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bil. 5) medförslag till verksamhetsreduceringar för att kunna realisera besparingen ienlighet med riksdagsbeslutet på inomdet militära försvaret och uppnå balans mellan verksamhet och tillgängligamedel. Regeringen föreslår sålunda generella besparingar i Försvarsmaktensolika program, besparingar i insatsberedskapen och repetitionsutbildningensamten senareläggning av anskaffningen av vissa materielobjekt. Genom de avregeringen i budgetpropositionen föreslagna reduceringarna ochsenareläggningarna kvarstår enligt utskottets bedömning ofinansieradverksamhetför ca (5,7--1,8=3,9).Utskottet har erfarit att (Försvarsdepartementet) medunderlag från Försvarsmakten härefter har utarbetat en revideradplaneringsinriktning för /96 där verksamhet och ekonomiskaresurser bringats i balans. Härvid har förutsatts oförändrat anslag förFörsvarsmakten i förhållande till vad regeringen har föreslagit ibudgetpropositionen.Försvarsmaktens betalningar fördelar sig inte jämnt över /96.Det har sålunda visat sig att det och kommer attkrävas större utbetalningar än . Detta förhållande, samtomständigheten att /96 förlängts , har gjort attregeringens anslagsförslag blivit ca högre än annarsskulle ha blivit fallet. Detta möjliggör att iplaneringenkan omfördelas till JAS 39-programmet. Härutöver har redan ibudgetpropositionens förslag skett en omfördelning på 1,7 miljarder kronorinomJAS 39-programmet från till /96. Konsekvensernaför JAS 39-programmet av dessa omfördelningar (1,5+1,7=3,)kommer att övervägas inför försvarsbeslutet.Därmed återstår ofinansierad verksamhet för ca (3,9--1,5=2,4) under /96. I nämnda arbete med den iregeringskansliet reviderade planeringsinriktningen förutsätts därförytterligare verksamhetsreduceringar i förhållande till de som redanföreslagitsi budgetpropositionen, dels i form av gemensamma besparingar inom de olikaprogrammen, dels en viss ytterligare begränsning avrepetitionsutbildningen, dels ytterligare senareläggningar avmaterielbeställningar.Utskottets bedömningUtskottet anser det väsentligt att frågan om verksamhetens inriktning ochanslag för Försvarsmakten /96 behandlas i ett sammanhang.Utskottet har därför valt att i sina överväganden också ta hänsyn till deninformation i ärendet som utskottet efter budgetpropositionen inhämtat genomregeringskansliets (Försvarsdepartementets) föredragning och skriftligamaterial.Enligt utskottets uppfattning är det synnerligen angeläget att det råderbalans mellan uppgifter och resurser. Verksamheten inom Försvarsmakten skallinriktas, planeras och genomföras endast utifrån de anslagsmedel som riksdagenanvisar.I det statsfinansiella läge som råder anser utskottet det inte varamöjligt att till Försvarsmakten anslå mer medel än vad regeringen harföreslagit i budgetpropositionen. Utskottet delar här regeringens uppfattning.Verksamheten måste alltså anpassas till de ekonomiska resurserna. Erforderligaverksamhetsbegränsningar bör därvid huvudsakligen genomföras dels somgenerella besparingsåtgärder i Försvarsmaktens program, dels sominskränkningar i repetitionsutbildningen, dels genom senareläggningar avmaterielbeställningar. Utskottet återkommer i det följande tillverksamhetsinriktning och medelsberäkningar för de skilda programmen.Utskottet anser att det är viktigt med stora ansträngningar förattslå vakt om kvalitetsprofilen försvarsbeslut. I denna delinstämmer utskottet med vad som anförs i motionerna Fö202 (kds), Fö203 (m) ochFö337 (fp). Utskottet kan konstatera att det finns ett brett stöd för strävanefter att upprätthålla kvaliteten, vilket också varit en vägledande principförregeringen. Regeringens prioritering utgår vidare från att detsäkerhetspolitiska läget gör det möjligt att sänka beredskapen i olikaavseenden. Utskottet gör samma bedömning och utgår från att en med hänsyn tillomständigheterna erforderlig incidentberedskap kan upprätthållas.För att besparingsinriktningen inte onödigtvis skall gå ut överkvalitetshöjande åtgärder