bet · GI01UU21 · 1995-03-28 00:00:00 — Utskottet delarockså uppfattningen att Kosovoproblematiken delvis kommit iskymundan av kriget i främst . Utskottetnoterar att mycket aktivt driver Kosovofrågan i olikainternationella fora. Trots de internationella ansträngningarsom gjorts för att få till stånd en förbättring avMR-situationen i Kosovo har situationen förvärrats påsenare år.Under ordförandeår 1992 i ESK (numera )etablerades konfliktförebyggande och förtroendeskapandepermanenta missioner i Kosovo, Sandjak och Vojvodina.Missionerna förvägrades dock förlängt mandat avregimen i och tvingades lämna landet. Läget i de nämndaregionerna har därefter i huvudsak följts genom regelbundnaresor dit av OSSE-medlemsstaternas ambassader i Belgrad.Rapporter från dessa resor är regelbundet föremål för diskussionoch överväganden inom ramen för s.k.ämbetsmannakommittémöten i . Vid i Budapesti krävdes ånyo att skalltillåta missionerna att verka i Kosovo, Sandjak och Vojvodina.Vid mötet avvisades Belgradregimens krav på att först accepterassom fullvärdig medlem av . Någon lösning av frågan har dockännu inte kommit till stånd.Sverige har också, enligt vad utskottet inhämtat, tillsammansmed EU:s nuvarande ordförandestat , tagit initiativtill att unionens arbetsgrupp för f.d. skall ägnastörre uppmärksamhet åt förhållandena i Kosovo. Vidare harSverige sökt agera för att kosovoalbanernas situation skalluppmärksammas inom ramen för de övergripande ansträngningarnaatt nå fred och stabilitet i regionen.Enligt utskottets uppfattning är utplacerandet avOSSE-missioner i de aktuella områdena särskilt angeläget motbakgrund av faran för att konflikterna i ochKroatien kan sprida sig till andra delar av regionen.Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter sinaansträngningar att få till stånd ett serbiskt medgivande tillmissionerna.Utskottet konstaterar vidare att , bl.a. sommedförslagsställare till resolutioner om situationen i Kosovo iFN:s generalförsamling och kommission för de mänskligarättigheterna, tillsammans med andra länder aktivt verkat föratt uppmärksamma kränkningarna av de mänskliga rättigheterna iKosovo. I resolutionerna uttrycks djup oro över MR-situationen iKosovo och de serbiska myndigheternas diskriminering ochövergrepp fördöms kraftfullt. De serbiska myndigheterna uppmanasvidare i resolutionerna att tillåta internationellövervakning av de mänskliga rättigheterna i landet och göra detmöjligt för långtidsmissioner att fortsätta verksamheteni Kosovo, Sandjak och Vojvodina.Utskottet utgår från att fortsätter att agera aktivtför att läget beträffande de mänskliga rättigheterna i Kosovouppmärksammas internationellt.Med det anförda betraktar utskottet motionerna U608 (v)yrkande 1, U611 (mp) yrkandena 1, 2 och 4, U623 (fp) yrkande 3samt U639 (c) yrkandena 1 och 2 som besvarade.Som antytts ovan är sanktionerna mot , sombeslutats av , formellt kopplade tillsituationen i . Utskottet konstaterar attSverige, såväl i FN som i bilaterala kontakter, argumenterar föratt sanktionerna även borde göras avhängiga av läget i Kosovo.Detta synsätt har dock inte fått internationellt gehör.Utskottet utgår från att den svenska uppfattningen fortfarandegäller.Enligt vad utskottet erfarit torde det finnas internationellenighet när det gäller uppfattningen att en fullständignormalisering i relationerna med regimen i inte börkomma till stånd förrän Kosovofrågan fått en tillfredsställandelösning. har i sammanhanget påtalat att en fullständignormalisering, inklusive tillgång till internationellafinansinstitutioner och krediter, kräver ett agerande frånSerbiens sida i enlighet med rättsstatens principer, dvs. idetta sammanhang en rättvis och rimlig överenskommelse om Kosovooch ett slut på förtrycket.Med det anförda anser utskottet att motion U608 (v) yrkande 2besvarats.Enligt vad utskottet erfarit följer regeringen nogautvecklingen i Kosovo, Sandjak och och gör fortlöpandeanalyser av situationen i de aktuella områdena. Utskottet utgårfrån att detta analysarbete fortsätter. Genom bl.a. svar påfrågor och interpellationer kan som helhet ta del avhur regeringen bedömer utvecklingen. Något initiativ medanledning av motion U623 (fp) yrkande 1 anser utskottet därförinte vara påkallat.Därmed avstyrker utskottet motion U623 (fp) yrkande 1.Utskottet anser det angeläget att breda internationellakontakter upprätthålls med företrädare för det kosovoalbanskasamhället. I den mån