bet · GI01JuU10 · 1995-02-21 00:00:00 — 1994/95JuU10SkrivelsenI skrivelse 1994/95:132 har regeringen ()till överlämnat en redogörelse för tillämpningen avlagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll den1 --. BakgrundSärskilda regler i syfte att bekämpa internationell terrorisminfördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) omsärskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgrund. Lagen hade det primära syftet att göradet möjligt att hindra presumtiva terrorister från att komma ini eller stanna kvar i . syftade bestämmelsernatill att skapa möjlighet till särskild kontroll i de fall dåsådana utlänningar av humanitära skäl ändå måste beredas enfristad här i landet. Lagen var tidsbegränsad.Bestämmelserna har ändrats . Sedan den 1juli 1991 återfinns den aktuella regleringen i lagen (1991:572)om särskild utlänningskontroll (prop. 1990/91:118, JuU29, rskr.298).Terroristbestämmelserna och reglerna om särskildatvångsåtgärder fick, som ovan nämnts, en begränsad giltighetstidvilket innebar en kontrollmöjlighet över regeringens ochmyndigheternas handlande. När terroristbestämmelsernapermanentades bestämdes att regeringen skullelämna en skrivelse till med redovisning avterroristbestämmelsernas tillämpning. I samband med införandetav lagen om särskild utlänningskontroll ansågs att denparlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämparterroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även ifortsättningen bör ske genom att regeringen lämnar enskrivelse härom till (prop. 1990/91:118 s. 72 f, JuU29s. Den senaste redovisningen gjordes i regeringensskrivelse /94:134 (1993/94:JuU14, rskr. Den nuifrågavarande skrivelsen avser tillämpningen den 1juli 1993--den 30 juni 1994.Lagen (1991:572) om särskild utlänningskontrollEnligt lagen om särskild utlänningskontroll gäller i korthetatt en utlänning kan utvisas om det behövs med hänsyn tillrikets säkerhet eller om det med hänsyn till vad som är känt omhans tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befarasatt han kommer att begå eller medverka till en brottslig gärningsom innefattar våld, hot eller tvång för politiska syften.Undantag görs dock för gärningar utomlands som har övervägandekaraktär av politiskt brott. Om det finns ett beslut omutvisning enligt lagen om särskild utlänningskontroll eller omdet är sannolikt att ett sådant beslut kommer att meddelas fårutlänningen tas i förvar. Har ett utvisningsbeslut inte kunnatverkställas på grund av att utlänningen riskerar t.ex.dödsstraff eller tortyr i det land till vilket han utvisats ochverkställigheten till följd härav inhiberats, kan regeringen,eller i vissa fall , besluta omanmälningsplikt för utlänningen. Anmälningsplikt innebär enskyldighet för utlänningen att på vissa tider anmäla sig hos enpolismyndighet. Härutöver ges under vissa bestämdaförutsättningar möjlighet till husrannsakan, hemligteleavlyssning m.fl. tvångsåtgärder i spaningssyfte. Sådanaåtgärder kan bli aktuella också i andra fall än då ettutvisningsbeslut inhiberats. Ett beslut om anmälningsplikt ellertvångsmedel gäller i längst . En förlängning för tidendärefter kräver beslut av domstol. Ett sådant beslut kanöverklagas av utlänningen och av ().Härutöver gäller att också regeringens beslut i här aktuellafrågor i de flesta fall skall föregås av en förhandling infördomstol.Regeringens skrivelseDen vid regeringens skrivelse fogade redogörelsen bygger påskrivelser från RPS och . Av redogörelsenframgår bl.a. följande.Lagen om särskild utlänningskontroll har inte tillämpats vidnågot tillfälle under perioden.Antalet internationella terroristdåd har ,liksom under närmast föregående period, varit relativt fåtaliga.Under perioden har inte genomförts några terroristdåd riktademot eller svenska intressen. Förekomsten av enorganiserad brottslighet också i länder nära harhittills inte på något påtagligt sätt tagit sig uttryck inomSverige men bedöms utgöra ett allvarligt problem på sikt.Också har en rad enskildaterroristhandlingar krävt allvarliga offer och fått storinternationell uppmärksamhet. Hit hör bl.a. de fortsattabombsprängningarna i och och enskildaattentat i . I , framför allt i densydöstra delen av landet, fortsätter striderna mellan denturkiska regeringens säkerhetsstyrkor och den kurdiskaPKK-gerillan -- en kamp som kännetecknas av PKK:sterroristmetoder och säkerhetsstyrkornas hårdföra försök att fåkontroll över situationen. PKK genomförde också två brettupplagda terroristoperationer mot turkiska intressen iVästeuropa resp. . I pågår enliknande kamp som den i mellan regeringsstyrkor och deislamitiska fundamentalistiska aktivistgrupperna.Särskilt allvarlig för det internationella samfundet är denfortsatta förekomsten av statsunderstödd terrorism. I deninternationella diskussionen härom figurerar flera länder somaktiva understödjare av olika terroristgrupper; på t.ex.amerikansk sida hävdar man att hela sju stater -- , ,, , , och -- understödjerinternationell terrorism.Det internationella arbetet på att bekämpa terrorism harsamtidigt fortsatt, framför allt i FN. antogs en deklaration omåtgärder för att eliminera internationell terrorism.Liksom under de närmast föregående åren har förskonatsfrån terroristhandlingar direkt riktade mot vårt land och dessintressen. Politiskt aktiva grupper har fortsatt attmedverka i aktioner riktade mot vissa utländska intressen. Dessaaktioner har till övervägande del saknat våldsinslag.ÖvervägandenUtskottet vill liksom tidigare uttala att utskottet finnerregeringens redogörelse värdefull.Utskottet har efter terroristlagstiftningens tillkomst (JuU 1973:18 s. 13 f) vid upprepade tillfällen, senast förraåret (1993/94:JuU14 s. 3), vidhållit behovet av en sådanreglering som den aktuella.Utskottet, som alltjämt har uppfattningen att lagstiftningenbehövs i syfte att bekämpa internationell terrorism ochförebygga våldsdåd med internationell bakgrund, gör inte någonannan bedömning . När det gäller framtida redogörelser övertillämpningen av lagen gör utskottet samma bedömning somutskottet gjorde (1993/94:JuU14 s.3), nämligen attredovisningen av konkreta, enstaka händelser och analysen av deninternationella utvecklingen bör hållas på minst samma nivå somgällde för den då aktuella skrivelsen (1993/94:134). Framtidaredogörelser bör, som utskottet också tidigare uttalat, ävenbehandla mer betydelsefulla lagändringar i länder som är avsärskilt intresse i dessa sammanhang. Med dessa uttalanden börregeringens skrivelse läggas till handlingarna. Utskottet hemställerbeträffande tillämpning av lagen (1991:572) om särskildutlänningskontrollatt lägger regeringens skrivelse 1994/95:132 tillhandlingarna.Stockholm den 21 februari 1995På justitieutskottets vägnarGöthe KnutsonI beslutet har deltagit:Birthe Sörestedt (s),(),(),(),(),(),(m),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochGöran R ().