bet · GI01JoU23 · 1995-05-18 00:00:00 — beskattningen, subventioner, konkurrens, infrastruktur,markanvändning, stadsplanering m.m. I likhet med regeringenanser utskottet att de nya tankegångar om en nyutvecklingsmodell som presenteras i vitboken bör stödjas avSverige. bör vara pådrivande i omställningen av deproduktions- och konsumtionsförhållanden som utgör ett hotmot miljön. I första hand gäller det omställningen inom tre fördet ekonomiska livet centrala områden, nämligentransportsystemet, energisystemet ochlivsmedelsförsörjningen i vid mening (från jordbruk överlivsmedelsindustri och konsumtion till avfallshantering).Sverige skall verka för att gamla metoder och tekniska lösningarsom inte fyller miljökraven genom nya investeringar så snabbtsom möjligt ersätts med ny teknik som förenar ekonomiska kravmed ekologiska grundvillkor. Av stor betydelse i dettasammanhang är stödet till forskning, utveckling och spridning avny miljövänlig teknik.Som framhålls i skrivelsen är fördragen grunden för EU:spolitik. Nästa översyn av fördragstexten sker genomregeringskonferensen . Många frågor kommer att behandlasi samband därmed, och bör -- som en del i en samladpolitik inför konferensen -- lyfta fram miljöfrågorna. Enfortsatt förstärkning av principer om hållbar utveckling,integrering av miljöhänsyn i alla samhällssektorer, en högambitionsnivå i EU:s miljölagstiftning och möjligheter att gåföre nationellt tillhör de viktiga frågorna. Enligt utskottetsmening bör verka för att principen om en hållbarutveckling införs i EU:s grundläggande fördragstexter. Ävenfrågan om den offentliga insynen i EU bör uppmärksammas i dettasammanhang. har tidigare tagit ett viktigt initiativ somsyftar till ökad öppenhet i rådsarbetet. Det danska förslagetinnebär bl.a. fler öppna rådsdebatter, avskaffande avmöjligheten att hemlighålla omröstningsresultat ochobligatoriskt offentliggörande av rådsprotokoll när rådet agerarsom lagstiftare. Regeringen har i ettinterpellationssvar (prot. 1994/95:97) deklarerat att man harför avsikt att stödja det danska förslaget och hardessutom presenterat vissa tilläggsförslag. Förslagen går ut påatt offentliggöra det sista utkastet till rådsbeslut ilagstiftningsärenden innan rådet fattar beslut. Avsikten med detsvenska förslaget är att underlätta en offentlig granskning avrådets arbete och att ge medierna och den intresseradeallmänheten tillgång till ett mer omfattande underlag införavgöranden i rådet. Förslagen är nu föremål för rådsbehandling,och ett beslut kan väntas . Enligtregeringen förbereds inom en konferens omöppenhet inom EU som skall hållas . Bland deinbjudna kommer det att finnas företrädare från alla EU:smedlemsländer och från gemenskapens institutioner. Frågan omökad öppenhet i EU är enligt regeringen en prioriterad fråga somkommer att lyftas fram från svensk sida införregeringskonferensen år 1996.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det föreligger politisk samstämmighet när det gäller utgångspunkterna förden svenska miljöpolitiken och inriktningen av det fortsattamiljöarbetet. Detta gäller såväl nationellt som internationellt.Genom medlemskapet i EU förbättras möjligheter attbekämpa såväl inhemska som gemensamma miljöproblem och med kraftdriva det miljöpolitiska arbetet framåt inom gemenskapen. mening är det i sig värdefullt att vår EU-politik påmiljöområdet kan utformas i så stor politisk enighet sommöjligt. