bet · GJ01BoU4 · 1995-11-23 00:00:00 — Ansvaret för fastighetsbildningsverksamheten,m.m. Regeringens förslag i fråga om ansvaret förfastighetsbildningsverksamheten tillstyrks avutskottet. Förslaget innebär att ansvaret liksomhittills i princip skall åvila staten. En kommunskall dock kunna få tillstånd att inrätta enkommunal lantmäterimyndighet om vissa villkor äruppfyllda. Motstående motionsyrkanden avstyrks.Även regeringsförslagen i övrigt tillstyrks avutskottet.Med anledning av vad som i propositionen uttalasom ledningsformen för det nya görutskottet ett tillkännagivande om attledningsformen styrelse bör väljas.Till betänkandet har fogats en reservation (m,fp) och två särskilda yttranden (c) och (mp). Regeringen har i proposition 1995/96:78 föreslagitatt riksdagen1. antar regeringens förslag till lag om kommunallantmäterimyndighet,2. antar regeringens förslag till lag om ändringi fastighetsbildningslagen (1970:988),3. antar regeringens förslag till lag om nybeteckning på ,4. antar regeringens förslag till lag om nybeteckning på fastighetsbildningsmyndighet,fastighetsregistermyndighet ochöverlantmätarmyndighet,5. antar regeringens förslag till lag om ändringi jordabalken,6. antar regeringens förslag till lag om ändringi utsökningsbalken,7. antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1939:608) om enskilda vägar,8. antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1970:991) om ändring i ochecklesiastik indelning i samband medfastighetsbildning,9. antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1971:1037) om äganderättsutredning ochlegalisering,10. antar regeringens förslag till lag om ändringi expropriationslagen (1972:719),11. antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1973:1084) om avveckling av vissagodmanskap för delägare i skifteslag,12. antar regeringens förslag till lag om ändringi ledningsrättslagen (1973:1144),13. antar regeringens förslag till lag om ändringi anläggningslagen (1973:1149),14. antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1973:1150) om förvaltning avsamfälligheter,15. antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1973:1151) om införande avanläggningslagen (1973:1149) och lagen (1973:1150)om förvaltning av samfälligheter,16. antar regeringens förslag till lag om ändringi jordförvärvslagen (1979:230),17. antar regeringens förslag till lag om ändringi fastighetstaxeringslagen (1979:1152),18. antar regeringens förslag till lag om ändringi sekretesslagen (1980:100),19. antar regeringens förslag till lag om ändringi vattenlagen (1983:291),20. antar regeringens förslag till lag om ändringi (1987:10),21. antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1987:11) om exploateringssamverkan,22. antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1994:448) om pantbrevsregister,23. antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1995:000) om ändring i plan- ochbygglagen (1987:10),24. antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1995:000) om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988),25. antar regeringens förslag till lag om ändringi miljöskyddslagen (1969:387),26. bemyndigar regeringen att medge att inom ramen för tillgängligaresurser får använda medel för samarbete mellaneuropeiska kartmyndigheter i form av en s.k.ekonomisk intressegrupp under fransk lagstiftning(avsnitt 8).Regeringen har dessutom i proposition 1995/96:47föreslagit att antar regeringens förslagtill lag om ändring i fastighetsbildningslagen.Förslaget har av lagutskottet överlämnats tillbostadsutskottet - detta för att möjliggöra ensamordning med det i proposition 1995/96:78framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1995:000) om ändring i fastighetsbildningslagen(1970:988).Lagförslagen har som bilagor fogats till dettabetänkande. I betänkandet behandlas de med anledning avpropositionen väckta motionerna1995/96:Bo3 av () variyrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en