är det viktigt att de rationaliseringsmöjlighetersomföreligger eller kan skapas tas till vara till det yttersta.Utskottet noterar, efter att ha tagit del av underlag frånFörsvarsdepartementet, att det generella besparingskravet som lagts på de tvåstora gemensamma programmen 13 och 14 -- För krigsorganisationen gemensammaresurser resp. För grundorganisationen gemensamma resurser -- är ca 2,7 resp.1,. Utskottet anser det angeläget att om möjligt ytterligare skärpa degenerella besparingsansträngningarna i dessa program. Därmed skulle merresurser kunna föras till de krigsförbandsorienterade programmen och användasför materielanskaffning och repetitionsutbildning, dvs. för kvalitetshöjandeåtgärder i krigsförbanden. Rimligheten av att pröva en sådan åtgärdunderstryks dels av att programmen 13 och 14 är ekonomiskt tunga -- de utgörcirka en fjärdedel av Försvarsmaktens totala budget --, dels av att målen fördem är mycket allmänt formulerade. Utskottet erinrar om vad detanförde i denna fråga under avsnittet uppföljning.Utskottet vill i sammanhanget fästa uppmärksamheten på att de generellabesparingskrav som ålagts övriga delar av statsförvaltningen är större än denu aktuella för programmen 13 och 14. Utgångspunkten för regeringensbudgetförslag för statsförvaltningen som helhet (prop. 1994/95:100 bil. 1 s.58--59) är att flertalet myndigheters anslag fram till skallreduceras . Vid utgången av skall besparingen motsvara ensänkning med 5 %.Utskottet anser därför att regeringen i det fortsatta budgetarbetet /96 bör pröva möjligheterna till en omfördelning avresurser från programmen 13 och 14 till övriga program. Överförda resurserbör användas på det sätt som utskottet uttalat sig för.Vad som utskottet här har anfört om besparingsinriktning bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fö202 (kds) yrkandena 8 och11, Fö203 (m) yrkande 5 i denna del och Fö337 (fp) yrkande 3 bör samtidigtavslås.Utskottet är inte berett att förorda några ytterligare besparingar utövervad som behandlats i det föregående. Mer långtgående reduktioner får prövas iförberedelserna för nästa försvarsbeslut, vilket också förordas i motion Fi219(c) yrkande 18 och som därmed får anses tillgodosedd. Motion Fö204 (v) yrkande2 i denna del samt Fi219 (c) yrkande 18 bör därför inte bifallas.De förslag som förs fram i motionerna Fö314 (m) och Fö339 (m, c) avserkrigsorganisationens struktur i resp. , och en därtillanpassad grundorganisation, och har sådan karaktär att de bör behandlas i 1996års försvarsbeslut. Motionärerna i Fö314 (m) betonar också detta. Motionernabör därför avslås.En utökad användning av militära resurser för civila ändamål förordas imotion Fö342 (s). Denna fråga behandlas av den s.k. , somskall rapportera till regeringen . Något uttalande i linjemedvad motionärerna föreslår i yrkande 1 kan därmed inte utskottet förorda.MotionFö342 (s) yrkande 1 bör sålunda avslås.Verksamhetsmål och resursberäkning för Försvarsmaktens olika /96I detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s.49--63) har anfört om programvis redovisning av verksamhetsmål för budgetåret1995/96. Till avsnittet har också förts behandlingen av motionerna Fö203 (mkommittémotion) yrkande 5 i denna del, Fö204 (v partimotion) yrkande 2 i dennadel och yrkande 3, Fö205 (mp partimotion) yrkande 1, Fö317 (mp), Fö318 (fp),Fö321 (c) yrkande 2, Fö323 (c) och Fö337 (fp partimotion) yrkandena 5 och 6.Vad utskottet i det följande anför om verksamhetsinriktning för budgetåret1995/96för de olika programmen bör som sin mening ge regeringentill känna.Utskottet förutsätter, som framgått i det föregående under utskottetsuppföljning, att regeringen i regleringsbrev beslutar omresursfördelningentill programmen.Operativa lednings- och underhållsförbandRegeringenRegeringen anser att programmet bör utvecklas i huvudsak som Försvarsmaktenhar föreslagit. Detta innebär bl.a. att de operativa lednings- ochunderhållsförbanden skall vidmakthållas. Vidare skall högkvarteretskrigsorganisation