bet · GJ01BoU1 · 1995-11-09 00:00:00 — 1995/96BoU1SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande förslagen i proposition 1994/95:230om översiktsplanering m.m. och sex motioner som väckts ianledning av propositionen. I betänkandet behandlas även motioner väcktaunder allmänna motionstiden om egenskapskrav på byggnader m.m.Propositionens lagförslag avser att stärka miljöhänsynen vid den fysiskaplaneringen. Detta föreslås främst ske genom ökade krav på miljöhänsynvid översiktsplaneringen. Miljöpolitiken skall också omfatta natur- ochkulturvärden. Ökade krav på medborgarinflytande ses också som en väg attstärka värnet om miljön. Förutom förändringar av reglerna om översikts-planeringen innehåller propositionen förslag bl.a. om en ökad användningav miljökonsekvensbeskrivningar, ett i det närmaste obligatoriskt pro-gramskede vid antagande av detaljplan och införande av rivningsplanersamt vissa överväganden i tillgänglighetsfrågor. I betänkandet behandlasockså motioner som berör och som väckts under denallmänna motionstiden 1995.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottet föreslår ett riksdagenstillkännagivande till regeringen gällande frågor om tillgänglighet i denfysiska miljön.Utskottet föreslår också tillkännagivanden om att återinföra möjlighetenatt i detaljplan precisera handelsändamål och om kvalitetsdeklaration avbostäder.Till betänkandet har fogats 35 reservationer och ett särskilt yttrande.PropositionenRegeringen har i proposition 1994/95:230 föreslagit att antadess förslag till1. lag om ändring i (1987:10),2. lag om ändring i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurserm.m.,3. lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822).Lagförslagen har som bilaga 1 fogats till detta betänkande.Motionerna m.m.I betänkandet behandlasdels de med anledning av propositionen väckta motionerna1994/95:Bo11 av och () vari yrkas1. att beslutar om tillägg i författningskommentaren till 4 kap.3 § PBL i enlighet med motionens förslag,2. att beslutar att 5 kap. 18 § andra stycket skall lyda: Enmiljökonsekvensbeskrivning enligt 5 kap. lagen (1987:12) om hushållningmed naturresurser m.m. skall upprättas till detaljplanen,3. att beslutar anta förslaget till 17 kap. 21 a § i lagrådsremis-sen som lag,4. att hos regeringen begär ett förslag om ändring i renhåll-ningslagen (1979:75) så att kommunernas möjligheter att monopoliseraannat avfall än hushållsavfall begränsas.1994/95:Bo12 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om länsstyrelsernas viktiga roll för att utveckla arbetet medöversiktsplanerna i landets kommuner,2. att beslutar att 1 kap. 1 § PBL skall ges ändrad lydelse en-ligt vad i motionen anförts,3. att beslutar att 2 kap. 2 § PBL skall ges ändrad lydelse en-ligt vad i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att i 2 kap. 2 § PBL förtydliga uttrycket "goda miljöförhål-landen",5. att beslutar att 4 kap. 1 § första meningen PBL skall gesföljande lydelse: "Översiktsplanen skall redovisa miljöförhållandena ikommunen, allmänna intressen enligt 2 kap. PBL samt konsekvenserna avstora förändringar i användningen av mark och vatten",6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att göra en översyn av lagen om tekniska egenskapskrav förbyggnadsverk (BVL) och förordningen om tekniska egenskapskrav (BVF)för att följa upp de förändringar som sker i PBL, när det gäller främstmiljökrav, utökad medborgerlig insyn och påverkansmöjlighet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att i 17 kap. 21 a § PBL införa den föreslagna nya paragrafsom att införa enklare tillgänglighetsåtgärder som fanns med iremissen till Lagrådet,8. att hos regeringen begär att ges i uppdrag att ut-forma bidragsregler för 17 kap. 21 a § PBL,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att får i uppdrag att utreda frågorna runt merkomplicerade och kostnadskrävande åtgärder när det gäller tillgänglighetenför rörelsehindrade och personer med orienteringssvårigheter,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om rivningsplanernas omfattning att gälla även s.k. utrivningarvid ändring av byggnader.1994/95:Bo13 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om den kommunala översiktsplanens roll,2. att hos regeringen begär förslag till en ny och tydlig lag-stiftning i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär en analys av de ekonomiska kon-sekvenserna av den föreslagna lagen,4. att hos regeringen begär en konsekvensbeskrivning av