statliglantmäterimyndighet i varje län,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omverksamhetsunderlag för kommunallantmäterimyndighet,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om samladbedömning vid prövning av frågan om inrättande avkommunal lantmäterimyndighet.1995/96:Bo4 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en statliglantmäterimyndighet i varje län,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omverksamhetsunderlag för kommunallantmäterimyndighet,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en restriktivoch samlad bedömning vid prövning om inrättande avkommunal lantmäterimyndighet.1995/96:Bo5 av andre vice talman . (c) vari yrkas att avslårproposition 1995/96:78 om ansvaret förfastighetsbildnings- ochfastighetsregistreringsverksamheten, m.m.Vissa uppgifter om lantmäteri-och fastighetsdataverksamhetenDen nuvarande organisationenDet statliga lantmäteriet omfattar , en överlantmätarmyndighet i varjelän, de statliga fastighetsbildningsmyndigheternaoch en statlig fastighetsregistermyndighet i varjelän.Statens lantmäteriverk är centralförvaltningsmyndighet för frågor omfastighetsbildning, fastighetsbestämning,fastighetsvärdering, fastighetssamverkan,fastighetsregistrering, mätningsverksamhet ochallmän kartläggning. harockså samordnande uppgifter beträffandeortnamnsfrågor, geografiska databaser och inomtotalförsvaret.Överlantmätarmyndigheten har som uppgift att inomlänet leda den verksamhet som skall skötas av destatliga fastighetsbildningsmyndigheterna, utövatillsyn över mätningsverksamheten samt verka församordning av grundläggande mätning ochkartläggning. Överlantmätarmyndighetentillhandahåller också lantmäteritjänster inomlänsstyrelsen.Fastighetsbildningsmyndigheten svarar förfastighetsbildningsförrättningar m.m.Lantmäteridistriktet ärfastighetsbildningsmyndighetens verksamhetsområde.Landet är indelat i 69 lantmäteridistrikt. Försärskilda fastighetsbildningsuppgifter finnsytterligare 12 statliga fastighetsbildningsmyn-digheter, s.k. specialenheter, vilka arbetarfrämst med frågor med anknytning till jord- ochskogsbruk och infrastruktur.Fastighetsregistermyndigheten registrerarförändringar i fastighetsförhållandena. Det finnsen statlig fastighetsregistermyndighet i varjelän.Utanför den nu beskrivna statligalantmäteriorganisationen, men underordnad denna itillsynshänseende, finns 41 kommunalafastighetsbildningsmyndigheter och 29 kommunalafastighetsregistermyndigheter.Genom den nu avslutade fastighetsdatareformen harett nytt ADB-baserat fastighetsdatasystem införtsför handläggning av fastighetsregistrering ochinskrivning. harhuvudansvaret för genomförandet avfastighetsdatareformen. Reformarbetet bedrivs isamverkan med främst och . Därutöver medverkar bl.a. ettantal kommuner med registrering av adresser ochplanbeslut. också för driften avfastighetsdatasystemet. Under innevarande årkommer fastighetsdatasystemet att kompletteras medidentiteter som är unika för alla byggnader ilandet av betydelse och en koordinatbestämning avdessa. Systemet får därmed successivt ocksåkaraktären av ett basregister över byggnader därkommunerna medverkar i uppbyggnaden och à jour-hållningen. ettpantbrevsregister enligt lagen (1994:448) ompantbrevsregister.Riksdagens beslut om omorganisation m.m.Riksdagen fattade beslut om en nyorganisation för lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten m.m. (bet.1993/94:BoU19). Beslutet innebär i korthetföljande.En ny central myndighet - -bildas av ochdelar av nuvarande . Pålokal nivå förs överlantmätar-, statligafastighetsbildnings- och fastighets-registermyndigheter samman till enlantmäterimyndighet i varje län. fastighetsbildning ochfastighetsregistrering inom det statligalantmäteriet kommer därmed att samordnas inom dennya myndigheten. Uppgifter om planer, bestämmelseroch andra förhållanden i fastighetsregistret skalli princip registreras av den beslutandemyndigheten.Den nya myndigheten kommer att