liksom underhållsregementenas organisation fullföljas.Härvidskall de s.k. fördelningsunderhållsbataljonerna omorganiseras till sexmilotransportbataljoner.Regeringen bedömer att bristerna i krigsdugligheten kommer att minska genomde åtgärder som planeras och att därigenom de långsiktiga målen skall kunnauppnås.Regeringen bedömer att besparingarna -- utöver den generella fördriftskostnaderna -- bör påverka repetitionsutbildningen och anskaffningen avanläggningar. Regeringen beräknar medelsbehovet för programmet underbudgetåret1995/96 till 2 759 012 000 kr.MotionenI motion Fö318 (fp) erinras om att ansökt om observatörsstatus iVästeuropeiska unionen (VEU). Motionären anser att VEU kommer att ges entydligare roll i det alleuropeiska försvarssamarbetet och att det då uppkommerbehov av ledningsfunktioner i form av staber på högre regional och centralnivå. I ett svenskt perspektiv sägs därvid en utökad europeiskförsvarssamverkan komma att innebära ansvar för ledningsfunktionen i bl.a.Östersjön, och samt på svenskt territorium. Motionärenanser mot denna bakgrund att , som ett led i Försvarsberedningensarbete, behöver analysera frågan om militär ledningsstruktur vid ettalleuropeiskt försvarssamarbete.UtskottetSverige deltar i FN:s fredsbevarande operationer, humanitära insatser ochkrishantering. kan komma att delta i motsvarande verksamheter påuppdrag från ().Härutöver deltar i gemensamma övningar m.m. inom ramen för Partnerskapför Fred (PFF).Nämnda samarbete förutsätter att svensk personal kan ingå i internationelltsammansatta ledningsstaber och att svenska förband eller andra enheter kansamverka med sådana. Motionen synes aktualisera ett mer långtgående samarbete,vilket inte är aktuellt. Motion Fö318 (fp) bör därför avslås av riksdagen.Utskottet har ingen erinran mot den av regeringen föreslagna inriktningenav programmet.Utskottet har beräknat medelsbehovet för programmet under /96till 2 645 000 000 kr.FördelningsförbandRegeringenRegeringen konstaterar att målen inte nåtts fullt ut. Bl.a. harrepetitionsutbildningen av vissa förband inte kunnat genomföras. Dessutom harorganiseringen av fördelningshaubitsbataljon 95 försenats.Regeringen bedömer att besparingarna -- utöver generell besparing idriftskostnaderna -- bör påverka omfattningen av repetitionsutbildningen.Regeringen medger att anskaffningen av pansarskott 95 och mörkerriktmedel tillpansarvärnsrobot 56 samt renoveringen av luftvärnsrobot 70 senareläggs.Regeringen anser att programmet i övrigt bör utvecklas i huvudsak enligtFörsvarsmaktens förslag. Sålunda bör t.ex.:fördelnings- och artilleriregementsstaber samt jägarförbanden vidmakthållas,organisering av ytterligare två Norrlandsjägarbataljoner påbörjas,utveckling och anskaffning av artillerilokaliseringsradarn fortsätta,utveckling av hårdmålsammunitionen BONUS och luftvärnsrobotsystemet 23 BAMSEfortsätta.Regeringen beräknar medelsbehovet för programmet under /96till 3 744 593 000 kr.MotionernaI kommittémotionen Fö203 (m), som förordar en högre anslagsnivå änregeringen(yrkande 5), motsätter man sig senarelagd anskaffning av mökerriktmedel tillpansarvärnsrobot 56 och modifiering av luftvärnsrobot 70.Folkpartiet liberalerna anför i sin partimotion Fö337 att desenareläggningarav materielbeställningar som regeringen aviserar i propositionen sannoliktintegenerellt är allvarliga. Däremot ger de fel signal om en för storgrundutbildningsvolym prioriteras. I synnerhet sägs detta gälla omanskaffningen av mörkerriktmedel till pansarvärnsroboten 56 senareläggs.Bristande förmåga till strid i mörker anser nämligen motionärerna vara en avdepåtagligaste bristerna hos de svenska markstridsförbanden. Vad som sålundaanförts om anskaffning av mörkerriktmedel till börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 5).UtskottetUtskottet har ingen erinran mot den av regeringen i propositionen föreslagnainriktningen av programmet. Härutöver bör en viss ytterligare begränsningkunna accepteras i repetitionsutbildningen. Moderata