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attsyftet med motionerna Jo22 (v) yrkande 1, Jo23 (m) yrkandena1--4, Jo26 (fp) yrkandena 2--4, Jo27 (kds) yrkandena 1--6, 9,14, 16 och 17, Jo28 (c) yrkande 1, Jo29 (mp) yrkandena 1--3, 5,6 och 9, Jo609 (m) yrkande 7, Jo641 (c) yrkandena 28, 30 och 31delvis, Jo685 (mp) yrkandena 1--5 och 17, Jo689 (s) yrkande 2,Jo604 (kds) yrkande 9 och K224 (kds) yrkandena 11, 12, 15 och 16i allt väsentligt är tillgodosett. Någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida kan därmed inte anses erforderlig.För att åstadkomma den önskade omställningen behövs utöver enlångsiktig och väl utformad investeringsstrategi och effektivamiljöregler även ekonomiska styrmedel. bör därföräven i fortsättningen på ett samlat sätt driva frågorna omenergirelaterade skatter. Ett viktigt sådant styrmedel är enkoldioxidskatt (föreslås i vitboken). I likhet med regeringenanser utskottet att bör verka för en gemensam miniminivåför beskattning av koldioxidutsläpp. I vitboken diskuteras ocksågenomförande av en s.k. skatteväxling -- dvs. attresursförbrukning beskattas högre och arbetskraft lägre än . Idet arbete som pågår inom EU på detta område bör varaaktivt. Som redovisas i skrivelsen ankommer det påmedlemsländerna själva att ta initiativ påskatteväxlingsområdet. Från svensk synpunkt är det viktigt attmedlemsländerna själva kan introducera skatter på miljöområdet.Som framhålls i skrivelsen bör de analyser som Utredningen omförutsättningar för en ökad miljörelatering av skattesystemet(dir. 1994:11) skall utföra kunna komma till nytta i dettasammanhang. Utvecklingen av s.k. gröna nationalräkenskaper, somger bättre information om viktiga samband mellan miljö ochekonomi, kan bidra till att förverkliga de miljöpolitiska målenoch till att vidtagna åtgärder kan utvärderas på ett effektivtsätt. Sådant utvecklingsarbete pågår i flera länder, och detvore en stor fördel om EU tar aktiv del i detta arbete för attfå till stånd en ökad samordning. bör därför stödjaförslagen i femte miljöhandlingsprogram ombl.a. utveckling av gröna nationalräkenskaper. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Jo22 (v) yrkande 6, Jo23 (m)yrkande 5, Jo26 (fp) yrkande 1, Jo27 (kds) yrkandena 13 och 15,Jo29 (mp) yrkandena 11, 12, 13 och 14, Jo641 (c) yrkande 31delvis, Jo687 (mp) yrkande 15 och T225 (mp) yrkande 13 i den månde inte kan anses tillgodosedda.Försurning och klimatpåverkanSkrivelsenEnligt regeringen bör i alla sammanhang verka för attöka kunskapen inom EU om försurningsskadorna och inriktaåtgärdsarbetet på sådant sätt att nedfallet av försurande ämneni hela långsiktigt underskrider de kritiskabelastningsgränserna för vad naturen kan bära. I detta syfte börSverige inom unionen arbeta för att få till ståndkostnadseffektiva lösningar och utveckla bl.a. gemensammaekonomiska styrmedel och tekniska krav samt verka för ensamhällsplanering som bidrar till att minska utsläppen avförsurande ämnen och klimatgaser. Att ett system medhållbarhetskrav i kombination med tillverkaransvar för bilarnasutrustning för avgasrening införs skall vara ett prioriteratkrav. Inom transportsektorn är det särskilt viktigt att minskakväveoxid- och koldioxidutsläppen samt utsläppen av flyktigakolväten (VOC). bör även i fortsättningen på ett samlatsätt driva frågorna om energirelaterade skatter -- särskiltkoldioxidskatt -- och verka för att EU driver på klimatarbetet iandra mellanstatliga organ, särskilt inom omklimatförändringar.Sverige bör verka för att EU utnyttjar sin position inom andramellanstatliga organ i syfte att främja en långsiktigt hållbarutveckling inom energi-, industri- och transportsektorerna.Detta är särskilt viktigt inom konventionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar, klimatkonventionen och FN:sexpertorgan för luftfart () och sjöfart (IMO).MotionernaEnligt motion Jo21 (m) bör i samarbetet inom EU beaktade möjligheter och fördelar som fjärrvärme medför för miljön. Imotion Jo22 (v) yrkande 2 framhålls betydelsen av detsektorsövergripande arbete som behövs för att minskaförsurningsproblematiken och åtgärder för att minska utsläppenav försurande ämnen från transportsektorn (yrkande 3). Enligtmotionärerna skall försiktighetsprincipen gälla i arbetet medatt minska risken för klimatförändringar (yrkande 4). EU:skoldioxidutsläpp skall minska med (yrkande 5). Enligt motion Jo23 (m) yrkande 6 bör arbetet medtrafik och miljö inriktas på renare och effektivare fordon.Enligt yrkande 7 bör skärpas när det gällerminskade utsläpp av koldioxid. I motion Jo26 (fp) yrkas attregeringen skall verka