bedriva bådemyndighets- och uppdragsverksamhet. Dessa olikauppgifter skall dock hållas väl isär. Uppdrag somkan skada förtroendet för myndighetsutövningeneller som av andra skäl bör bolagiseras skiljsfrån det statliga lantmäteriet. Det gäller bl.a.den fastighetsekonomiska uppdragsverksamheten.Omorganisationen var ursprungligen tänkt attgenomföras fr.o.m. . Denna tidpunkthar dock sedermera flyttats fram till den 1januari 1996.Genom beslut av (bet.1994/95:BoU17) har finansieringsprinciperna förlantmäteri- och fastighetsdataverksamheten lagtsfast. De innebär att användarna av fastighets- ochlandskapsinformation i ökad utsträckning skallbidra till finansieringen av kostnaderna för driftoch utveckling av informationssystemen. En nylantmäteritaxa skall utformas som baseras påtidsersättning med möjlighet för sakägare attbegära att fast avgift tillämpas i det enskildaärendet. Avgifterna vid uttag av digitalt lagradlandskapsinformation sänks för att främja en ökadanvändning av sådan information medan avgifternaför uttag av information frånfastighetsdatasystemet och för tryckta kartorhöjs.I enlighet med beslut har denfastighetsekonomiska uppdragsverksamheten inom detstatliga lantmäteriet ombildats till ettfristående aktiebolag fr.o.m. den 1 juli 1995.OrganisationsfrågorInför den av beslutade omorganisationenpågår nu arbetet med förberedelserna för den nyalantmäteriorganisationen.Den pågående fick våren1995 tilläggsdirektiv som innebär att utredningenskall fortsätta arbetet med att förbereda de nyamyndigheternas närmare organisation, bemanning ocharbetsformer - detta med beaktande av regeringensoch beslut i frågan. Utredningen skallföre årets slut vidta nödvändiga åtgärder föröverföring, anställning och avveckling av personalsamt övriga åtgärder som behövs för attverksamheten i den nya myndighetsorganisationenskall kunna starta den 1 januari 1996.Regeringen har aviserat sin avsikt att senareunder hösten besluta om instruktion för det nyaLantmäteriverket och de statligalantmäterimyndigheterna samt om de övrigaföreskrifter som behövs för den nyaorganisationen.Förslagen i proposition 1995/96:78Fastighetsbildning m.m.Vid de närmare övervägandena om den framtidaorganisationen av fastighetsbildningen bör enligtregeringsförslaget sambandet mellanfastighetsbildning och angränsande statlig ochkommunal verksamhet beaktas. Dessutom måstesakägarnas tillgång till lokal serviceuppmärksammas. Den organisation som skall skapasbör enligt förslaget dessutom vara stabil ochlångsiktig, men vara flexibel ochtillåta förändringar i ansvarsfördelningen i taktmed samhällsutvecklingen.I propositionen anförs att det finns ett starktsamband och behov av ökad samordning mellanfastighetsbildningen och den kommunala plan- ochbyggprocessen. Enligt förslaget motiverar detta enfortsatt medverkan inomfastighetsbildningen. En kommun bör därför hamöjlighet att också i fortsättningen undersärskilt angivna förutsättningar svara förfastighetsbildningsverksamheten inom kommunen. Attett ansvar för verksamheten läggs på kommunenanges dock inte innebära någon begränsning avstatens övergripande ansvar förfastighetsbildningsverksamheten.Kommunens ansvar omfattar inte något annat än attbestrida kostnaderna för verksamheten och att göradet möjligt för myndigheten att bedrivaverksamheten effektivt och i organisatorisktlämplig form. Myndighetens verksamhet skallsålunda styras endast av fastighetsbildningensregelsy-stem och bedrivas på det sätt som enligt 1kap. 9 § regeringsformen krävs i enmyndighetsfunktion, dvs. att beakta allas likhetinför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet.För att tydliggöra de förutsättningar som skallgälla för att en lantmäterimyndighetskall få inrättas och för att undanröja deoklarheter som funnits bör dessa frågor enligtregeringens förslag regleras i en ny lag. Genompropositionen föreläggs därför ettförslag till lag om lantmäterimyndighet.Förslaget innebär i korthet följande:En kommun skall efter