hurden nya lagen påverkar hushållsekonomin i enlighet med vad som anförts imotionen,5. att avslår regeringens förslag till reglering av hur oftakommunfullmäktige skall besluta om översiktsplaner i enlighet med vadsom anförts i motionen,6. att avslår regeringens förslag om reglering av anläggandeav parker och grönområden i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att avslår regeringens förslag om kommunernas möjlighe-ter att reglera omhändertagandet av avfall i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om rättssäkerheten för fastighetsägaren i samband med miljö-konsekvensutredningar.1994/95:Bo14 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i plan-och bygglagen att kommunfullmäktige skall ta ställning till översiktspla-ners aktualitet minst två gånger per mandatperiod,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om tillståndsplikt utanför detaljplanelagda områden,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om regionplanering.1994/95:Bo15 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att i införa krav på kompensations-mark/-kompensationsåtgärder vid exploatering av grönområden i detalj-planelagt område,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om behovet av ett nytt av värde-fulla grönstrukturer i och kring tätorter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om behovet av att allmänna råd i syfte att förbättra tillgänglig-heten för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga utarbetasför publika lokaler, arbetsplatser och allmänna platser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten till all-männa platser och publika lokaler för personer med nedsatt rörelse- ochorienteringsförmåga skall vara undanröjda ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att en tillfredsställande konkurrenssituation måste säkrasvid kommunens godkännande av rivningsplan.1994/95:Bo16 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att orden "ett ekologiskt hållbart samhälle" er-sätter "en långsiktigt hållbar livsmiljö" i 1 kap. 1 §,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att rivningsansvaret tydligt bör avgränsas gentemot produ-centansvaret,3. att beslutar att formuleringen "med utgångspunkt från" er-sätter "med beaktande av" i 2 kap. 2 § ,4. att beslutar att "Bebyggelsestrukturen skall utvecklas inomramen för de av antagna miljömålen" skall införas direkt i lag-texten i 2 kap. 2 § ,5. att beslutar att i 4 kap. 1 § skall infö-ras: "I översiktsplanen skall redovisas miljöförhållanden i kommunen,allmänna intressen enligt 2 kap. samt konsekvenser avstora planerade förändringar i användningen av mark och vatten",6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om ökade resurser till kommunerna,7. att beslutar anta 17 kap. 21 a § enligtlydelsen i det till Lagrådet remitterade förslaget.dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1994/95:Bo205 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om översyn av gällande lagstiftning på området.1994/95:Bo215 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om hur producentansvarinom byggnadssektorn skall utvecklas.1994/95:Bo402 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den ned-lagda åkern som resurs i stadsregionen.1994/95:Bo411 av m.fl. (m) vari yrkas2. att beslutar ersätta strandskyddslagstiftningen med en lag-stiftning som ger kommunen möjligheter att skydda vissa strandnära om-råden i enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:Bo504 av m.fl. (kds) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att som EU-medlem bör verka för stränga normerpå byggnads- och inredningsmaterial,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om konsumtionsanpassad funktions- och materialdeklarationpå byggnader och lägenheter vid all nyproduktion och ombyggnation,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om behovet av en på statlig nivå fastställd norm för typgod-kända vedpannor.1994/95:Bo505 av () vari yrkas att beslutaratt (PBL) skall kompletteras med i motionen föresla-gen text för att därigenom underlätta och påskynda bygglovgivningen förangelägna projekt.1994/95:Bo507 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samråd ocheventuellt bygglov för ekonomibyggnader på jordbruksfastigheter.1994/95:Bo508 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om behovet av ett tillägg i svensk byggnorm om installation avbrandvarnare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om information till hushållen