viseringar kan erhållas kan detta bl.a. skegenom besök av enskilda riksdagsledamöter och grupper avparlamentariker. avser för egen del göra enstudieresa, om möjligt inom det närmaste halvåret, tillflertalet stater i det f.d. för att dels inhämtanärmare information om situationen och de svenska insatserna,dels markera svensk närvaro och engagemang för bl.a. de av krigoch andra umbäranden hårt drabbade folkgrupperna såväl iBosnien-Hercegovina som i Kosovo. Frågor om besök av officielladelegationer från riksdag handhas dock avtalmanskonferensen.Med det anförda anser utskottet att motionerna U611 (mp)yrkande 3 samt U623 (fp) yrkande 2 besvarats.4. MakedonienSammanfattning av motionenI motion U623 (fp) berörs även läget i . Detstöd som bistått med bör fortsätta(yrkande 5). Den grekiska hållningen mot , som delvisförhindrar internationellt erkännande, bör kritiseras av Sverigeinom ramen för EU-samarbetet (yrkande 6). Vidare yrkas attSverige bör verka för att kompenseras enligtFN-stadgans artikel 50 för förluster åsamkade landet som enföljd av sanktionerna mot (yrkande 7).Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att motionärens yrkanden i alltväsentligt sammanfaller med den politik som hittillsbedrivit visavi (former Yugoslav Republic ofMacedonia/). Som också framhålls i motionen har påolika sätt givit landet stöd, bl.a. via den nordiskaFN-bataljonen, OSSE-missionen i , vilken upprättades underSveriges ordförandeskap, samt i form av betalningsbalansstöd omhittills . Vidare stöder den FN-leddamedlingen i namntvisten mellan och samtverkar för att skall upptas som fullvärdig medlem iOSSE. Det är enligt utskottets uppfattning viktigt att bådasidor visar flexibilitet och kompromissvilja, så att en lösningkan nås som bidrar till samarbete och stabilitet i regionen.Utskottet noterar att , på svenskt initiativ, arrangeraten särskild konferens, med deltagande av bl.a. internationellafinansieringsorgan, angående infrastrukturellaproblem. Vid konferensen framhölls särskilt vikten av stöd tillförbättrade transportvägar i öst-västlig riktning i regionen.Utskottet konstaterar att , såväl inom EU sombilateralt, uppmanat att slå in på ensamförståndspolitik i förhållande till . Greklandsekonomiska blockad mot har därvid kritiserats. Det ärenligt utskottets uppfattning av avgörande betydelse att varjemedlemsland i EU i största möjliga utsträckning bidrar till attpolitik som beslutats gemensamt också verkställs till fullo.Greklands hållning har dess värre inneburit att EU:sMakedonienpolitik försvårats. Utskottet noterar att Greklandsblockad är föremål för prövning i EU-domstolen.Dom beräknas falla i år.I FN har , enligt vad utskottet erfarit, stöttatförslag som syftar till att kompensera för kostnaderi samband med upprätthållandet av sanktionerna motSerbien-Montenegro. Mekanismer har dock ännu inte kunnatutarbetas för att kanalisera sådant multilateralt stöd tillSerbiens grannländer. Enligt vad utskottet inhämtat harregeringen även bilateralt tagit upp frågan med i sammanhangetrelevanta stater.Med det anförda betraktar utskottet motion U623 (fp) yrkandena5--7 som besvarade.5. SlovenienSammanfattning av motionenSlovenien har enligt motion U623 (fp) på ett obefogat ochillavarslande sätt skjutits åt sidan av EU, trots att landettorde tillhöra de centraleuropeiska stater som ligger närmasttill att uppfylla de villkor som ställs på nya medlemmar i italienska regeringen har lagt in veto när frågan om attinleda förhandlingar om associering varit föremål för diskussioni . I motionen yrkas att som medlem i EUkraftfullt bör ta avstånd från den italienska blockaden motSlovenien samt underlätta för att, tillsammans med dei alla avseenden likartade s.k. Visegradstaterna, inledamedlemskapsförhandlingar med EU (yrkande 9).Utskottets övervägandenUtskottet beklagar, i likhet med motionären, att Sloveniensmöjligheter att inleda förhandlingar med EU om ettassociationsavtal (s.k. Europaavtal) försenats på grund av den imotionen beskrivna situationen. Det är enligt utskottetsuppfattning angeläget att , som lyckatsåterhämta sig ekonomiskt och också kommit långt när det gälleratt stärka den demokratiska kulturen, bereds tillfälle att knytanärmare band med EU. Utskottet välkomnar därför attförhandlingar mellan och om ett associationsavtal idagarna har kunnat inledas.Med det anförda betraktar utskottet motion U623 (fp) yrkande 9som besvarat.6. AlbanienSammanfattning av motionenÄven i är situationen komplicerad, anförs det imotion U623 (fp). Landet är fortfarande i särklassfattigaste. Flera andra starka skäl talar enligt motionären föratt bör stödja förutsättningarnaför en demokratisk och ekonomisk utveckling i detta land(yrkande 8).Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att , mot den bakgrund somtecknas i motionen, sett det som angeläget att bidra till debetydande internationella insatser som under de senaste årengjorts i . --1994 har , enligt vadutskottet inhämtat, bl.a. givit humanitärt katastrofbistånd tillAlbanien till ett värde av ca . Till dettakommer betalningsbalansstöd om . EU:s stödtill är omfattande. Som medlem i EU bistår medbl.a. Detta stöd förväntas, enligt vadutskottet inhämtat, öka under förutsättning att den albanskademokratiseringsprocessen fortskrider. stödjer ävenOSSE:s arbete i bl.a. som syftar till att förebyggaytterligare konflikter med etniska övertoner i regionen.Utskottet noterar vidare med tillfredsställelse att intressetför bilateralt handelsutbyte mellan och ökat påsenare år, med bl.a. etableringen i av några svenskastorföretag som följd. Utskottet anser, i likhet med motionären,att det av såväl säkerhetspolitiska som ekonomiska ochhumanitära skäl är angeläget att det svenska stödet i olikaformer till fortsätter. Det är utskottets förhoppningatt stödet kan bidra till att förebygga en ytterligare spridningav konflikterna på och motivera till attfortsatt verka som en modererande kraft i regionen.Med det anförda betraktar utskottet motion U623 (fp) yrkande 8som besvarat. beträffande folkrättsliga statusatt förklarar motion 1994/95:U634 yrkandena 1--3 och5 besvarade med vad utskottet anfört,res. (fp) - delvis2. beträffande hävande av vapenembargoatt avslår motion 1994/95:U634 yrkande 4,res. (fp) - delvis3. beträffande mänskliga rättigheter i Kosovoatt förklarar motionerna 1994/95:U608 yrkande 1,1994/95:U611 yrkandena 1, 2 och 4, 1994/95:U623 yrkande 3 samt1994/95:U639 yrkandena 1 och 2 besvarade med vad utskottetanfört,4. beträffande sanktioner mot Serbien-Montenegroatt förklarar motion 1994/95:U608 yrkande 2 besvaratmed vad utskottet anfört,5. beträffande analys av situationen i Kosovo m.fl.områdenatt avslår motion 1994/95:U623 yrkande 1,6. beträffande besök av parlamentarikerdelegationeratt förklarar motionerna 1994/95:U611 yrkande 3 samt1994/95:U623 yrkande 2 besvarade med vad utskottet anfört,7. beträffande Makedonienatt förklarar motion 1994/95:U623 yrkandena 5--7besvarade med vad utskottet anfört,8. beträffande Slovenienatt förklarar motion 1994/95:U623 yrkande 9 besvaratmed vad utskottet anfört,9. beträffande Albanienatt förklarar motion 1994/95:U623 yrkande 8 besvaratmed vad utskottet anfört.Stockholm den 28 mars 1995På utrikesutskottets vägnarGöran LennmarkerI beslutet har deltagit: (), (), (), (), LenaKlevenås (s), (), (), EvaZetterberg (v), (), (),(), Elisebeht (), (), (), (), () och (). folkrättsliga status m.m. (mom. 1, 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet konstaterar att" och på s. 9 slutar med "sammamotion avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att kriget i går inpå sitt fjärde år. Mer än 200 000 människor har dödats, deflesta muslimer. Mer än 3 miljoner människor befinner sig påflykt. Ett folkmord äger rum på . Omvärldenshittillsvarande oförmåga att få slut på denna behandling av denmuslimskt dominerande delen av det är ettsvårartat moraliskt svek.I grunden handlar det om brott mot folkrätten.Bosnien-Hercegovina är en suverän stat, medlem av FN och medlemav , som hotas av utplåning genom väpnad aggression. Debosniska muslimerna håller på att utrotas eller fördrivas frånsina hemtrakter i etniska rensningsaktioner.På 1930-talet började en diktatur i , , utrotaett helt folk. Då var det inte muslimer utan judar som varutsatta för etnisk rensning. Omvärlden orkade inte engagera sigtills ett krig i hela var oundvikligt. Ungefär samtidigtöverföll en annan diktator i , , en självständignation, medlem av . Då var det inte Bosnienutan , vars existens skulle upphöra. Omvärlden orkadeinte engagera sig. För NF innebar oförmågan att försvaraAbessiniens integritet att hela organisationens auktoritetohjälpligt hade undergrävts.Det finns åtskilligt att lära av dessa historiska paralleller.Spridningsriskerna är mycket stora om inte kriget i Bosnienbringas till ett slut. FN:s auktoritet kommer att skadas, kanskeirreparabelt, om