särskild ansökan kunnasvara för fastighetsbildningsverksamheten ikommunen under förutsättning att vissa villkor äruppfyllda. Det är regeringen som prövar frågan omtillstånd. Ansökan om tillstånd skall inges tillLantmäteriverket. Verket bör därefter med egetyttrande överlämna kommunens ansökan tillregeringen som har att göra en samlad bedömning avom tillstånd skall lämnas.Tillstånd skall meddelas om vissa särskiltangivna förutsättningar bedöms kunna uppfyllas.Den kommunala lantmäterimyndigheten skall ha helakommunen som verksamhetsområde. Kommuner får ejinrätta lantmäterimyndighet i samverkan.Som förutsättning för tillstånd gäller vidare attmyndighetens arbetsuppgifter väsentligen begränsastill förrättningsverksamhet och myndighetsservicei anslutning till denna. Dessutom skallverksamheten ha sådan omfattning att kravet påkompetens hos personalen kan tillgodoses. Någonfast gräns i form av intäkter eller antal arbetadetimmar sätts dock inte upp. Minst två personerinom myndigheten skall ha den kompetens ocherfarenhet som krävs för att utöva ett eget ansvarför förrättningar. Myndighetens informationssystemskall ha sådan teknisk standard som säkrar utbyteoch information mellan stat och kommun inomlantmäteriområdet.Den kommunala lantmäterimyndighetens verksamhetskall omfatta handläggningen av alla ärenden omfastighetsbildning utom sådana ärenden som- på begäran av sakägare skall flyttas över tillden statliga lantmäterimyndigheten i länet,- berör flera lantmäterimyndighetersverksamhetsområde,- avser stora jord- och skogsbruksförrättningarsom inte omfattar nybebyggelse,- avser förrättningar som av resurs- ellerkompetensskäl bör handläggas av den statligalantmäterimyndigheten.Ett beslut av den kommunala lantmäterimyndighetenatt överlämna en förrättning till den statliga fårinte överklagas. En sakägares begäran attöverlämna förrättningen till den statligalantmäterimyndigheten skall villfaras, om det inteär fråga om förrättning som grundas på avtalenligt jordabalken om köp, byte eller gåva av fastegendom.En lantmäterimyndighet skall normaltpåbörja sin verksamhet sominfaller närmast efter det att förflutitsedan tillstånd meddelats.Tillsynen över den kommunalalantmäteriverksamheten skall utövas avLantmäteriverket. Tillstånd avseende en kommunallantmäterimyndighet kan återkallas av regeringenefter anmälan från omförutsättningarna för tillstånd inte längreföreligger eller om det brister imyndighetsfunktionen. Tillståndet upphör om enkommun anmäler att den inte längre vill fortsättamed verksamheten.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1januari 1996. Beslut om inrättande av kommunalfastighetsbildningsmyndighet ochfastighetsregistermyndighet som fattats enligtäldre bestämmelser skall dock gälla till utgångenav . En kommun som vid utgången av år 1995inte har egen fastighetsbildningsmyndighet fårinrätta en lantmäterimyndighet tidigastfr.o.m. den 1 januari 1999.FastighetsregistreringFör information redovisar regeringen ipropositionen vissa frågor avseendefastighetsregistreringen. Det gäller främstprincipen om registrering vid källan som innebäratt kommuner, länsstyrelser och andra myndigheteri framtiden i ökad utsträckning kan komma attutföra registreringar i fastighetsregistrets olikadelregister. Av detta skäl skall en myndighet fådet övergripande registeransvaret för ettgeografiskt område - områdesansvar.Lagändringar med anledning av denbeslutade nya organisationen förlantmäteri- och fastighetsdataverksamhetenSom redovisats ovan har fattat beslut omatt ett nytt verk - - skallinrättas fr.o.m. . Samtidigtkommer de nybildade lokala myndigheterna attbenämnas lantmäterimyndigheter. Med anledninghärav läggs det i propositionen fram förslag tilländringar i fastighetsbildningslagen och i ettantal andra lagar. Förslagen innebär att "" och "förfastighetsdata" byts mot "" samtatt "fastighetsbildningsmyndighet", "fastig-hetsregistermyndighet" och "överlantmätarmyndig-het" byts mot "lant-mäterimyndighet".Vissa av förslagen innebär dessutom en anpassningav bestämmelserna med anledning av attfastighetsregistreringen fr.o.m. årsskiftet kommeratt integreras i fastighetsbildningen. I någrafall kräver förändringarna i organisationendessutom särskilda övergångsbestämmelser. Förslaghärom läggs också fram.Samarbete mellan europeiskakartmyndigheterStatens lantmäteriverk medverkar tillsammans medett stort antal andra europeiska kartverk i ettprojekt benämnt MEGRIN (Multipurpose ). Projektetsyftar till att utveckla metoder och teknik somgör de nationella kartverkens geografiska datamera tillgängliga för användare i . EnligtStatens lantmäteriverk har utvecklingen nu gått sålångt att det bedöms som nödvändigt att skapa enfastare och mer formell grund för den fortsattaverksamheten. Verket har därför ansökt omregeringens tillstånd att ingå avtal om samarbetei form av en s.k. ekonomisk intressegrupp(Groupment d´Intérêt Economique, ) under fransklagstiftning. Samarbetet kan enligt förslagetinnebära att verket måste använda anslag ellerintäkter för att täcka underskott i verksamheten.Regeringen anser det angeläget att verketmedverkar i det aktuella samarbetet. Medhänvisning härtill föreslås bemyndigaregeringen att medge att Statens lantmäteriverkinom ramen för tillgängliga resurser skall fåanvända medel för samarbete mellan europeiskakartmyndigheter i form av en s.k. ekonomiskintressegrupp under fransk lagstiftning.Ändring i miljöskyddslagenFörslaget till ändring i miljöskyddslagen innebäratt lagens föreskrifter om förbud mot miljöfarligverksamhet kompletteras. Ett tillstånd tillmiljöfarlig verksamhet skall kunna återkallas omverksamhetsutövaren i betydande mån åsidosättersådana föreskrifter för verksamheten som meddelatsmed stöd av lagens 5 a § första stycket. I mindreallvarliga fall får dock villkoren i ställetskärpas. Enligt 5 a § första stycket fårregeringen eller den myndighet regeringenbestämmer meddela de föreskrifter som sådanaförsiktighetsmått som inte får åsidosättas pågrund av medlemskap i unionen.Förslagen i motionernaRegeringens förslag får enligt motion Bo3 (fp)inte leda till att så många kommuner inrättarkommunala lantmäterimyndigheter att detundergräver stabiliteten i den statligaorganisationen. Med regeringens förslag kan detuppstå situationer där den statligalänsorganisationen får ett orimligt litetverksamhetsunderlag. Att det blir så lätt även försmå kommuner att inrätta egen myndighet kan enligtmotionen dessutom få konsekvenser förrättssäkerheten. Med de besparingar ochrationaliseringar som väntar verksamheten bör detenligt motionen därför vara en utgångspunkt attdet i varje län skall finnas underlag för enstatlig lantmäterimyndighet - yrkande 1.En annan viktig fråga anges vara att tillförsäkrade kommunala lantmäterimyndigheterna etttillräckligt verksamhetsunderlag. Enligt motionenär detta nödvändigt för att upprätthålla denfastighetsrättsliga kompetensen och därmed ocksåfylla kravet på rättssäkerhet. Ett rimligtverksamhetsunderlag uttryckt i basbelopp bördärför föras in i lagstiftningen. Enligt förslagetbör detta minimibelopp motsvara omkring 2 miljonerkronor i dagens penningvärde - yrkande 2.Avslutningsvis förordas att regeringens prövningav frågan om inrättande av kommunallantmäterimyndighet skall ske genom en samladbedömning av om det finns tillräckligt starka skälför inrättande. Prövningen bör därför omfatta,förutom de i lagen omnämnda kraven, sådanaförhållanden som kommunens befolkning, yta,geografiska läge, utbyggnadsplaner m.m. Det ärenligt motionen dessutom nödvändigt att beaktaverksamhetsunderlaget för den statligaorganisationen - yrkande 3.