om brandvarnare i våra bostäder.1994/95:Bo511 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av atti PBL skapa möjligheter att i detaljplan skilja mellan olika slag av handel.1994/95:Bo514 av m.fl. (v) vari yrkas att hosregeringen begär en utredning med uppgift att komma med förslag omobligatorisk kvalitetsmärkning av bostäder.1994/95:Bo523 av andre vice talman m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om vikten av markanvändningsfrågor och fastighetsbildning iregionalpolitiken,2. att hos regeringen begär att får i uppdrag att ledaarbetet med en mobiliserande översiktsplanering i enlighet med vad i mo-tionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om en utvärdering av den tidigare regionalpolitiken med avse-ende på markanvändningsfrågorna.1994/95:Bo524 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om utökat producentansvaroch varudeklaration inom byggsektorn.1994/95:Bo525 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förenklingar vid prövningen av vindkraftslokalise-ringar.1994/95:Bo527 av () vari yrkas att hos rege-ringen begär ändringar i plan- och bygglagstiftningen så att företag somberörs av en åtgärd som förändrar trafikströmmarna informeras i förväg.1994/95:Bo528 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för attförhindra barnolyckor i samband med dagvattenbrunnar.1994/95:Bo530 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vindkraft-verk bör innefattas i 8 kap. 14 § plan- och bygglagen.1994/95:Bo531 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring av atthyresgästernas inflytande stärks i samband med ombyggnad enligt vad somanförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till ändring av plan- ochbygglagen vad gäller inflytande vid byggande enligtvad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär en samlad plan- och bygglag en-ligt vad som anförts i motionen.1994/95:Bo532 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avhögre bostadsanpassningskrav vid ny- och ombyggnad av bostäder.1994/95:Bo534 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre utbild-ning och samverkan i byggprocessen.1994/95:Bo537 av och () vari yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominförande av krav på brandvarnare i bostäder.1994/95:Bo540 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till ändring i plan- ochbygglagen i enlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om remittering av Plan- och byggutredningens tredje delbetän-kande,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att det internationella arbetet med planeringsfrågorna gesfortsatt hög prioritet.1994/95:Bo544 av m.fl. (v, c, mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär att den ser över PBL enligt vad imotionen anförts,2. att hos regeringen begär att den i likhet med i seröver möjligheten att utse en särskild ansvarig tjänsteman för att tillvaratabarnens intressen i planfrågor enligt vad i motionen anförts.1994/95:A807 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om ökning av utbildning och forskning vad gäller kvinnors rolloch representation i samband med stadsplanering och regional planering,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om kvalitetskrav på bostäder.1994/95:Jo238 av m.fl. (m) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om underlättande av boendet på landsbygden.1994/95:Jo605 av m.fl. (kds) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att snålspolande toaletter skall väljas vid ny- och ombygg-nad.1994/95:Jo688 av och () vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om översyn av (PBL) för att underlättakällsortering.1994/95:K216 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag om tillägg i plan- ochbygglagen för att reglera funktionshindrades rätt till tillgänglighet.1994/95:N451 av m.fl. (s) vari yrkas8. (delvis) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om byggnormer - - - (yrkandet i vad det gäller ROT-bidrag behandlades i betänkande 1994/95:BoU13).1994/95:So222 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om funktionshindrade och tillgänglighetsfrågor.1994/95:So224 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om handikappades deltagande i samhällsplanerande och byg-gande.1994/95:So294 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om tillägg i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om funktionshindrades deltagande i samhällsplaneringen.1994/95:So484 av m.fl. (kds) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att