för att ytterligare åtgärder vidtas mottransportsektorns miljöpåverkan (yrkande 5). Energisektorn böravregleras och subventionerna avskaffas (yrkande 6). Enligtmotion Jo27 (kds) yrkande 12 bör i EU verka för ettoffensivt klimatarbete innebärande nödvändiga reduktionsmål samttillräckliga åtgärder för att nå dessa. Vidare bör subventionertill icke förnybara energislag fasas ut (yrkande 18), och allatransportslag skall bära sina totala kostnader (yrkande 21).Inom det s.k. TEN-samarbetet bör utbyggnaden av snabbtågsnätetoch främjandet av järnvägstrafik med standardlok prioriteras(yrkande 22). En fond för fartygstrafiken bör upprättas ditfartyg utan katalysatorteknik betalar och där stöd utgår tillfartyg som investerar i denna teknik (yrkande 23). Vidare börSverige samverka med övriga EU-länder när det gäller forskning,utveckling och etablering av effektiva kollektivtrafiksystem(yrkande 24) samt aktivt driva på arbetet med ett direktiv medkraftigt skärpta krav vad gäller energiförbrukning (yrkande 25).Vidare skall i EU verka för en gemensam strategi förintroducering av motoralkoholer (yrkande 26). I motion Jo28(kds) yrkande 2 framhålls att i EU bör driva på arbetetmed bioenergi. Enligt motion Jo29 (mp) bör transportarbetetminska och järnvägssatsningar prioriteras (yrkande 16).Regeringen bör i EU driva målet att utsläpp av NOx skall minskasmed (yrkande 17). Vidare bör regeringen verkaför att svavelhalten i fartygsbränslen sänks till och atten handlingsplan tas fram för detta (yrkande 18) samt attalternativa bränslen prioriteras (yrkande 19).Mineraloljedirektivet bör förändras vad avser beskattning avförnybara bränslen i förhållande till fossila (yrkande 20).Under den allmänna motionstiden har en radmotioner väckts om försurning och klimatpåverkan vars innehålltill stora delar överensstämmer med de ovan redovisadeyrkandena. Det gäller motionerna T225 (mp) yrkandena 12 och 15(maximikrav på utsläpp på de fyra största växthusgaserna,granskning av EU:s internationella agerande i klimatfrågan),Jo605 (kds) yrkande 6 delvis (skärpning av EU:sförbränningsdirektiv), Jo609 (m) yrkandena 11--13 (Sverigesklimatvårdande uppgifter vad gäller klimatpolitiken inom EU,ekonomiska styrmedel för kväveoxider, miljökrav på fartyg somlöper mellan hamnar inom EU) och Jo685 (mp) yrkande 16(miljöanpassning av EU:s transportprogram).Utskottets övervägandenSom framhålls i skrivelsen är försurningen av mark och vattenett av de mest allvarliga miljöproblemen i och hotar denbiologiska mångfalden. Försurningen utgör också ett allvarligthot mot den långsiktiga produktionsförmågan hos skogsmarken ochpåverkar därigenom försörjningen från en av viktigarebasnäringar. Utsläppen av kväveoxider bidrar dessutom till enstorskalig övergödning -- eutrofiering -- av mark- ochhavsområden. Genom inhemska åtgärder har utsläppen av försurandeämnen kraftigt reducerats. Det fortsatta arbetet måste i höggrad riktas mot utsläpp. Ungefär hälften av svavel- ochkvävedepositionen i kommer från andra EU-länder, och ettaktivt arbete inom EU är därför nödvändigt. Försurning av markoch vatten i är, till skillnad från i stora delar avEuropa, en framträdande miljöfråga beroende på Sverigeskalkfattiga berggrund. Däremot orsakar samma luftföroreningarandra allvarliga miljöproblem som försämrad luftkvalitet ochförhöjda nitrathalter i dricksvatten samt förstöring avbyggnader m.m. Som regeringen anför måste en svensk EU-strategibeakta denna omständighet. Det är viktigt att gränsöverskridandeeffekter får större tyngd i EU:s arbete med luftföroreningar.Den kompetens som byggts upp inom konventionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar samt i arbetet med EG:sregler om individuell miljöprövning av fasta anläggningar börutnyttjas av EU i det fortsatta arbetet med att begränsaluftföroreningar. bör ta upp dessa frågor i såvälforskningssammanhang som inför den fortsatta uppbyggnaden av deneuropeiska miljöbyråns verksamhet.Enligt skrivelsen har vid det första ministerrådsmötetsedan