Även i motion Bo4 (kds) riktas invändningar motatt regeringsförslaget kan komma att leda till attden statliga länsorganisationen får ett orimligtlitet verksamhetsunderlag. Med de besparingar ochrationaliseringar som väntar verksamheten bör detenligt motionen därför vara en utgångspunkt attdet i varje län skall finnas underlag för enstatlig lantmäterimyndighet - yrkande 1. Enligtförslaget innebär detta dessutom att de planeradeuppgifterna med tillsyn och samverkan kommer attkunna bli utförda på ett tillfredsställande sätt.Också i denna motion framhålls vikten av atttillförsäkra de kommunala lantmäterimyndigheternaett tillräcklig verksamhetsunderlag. Enligtmotionen är detta nödvändigt för att upprätthålladen fastighetsrättsliga kompetensen och därmedockså fylla kravet på rättssäkerhet. Ett rimligtverksamhetsunderlag uttryckt i basbelopp eller iantal normalärenden bör därför föras in ilagstiftningen - yrkande 2.Sammanfattningsvis anförs att regeringensprövning av frågan om inrättande av kommunallantmäterimyndighet skall ske genom en restriktivoch samlad bedömning av om det föreliggertillräckligt starka skäl för inrättande - yrkande3.I motion Bo5 (c) yrkas avslag på regeringensförslag i sin helhet. Som uskottet har uppfattatmotionen torde dock avslagsyrkandet endast avse deav regeringen framlagda förslagen till lag omkommunal lantmäterimyndighet samt till lag omändring i fastighetsbildningslagen. I fråga omansvaret för fastighetsbildnings- ochfastighetsregisterverksamheten är skälen föravslagsyrkandet sammanfattningsvis att regeringensförslag- inte står i överensstämmelse med riksdagensprincipbeslut om en ny organisation förlantmäteri- och fastighetsdataverksamheten,- inte leder till en enhetligare och enklareorganisation,- inte i tillräcklig utsträckning beaktarrättssäkerheten,- inte fullt ut beaktar det samhällsekonomiskaintresset av att aktivt utnyttjaförrättningsformen vid förändring av indelningen ifastigheter,- motverkar arbetet med att utveckla ocheffektivisera processen vid fastighetsbildning,- saknar underlag för bedömningen av deregionalpolitiska effekterna för små ochmellanstora kommuner och fastighetsägare m.fl.,- snarare minskar än ökar utrymmet för samverkanmellan stat och kommun vid fastighetsbildning samt- inte innehåller en tillfredsställanderedovisning och behandling av remissutfallet överHuvudmannaskapsutredningens betänkande somförslaget bygger på.Enligt motionen finns det alternativa lösningarsom bättre tillgodoser rättssäkerhet ocheffektivitet vid fastighetsbildning och somsamtidigt är bra för kommunerna. Fastighetsbildning m.m.Regeringsförslaget innebär att ansvaret förfastighetsbildningen i princip skall åvila staten.En kommun skall dock kunna få tillstånd attinrätta en lantmäterimyndighet underförutsättning att vissa villkor är uppfyllda.Förslaget i denna del avvisas i motion Bo5 (c). Ennärmare redogörelse för förslagen har lämnatsovan.Beträffande frågan om avslag påregeringsförslaget i vad avser ansvaret förfastighetsbildningen vill utskottet anföraföljande.Riksdagens beslut om en nyorganisation för lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten innebar att frågan omhuvudmannaskapet för fastighetsbildningen skulleberedas ytterligare. I de riktlinjer sombostadsutskottet och drog upp förberedningen betonades att rättssäkerheten skulleutgöra grunden för en reformerad organisation.Utskottets ställningstagande i denna del stårnaturligtvis fast. Rättssäkerheten måste sålundautgöra den grundpelare på vilkenfastighetsbildningen vilar.Ett genomförande av förslaget i propositioneninnebär att staten även fortsättningsvis ges detövergripande ansvaret förfastighetsbildningsverksamheten. I de fall enkommun ges tillstånd att svara för verksamheteninnebär det inte någon begränsning av det statligaansvaret. Kommunens ansvar omfattar i detta fallinte annat än att bestrida kostnaderna förverksamheten och att göra det möjligt förmyndigheten att bedriva den effektivt och iorganisatoriskt lämplig form. Den kommunalamyndighetens verksamhet skall sålunda styrasendast av fastighetsbildningslagens regelsystemoch bedrivas på det sätt som enligt 1 kap. 9 §regeringsformen krävs i en myndighetsfunktion -dvs. att beakta allas likhet inför lagen samtiaktta saklighet och opartiskhet.