som EU-medlem verkar för stränga normer påbygg- och inredningsmaterial,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om konsumentanpassad funktions- och materialdeklaration påbyggnader och lägenheter vid all nyproduktion och ombyggnation,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om behovet av en på statlig nivå fastställd norm för typgod-kända vedpannor.1994/95:So500 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna att reglernaför vedeldning bör skärpas i enlighet med vad som anförts i motionen.Företrädare för Handikappförbundens Samarbetsorgan har muntligenoch skriftligen lämnat synpunkter i ärendet. ochLars Arell, har inkommit med var sin skrivelse.Gällande rätt m.m.Kommunal översiktsplaneringPlan- och bygglagstiftningen reglerar vad en fastighetsägare får och intefår göra med sin mark och, om han tillåts ändra markanvändningen ochbygga m.m., att säkerställa att vissa krav uppfylls som dikteras av olikasamhälleliga hänsyn. Den offentliga kontrollen utövas främst genom attdet ställs krav på tillstånd - lov - för att få vidta åtgärder av någon bety-delse. I (1987:10; PBL) finns en omfattande uppräk-ning av lovpliktiga åtgärder. Det offentliga har emellertid inte endast denpassiva rollen att tillåta eller vägra lov. Visserligen kan de offentliga orga-nen bara i undantagsfall framtvinga ett genomförande av åtgärder mengenom rättsligt bindande planer kan de styra framtida markanvändning ochbyggande. I den mån dessa instrument inte är tillräckliga återstår för detoffentliga att förvärva marken och antingen genomföra åtgärderna i egenregi eller överlåta marken med villkor om genomförande i enlighet med desamhälleliga intentionerna. Beslut rörande planläggning och lov fattasprimärt av kommunen. Innehållet i besluten styrs framför allt av de i PBLuppställda materiella kraven. Formerna för besluten styrs av regler omförfarandet vid beslut om planer och lov. En viktig sida hos lagstiftningenär de krav på beslutsunderlag som riktas mot kommunerna, framför alltkravet på översiktlig fysisk planering. Även staten har ett visst inflytandeöver beslutsfattandet. Det statliga inflytandet utövas främst av länsstyrel-sen bl.a. genom samråd i olika former och genom vissa möjligheter tillingripande mot eller anspråk på kommunala beslut.Ytterligare bestämmelser om mark- och vattenområden finns i lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (NRL) vilken syftar tillatt den fysiska miljön skall användas så att en från ekologisk, social ochsamhällsekonomisk synpunkt god hushållning främjas.Dessutom finns annan lagstiftning som reglerar frågor om markanvänd-ning och miljö från delvis andra utgångspunkter, såsom väglagen(1971:948), naturvårdslagen (1964:822), hälsoskyddslagen (1982:1080),miljöskyddslagen (1969:387), vattenlagen (1983:291), lagen (1979:425)om skötsel av jordbruksmark, skogsvårdslagen (1979:429) och lagen(1988:950) om kulturminnen m.m.Det finns samband mellan de olika prövningssystemen. Således skallNRL tillämpas vid prövningen enligt många lagar, bl.a. PBL, och vidare ärPBL:s detaljplaner bindande vid prövningen enligt vissa andra lagar. Dekommunala översiktsplanerna förutsätts vara ett viktigt underlag vid beslutenligt flertalet av de lagar som reglerar markanvändningen.PBLPBL:s materiella regler, som skall ligga till grund för prövningen vidplanläggning och i ärenden rörande lov och förhandsbesked, går från all-männa principer (1 kap. 1 § och 2 kap. 1 och 2 §§) via bestämmelser omlokaliseringen av bebyggelse och bebyggelsemiljöns utformning (2 kap. 3och 4 §§) ned till byggnaders placering och utformning (3 kap.).I 1 kap. anges lagstiftningens syften. Där föreskrivs också att både all-männa och enskilda intressen skall beaktas vid prövningen av frågor enligtlagen. En från social synpunkt god bostads-, arbets-, trafik- och fritidsmil-jö skall främjas vid beslutsfattandet (2 kap. 1 § ). Mark- och vattenområ-den skall användas för det eller de ändamål för vilka områdena är mestlämpade. NRL skall tillämpas vid planläggning och i ärenden om bygglovoch förhandsbesked (2 kap. 2 § PBL). Det är bestämmelserna i 2 och 3kap. NRL som skall tillämpas. I 2 kap. NRL finns grundläggande hushåll-ningsbestämmelser för mark- och vattenanvändningen och i 3 kap. angesområden som direkt i lagen utpekas som områden av riksintresse för vissaändamål. Reglerna i NRL kan således betraktas som en integrerad del avkravbestämmelserna i 2 kap. PBL. Den grundläggande