EU-inträdet fått gehör för sitt förslag att enstrategi för försurningsfrågorna skall utarbetas inom EU. pågår arbete med bl.a. ett nytt direktiv omsvavelhalt i oljeprodukter och en översyn av direktivet omutsläpp från stora förbränningsanläggningar. I likhet medregeringen anser utskottet att bör verka för att detfastställs högsta tillåtna svavelhalter i alla slagsoljeprodukter och bränslen samt normer för utsläpp frånraffinaderiernas processutsläpp. Utgångspunkt för detta arbetebör vara nu gällande svenska krav. bör också deltaaktivt i arbetet med att sätta nya gränsvärden för utsläpp avsvaveldioxid och kväveoxid från nya storaförbränningsanläggningar. Utskottet delar regeringensuppfattning beträffande utsläppen från större och mindreanläggningar. Gränsvärdet för svavel bör halveras för störreanläggningar, och dessutom bör gränsvärden även gälla för desmå. När det gäller kväveoxider bör gränsvärdet för storaanläggningar minskas med och avsevärt skärpas för demindre. bör utsläppsvärdena närma sig nollnivån. Vidarebör tids- och reduktionsplanerna för befintliga anläggningarskärpas minst enligt vad som följer av det nya svavelprotokolletinom ECE.Sverige står för en knapp femtiondel av EU-ländernaskoldioxidutsläpp. Eftersom miljöeffekterna är desamma oavsettvar utsläppen sker betyder det mycket om EU kan påverkas attvidta effektiva åtgärder. Som regeringen konstaterar kanåtgärder mot koldioxidutsläpp få långtgående ekonomiska ochsociala konsekvenser för industriländerna. kommerjämfört med andra länder att möta högre kostnader för att uppnåen minskning av utsläppen av koldioxid. Detta innebär att det ärviktigt att bidrar till att en kostnadseffektiv politikförs inom EU. Det fortsatta klimatarbetet bör inriktas på allautsläpp av växthusgaser och inbegripa alla sektorer. När detgäller åtgärder bör man sträva efter koordinerade insatser inomde områden som påverkar den internationella konkurrenskraften.Som framgår av skrivelsen skall det av EU uppsatta målet, att år2000 stabilisera utsläppen av koldioxid inom EU på 1990 årsnivå, uppnås genom en kombination av åtgärder. Målet bör enligtEU uppnås genom energieffektivisering (SAVE), förnybaraenergislag (ALTENER) och koordinerad energi- ochkoldioxidbeskattning samt genom nationella program. Somframhålls i skrivelsen bör verka för att EU-ländernagenomför en gemensam klimatpolitik och att klimatfrågorna ges enstörre tyngd i EG:s ekonomiska politik och inom andrapolitikområden. Som utskottet anfört ovan (se s. 21) bör Sverigefortsätta att driva frågan om en gemensam koldioxid- ochenergibeskattning på miniminivå inom EU. Den pågående översynenav mineraloljedirektivet har också stor betydelse för att minskaförbrukningen av fossila bränslen. bör i deinternationella förhandlingarna systematiskt bidra till att EUintar en pådrivande roll i miljöarbetet.Enligt utskottets mening ligger det anförda väl i linje medsyftet i motionerna Jo21 (m), Jo22 (v) yrkandena 2, 4 och 5,Jo23 (m) yrkande 7, Jo26 (fp) yrkande 6, Jo27 (kds) yrkandena12, 18, 25 och 26, Jo28 (c) yrkande 2, Jo29 (mp) yrkandena 17,19 och 20, T225 (mp) yrkandena 12 och 15, Jo605 (kds) yrkande 6,Jo609 (m) yrkandena 11 och 12. Något särskilt riksdagsuttalandesynes därmed inte påkallat varför motionerna avstyrks i berördadelar.Transporterna är i den i särklass största källan tillutsläpp av kväveoxider som medverkar till både försurning ochövergödning. Utskottet anser i likhet med regeringen att Sverigedärför bör agera för åtgärder inom transportsektorn på olikanivåer och inom flera ämnesområden som bidrar till att utvecklaett miljöanpassat transportsystem. Det gäller bl.a. arbetet medatt skärpa de tekniska kraven på fordon och bränslen,genomförande av principen om kostnadsansvar och arbetet medgemensamma riktlinjer för en markanvändning som medverkar tillatt begränsa trafikarbetet. Som framhålls i skrivelsen skallSverige aktivt arbeta för en utveckling mot minskadekoldioxidutsläpp från trafiken. Detta kan åstadkommas bl.a.genom att