samlingspartietskommittémotion Fö203 (yrkande 5 i denna del) och liberalernaspartimotion Fö337 (yrkande 5 i denna del) bör därför avslås.Utskottet beräknar medelsbehovet för programmet under /96till3 751 000 000 kr.FörsvarsområdesförbandRegeringenRegeringen anför att angivna mål för programmet inte har nåtts fullt ut.Detta sägs huvudsakligen bero på att planerad repetitionsutbildning inte harkunnat genomföras.Regeringen bedömer att besparingarna inom programmet -- utöver generellbesparing i driftskostnaderna -- bör påverka repetitionsutbildningen.Regeringen anser vidare att anskaffningen av pansarskott 95 ochmörkerriktmedeltill pansarvärnsrobotsystemet 56 kan senareläggas. I övrigt börprogrammetutvecklas i huvudsak i enlighet med vad Försvarsmakten har föreslagit. Sålundabör t.ex.:stadsskyttebataljoner organiseras och vidmakthållas,försvarsområdesstaber samt hemvärnsförband vidmakthållas,inledd organisering av mobiliserings- och förplägnadsplutoner genomförassamtorganisering av gränsövervakningskompanier påbörjas.Regeringen beräknar medelsbehovet för programmet under /96till 2 823 813 000 kr.MotionernaMotionärerna i kommittémotionen Fö203 (m) förordar, som framgått, enhögre anslagsnivå än regeringens (yrkande 5) och motsätter sig attanskaffningen av mörkerriktmedel till pansarvärnsrobot 56 senareläggs.Folkpartiet liberalerna framför i sin partimotion Fö337, som också framgått,ett motsvarande yrkande (yrkande 5).UtskottetUtskottet kan godta den av regeringen föreslagna inriktningen avprogrammet. Utskottet vill i sammanhanget understryka hemvärnets roll.Kommittémotionen Fö203 (m) (yrkande 5 i denna del) och partimotionen Fö337(fp) (yrkande 5 i denna del) bör därför avslås.Utskottet beräknar medelsbehovet inom programmet under /96till 2 967 000 000 kr.ArmébrigadförbandRegeringenRegeringen bedömer att programmet utvecklas planenligt mot de mål sombestämts försvarsbeslut. Besparingarna inom programmet -- utöver engenerell besparing i driftskostnaderna -- bör påverka repetitionsutbildningen.Vidare anser regeringen att anskaffningen av pansarskott 95 samt renoveringenav luftvärnsrobot 70 kan senareläggas.Programmet bör enligt regeringen i övrigt utvecklas i huvudsak somFörsvarsmakten föreslagit. Detta innebär bl.a.:fortsatt omorganisation av fem infanteribrigader till IB 2000,omorganisation av en infanteribrigad till mekaniserad infanteribrigad medstridsfordon 90 påbörjas,omorganisation av fyra Norrlandsbrigader till NB 2000 inleds liksom att enNorrlandsbrigad mekaniseras med ny stridsvagn 122 (Leopard 2) och stridsfordon90,omorganisation av två pansarbrigader till PB 90 påbörjas,omorganisation av två mekaniserade brigader till MekB 2000 med stridsvagn121(Leopard 1) inleds,en mekaniserad brigad med stridsvagn 104 () vidmakthålls,anskaffning av pansarbandvagnar 401 (MT-LB) och 501 (BMP-1) fortsätter.Regeringen beräknar medelsbehovet för programmet under /96till 7 563 067 000 kr.MotionernaI de snabba och konkreta beslut, som förordar i sinpartimotion Fö204 yrkande 2, ingår att antalet armébrigader reduceras från 16till 10. Repetitionsövningar bör inte genomföras. Vidare föreslås attanskaffningen av stridsvagn 122 avbryts, om det kan ske till lägre kostnad änatt fullfölja beställningen.Motionärerna i kommittémotionen Fö203 (m) förordar, som framgått, en högreanslagsnivå än regeringen (yrkande 5), och motsätter sig senarelagdanskaffningav mörkerriktmedel till pansarvärnsrobot 56 och modifiering av luftvärnsrobot70.Folkpartiet liberalerna framför i sin partimotion Fö337, som också framgått,att anskaffning av mörkerriktmedel till pansarvärnsrobot 56 inte börsenareläggas (yrkande 5).UtskottetAtt genomföra så stora förändringar i brigadorganisationen somförespråkas i partimotionen Fö204 (v) har sådan vidd att frågan måstebehandlasinom ramen för ett totalförsvarsbeslut. Motion Fö204 (v) (yrkande 2 i dennadel) bör därför inte bifallas.Utskottet har ingen erinran mot den av regeringen i propositionen föreslagnainriktningen av programmet.