förutsättningen föratt mark skall få användas för bebyggelse är att den skall vara från allmänsynpunkt lämplig för ändamålet. Förutom de mera övergripande krav somnu berörts finns ytterligare krav avseende lokaliseringen av bebyggelse (2kap. 3 §). Vissa omständigheter skall beaktas vid bedömningen av markenslämplighet för bebyggelse. Till dessa omständigheter hör bl.a. de boendeshälsa, markförhållanden, möjligheterna att ordna trafik m.m. och att före-bygga negativa miljöeffekter. Därutöver finns bestämmelser om utform-ningen av bebyggelsemiljön inom områden med sammanhållen bebyggelse(2 kap. 4 §). Det gäller krav avseende säkerhet, hushållning med energim.m., klimatiska och hygieniska förhållanden, trafik, tillgänglighet, till-gång till platser för utevistelse samt anordnande av samhällsservice ochkommersiell service. Vidare ställs krav på hur byggnader skall placerasoch utformas (3 kap. 1 och 2 §§). Hänsyn skall därvid tas till bl.a. stads-och landskapsbilden, natur- och kulturvärden, trafiksäkerheten och annanomgivningspåverkan. Bestämmelserna är även tillämpliga på andra an-läggningar än byggnader (14 §). På tomter och allmänna platser m.m. ställssärskilda krav (3 kap. 15-18 §§).Varje kommun skall ha en aktuell översiktsplan (4 kap.) som omfattarhela kommunen. Planen är inte bindande för myndigheter eller enskilda.Den rättsliga regleringen av markens användning och bebyggelse skergenom detaljplaner. För begränsade områden som inte omfattas av detalj-plan får områdesbestämmelser antas. För att underlätta genomförandet avdetaljplaner får fastighetsplaner antas. Genom regionplaner sker samord-ning av flera kommuners planläggning. I översiktsplanen skall redovisasallmänna intressen som bör beaktas vid beslut om användningen av mark-och vattenområden (4 kap. 1 §). Av planen skall framgå grunddragen ifråga om den avsedda markanvändningen samt i fråga om tillkomst, för-ändring och bevarande av bebyggelse. Vidare skall framgå hur kommunenavser att tillgodose riksintressen enligt NRL. Översiktsplanen utgör ettviktigt beslutsunderlag och får därmed en styrande verkan. Planen skall iförsta hand läggas till grund för efterföljande beslut enligt PBL. Den skallemellertid även utnyttjas vid tillämpningen av vissa andra lagar. I 5 §NRL-förordningen föreskrivs således att den myndighet som skall tillämpaNRL i sitt beslut skall ange om den prövade anläggningen eller åtgärdengår att förena med den för området gällande översiktsplanen. Trots attplanen inte är bindande har den i vissa fall en direkt betydelse för efterföl-jande beslut. Således får områdesbestämmelser antas för att säkerställa attsyftet med översiktsplanen uppnås. Vidare är en förutsättning för utnytt-jande av s.k. enkelt planförfarande att förslaget till detaljplan är förenligtmed översiktsplanen.Som nämnts har översiktsplanen inte några rättsverkningar. För begrän-sade områden kan emellertid områdesbestämmelser (5 kap. 16 och 17 §§)antas som ett komplement till översiktsplanen. Genom bestämmelsernakan ställningstaganden i översiktsplanen ges bindande verkan mot myn-digheter och enskilda. Områdesbestämmelser kan alltså antas för att sä-kerställa att syftet med översiktsplanen uppnås. Dessutom kan sådanabestämmelser antas för att säkerställa ett riksintresse enligt NRL. Detanges uttömmande i vilka avseenden områdesbestämmelser kan meddelasför att reglera användningen av mark- och vattenområden för bebyggelse(5 kap. 16 §).Detaljplan (5 kap.) används för att närmare reglera rättigheter och skyl-digheter dels mellan markägare och det allmänna, dels markägare emellan.Syftena med detaljplan framgår av bestämmelsen om det s.k. detaljpla-nekravet. Prövning av markens lämplighet för bebyggelse och reglering avbebyggelsemiljöns utformning skall ske genom detaljplan i vissa angivnafall (5 kap. 1 §). Det rör sig dels om tillkomsten av ny sammanhållen be-byggelse och under vissa förutsättningar även ny enstaka byggnad, dels ombebyggelse som skall förändras eller bevaras. Detta krav är primärt riktattill kommunen. Detaljplanekravet innebär emellertid också att kommunenkan avslå en ansökan om bygglov med hänvisning till att bygglovspröv-ningen måste föregås av detaljplaneläggning. Någon möjlighet för denenskilde att framtvinga en sådan detaljplaneläggning finns inte. Detaljpla-nekravet utgör således ett verksamt instrument för kommunerna att kunnastyra bebyggelseutvecklingen och rum. Vid detaljplaneläggningenskall de tidigare redovisade kraven i 2 kap. iakttas.