avsevärt minska bränsleförbrukningen hos personbilar,och i detta arbete kan såväl ekonomiska styrmedel som teknikkravbli aktuella. Frågan om en beskattning av koldioxid eller andraekonomiska styrmedel med samma effekt och utformade somgemensamma minimibestämmelser bör drivas även fortsättningsvis.Sverige bör vid agerande i de olika fora som behandlartransportfrågor verka utifrån en helhetssyn. Transporternassektorsansvar bör vidareutvecklas inom EU, och sektorn bör, inomramen för en på unionsplanet offensiv miljöstrategi, gesansvaret för att förverkliga ett miljöanpassat europeiskttransportsystem. Utgångspunkt för det fortsatta arbetet är om transporter liksom miljöministrarnas dokument omtrafik och miljö från december 1994.Inom unionen pågår ett arbete med att reviderade direktiv som rör avgasutsläpp från olika fordonstyper. förväntas ett förslag om skärpta gränsvärdenatt gälla för lätta fordon. Ett förslag tillskärpta krav för lätta lastbilar och små bussar beräknas kunnabehandlas i ministerrådet . tillämpar ett system med hållbarhetskrav i kombination medtillverkaransvar för utrustning för avgasrening. Som redovisas iskrivelsen driver med mycket hög prioritet frågan om attunionen skall införa ett liknande system. Enligt det ovan nämndarådsdokumentet om trafik och miljö bör målet vara att ett systemskall vara infört i EU . har EU:s arbetemed bilavgaser präglats av vad som vid den aktuella tidpunktenanses tekniskt möjligt. Som regeringen framhåller bör Sverigedriva frågan att preciseringen av kommande kravnivåer i högregrad bör utgå från vad som är motiverat med tanke påmiljösituationen. Som ett led i denna strategi driver Sverigefrågorna om utsläppskrav vid kallstarter och miljöklasssystemkopplat till ekonomiska styrmedel. bör även verka föratt ett miljöklassystem för dieselbränslen och bensin,motsvarande det svenska, införs inom EU. När det gällerkväveoxidutsläppen från tunga fordon bör kravnivåerna skärpaskraftigt vilket stimulerar utvecklingen av reningsteknik. Detligger i svenskt intresse att ett förslag med hög ambitionsnivåläggs fram när det gäller arbetsmaskiner och traktorer.Inriktningen bör vara att kraven skall motsvara de kravsom ställs på tunga vägfordon.EU-medlemskapet ger även ökade möjligheter för bättretrafikmiljö avseende sjöfart och luftfart. Av särskild vikt äratt fastställa krav på sjöfartens drivmedel, där normer i daghelt saknas. Som anförs i skrivelsen bör verka för attfartyg i reguljär trafik på och inte tillåtsanvända olja med högre svavelhalt än 0,5 viktprocent. Sålångtgående avgaskrav bör ställas på fartyg som motsvarar vadsom kan uppnås med katalytisk avgasrening. skalldessutom arbeta för skärpta bestämmelser för flygets utsläpp avbl.a. EU bör utnyttja alla möjligheter att spela enaktiv roll inom och för att minska utsläppen avluftföroreningar.Både i regeringens skrivelse och i de motioner som rörtrafikens miljöanpassning framhålls att aktivt bör deltai miljöanpassningen av EU:s trafikpolitik. Även om vissa av dekrav som förs fram i motionerna rör enskildheter som, helt ellerdelvis, avviker från eller inte särskilt berörs i den avregeringen förordade handlingslinjen finner utskottet att detråder en stor samstämmighet när det gäller den huvudsakligainriktningen av det miljöpolitiska arbetet inomtransportsektorn. Den förordade handlingslinjen på detta områdeavviker inte heller från den som uttalat sittstöd för (se 1994/95:TU13 och 14, rskr. 230 och 231). mening får syftet med motionerna Jo22 (v) yrkande 3,Jo23 (m) yrkande 6, Jo26 (fp) yrkande 5, Jo27 (kds) yrkandena21--24, Jo29 (mp) yrkandena 16 och 18, Jo609 (m) yrkande 13 ochJo685 (mp) yrkande 16 därmed anses tillgodosett.Motionerna avstyrks således i berörda delar.KemikalierSkrivelsenEnligt regeringen bör verka för att EU utvecklarkemikaliekontrollen ytterligare. bör verka för attriskreduktionsarbetet inom EU utvecklas. Det gäller också att fåen avsevärt ökad tillämpning i EU av försiktighetsprincipen ochsubstitutionsprincipen i fråga om såväl allmänkemikalier sombekämpningsmedel. En speciell satsning görs på de områden därSverige fått särskilda lösningar i anslutningsfördraget.MotionernaEnligt motion Jo22 (v) yrkande 9 skall verka förproducentansvar inom hela EU för varor och kemikalier samt atttillämpningen av substitutionsprincipen ochförsiktighetsprincipen skall gälla inom EU (yrkande 10). Imotion Jo27 (kds) yrkande 19 framhålls att skall verkaför att EU upprättar en avvecklingsplan för allasvårnedbrytbara, bioackumulerbara ämnen samt för in detta somett mål vid revideringen av EU:s femte miljöhandlingsprogram.Sverige skall i EU ta initiativ till ett direktiv som förbjuderalla typer av klorkemikalier vid pappermassatillverkning(yrkande 20). I motion Jo28 (c) yrkande 4 framförs krav när detgäller PVC och agerande i EU. Enligt motion Jo29 (mp)yrkande 4 skall regeringen i EU verka för attförsiktighetsprincipen och substitutionsprincipen skrivs in iunionsfördraget och blir grundläggande i EU:s lagstiftning.Regeringen skall vidare verka för att användning av allasvårnedbrytbara och bioackumulerade ämnen upphör och att dettaskrivs in i miljömålen (yrkande 23) samt att konkretaavvecklingsplaner med tydliga mål för avveckling tas fram förtungmetaller, klorerade lösningsmedel och PVC (yrkande 24).Regeringen bör i EU ta initiativ till att s.k. hormongifter,miljögifter med hormonliknande utseende, uppmärksammas (yrkande25). Avvecklingsplaner för i första hand nonylfenol och DEHP fram (yrkande 26), och miljögifter som påverkar endokrinasystem skall ersättas enligt substitutionsprincipen ochförsiktighetsprincipen (yrkande 27).Under den allmänna motionstiden har en radyrkanden väckts som till stora delar överensstämmer med de ovanredovisade yrkandena beträffande kemikaliekontrollen. Det gällermotionerna Jo641 (c) yrkandena 29 och 31 delvis (en strategi förtillämpning av utbytesprincipen inom EU och en analys avprincipens legala status i förhållande till EU:s regelverkrörande handeln), Jo685 (mp) yrkandena 6--8(försiktighetsprincipen och utbytesprincipen skrivs in iunionsfördraget, avvecklingsplaner för särskilt farliga ämnen,alla svårnedbrytbara och naturfrämmande ämnen skall avvecklas)och Jo687 (mp) yrkandena 10--12 (att permanent fårbehålla övergångsreglerna på kemikalieområdet, att EU som målför sin kemikaliepolitik anger att alla svårnedbrytbara ochnaturfrämmande ämnen skall avvecklas, att försiktighetsprincipenoch utbytesprincipen blir grundläggande i EU:s lagstiftning ochatt de skrivs in i unionsfördraget).Utskottets övervägandenDen svenska kemikaliekontrollen utgår från enansvarsfördelning som bygger på att det är företag och andra somhanterar kemikalier som bär ansvaret för attkemikaliekontrollens mål uppnås. Inom EU har en utveckling idenna riktning inletts. utgår dock regelsystemeninom EU, de som utvecklas, ofta från ett synsätt som läggerstörre ansvar för problemlösningar på regeringar och myndigheterän det svenska. Som regeringen anför bör därför verkaför att utvecklingen mot ett större ansvar för företag och andrapåskyndas och får genomslag i regler och direktiv.Sverige bör verka för att kommissionen ägnar störreuppmärksamhet åt kemikaliekontrollen inom EU samt utarbetar engemensam kemikaliepolicy för alla direktoraten. EU har påtagitsig att inom vissa områden söka utveckla sina regler så att denår samma skyddsnivå som de svenska. Utskottet anser i likhetmed regeringen att en särskild satsning bör göras för att drivapå detta arbete.EU:s program för kunskapsuppbyggnad om existerande ämnen ärmycket viktigt i detta sammanhang. Kunskapen måste dock förasvidare till dem som hanterar och väljer mellan olika kemikalier.Som framhålls i skrivelsen är information om kemikaliers riskerm.m. en basfunktion i kemikaliekontrollen. Det finns vidare inomEU ett behov av att utveckla metoder att begränsa förekomsten avkemikalier som ett medel för riskreduktion. bör, somframhålls i skrivelsen, självfallet medverka till en utvecklingmot mindre skadliga produkter.