organisationen misslyckas iBosnien-Hercegovina.I västvärlden finns en stegrande oro för muslimskfundamentalism. I har muslimer under långtid levt tillsammans med människor med annan religion. Detkommer att få allvarliga konsekvenser för relationerna mellanvästvärlden och den muslimska världen om sveket mot Bosnienfullbordas.Bakgrunden till krigen i det är denkommunistiska diktaturens sönderfall. Den påskyndades av denallt starkare serbiska nationalism som utvecklades efterMilosevics makttillträde i . Den konstitutionellaautonomin i Kosovo och kvävdes av Milosevic.Partiledningen i ersattes av en Milosevic-trogen.De alltmer brutala maktövergreppen från sidaunderblåste strävanden till självständighet i ochKroatien. motsatte sig förändringar i den jugoslaviskakonstitutionen och och förklarade sigsjälvständiga . Den starkt serbdominerade federalajugoslaviska armén gick till angrepp och krig utbröt först iSlovenien och sedan i . Kriget i var över påmindre än . Kriget i varade till i början av1992 då FN efter omvärldens erkännande av och Kroatienplacerade ut skyddsstyrkor, UNPROFOR, i Kroatien.Under slutfasen av sönderfall gjordes storaansträngningar av ledare och avMakedoniens ledare att finna konstitutionella lösningarför att rädda fortbestånd inom ramarna för enstörre självständighet. och visste att omSlovenien och bröt sig loss skulle främstBosnien-Hercegovina och bli offren i detserbdominerade som då skulle återstå. För demåterstod då inte annat val än att frigöra ocksåBosnien-Hercegovina och . Så skedde också.Redan på ett tidigt stadium förberedde sig bosnienserberna föratt bryta sig loss ur ett fritt . Denfederala jugoslaviska armén hade redan i slutet av sommaren 1991genomfört de förstärkningar och omgrupperingar som krävdes fören väpnad serbisk aktion i -- nio månaderinnan självständigheten och krigets utbrott i Sarajevo.I linje med den s.k. , som förLondonkonferensen om utredde förutsättningarna förett internationellt erkännande av de nya republikerna, krävde EGen folkomröstning om självständighet i . Ensådan genomfördes under bojkott av stora delar avbosnienserberna. En överväldigande majoritet röstade försjälvständighet. erkändes av EG och ibörjan av . Det blev startskottet till det väpnadeserbiska angreppet på den nya staten. Snabbt och väl förberettstartade en systematisk etnisk rensning, som gavbosnienserberna kontroll över 2/3 av landets yta.I slutet av maj 1992 införde FN sanktioner motSerbien-Montenegro som en följd av dess direkta inblandninggenom den federala armén inne i . Formelltdrog sig armén tillbaka men överlämnade sina vapen och förrådtill bosnienserberna. Ett stort antal officerare och soldatergick över till den bosnien-serbiska sidan och fortsatte denetniska rensningen.Samtidigt som den bosnien-serbiska sidan övertog den federalaarméns omfattande vapen och förråd i det tungt rustade Bosnien,var den bosniska regeringssidan starkt beskuren i sin beväpningtill följd av FN:s vapenembargo . Ettvapenembargo som utan större effekt infördes för att sökabegränsa vapentillförseln till det serbisk-kroatiska krigethösten . I stället kom vapenembargot att slå mycket hårtmot den bosniska regeringens trupper, som länge stred beväpnadeendast med lätta vapen. Vapenembargot har befäst ett mycketojämlikt styrkeförhållande mellan den serbiska angriparen ochden angripna bosniska sidan.FN:s säkerhetsråd har med ett stort antal resolutioner utanstörre framgång sökt stoppa den serbiska krigföringen. "No-fly-zones" har införts över . Städer ochområden som utsatts för systematisk belägring av tungt serbisktartilleri har förklarats som "skyddade zoner" av FN utan att FNförmått skydda dem. Senast demonstrerades detta i före jul1994. UNPROFOR har till huvuduppgift att se till att humanitärtbistånd kan komma fram till de instängda och nödlidande civilaoffren. I Gorazde, , och på andra ställen harhjälpkonvojerna ibland i månader hindrats att komma fram.Omvärldens oförmåga att hävda grundläggande folkrättsligaprinciper i till inte ringa del iallvarliga meningsmotsättningar mellan främst stormakterna iFN:s säkerhetsråd. Dessa motsättningar har inneburit allvarligapåfrestningar på sammanhållningen inom såväl EU som NATO. Enviktig orsak till att FN misslyckats iBosnien-Hercegovina är att medlemsländerna vägrat ställa uppmed tillräckliga resurser för att operationen skall lyckas. Degånger FN, ibland med NATO:s hjälp, satt hårt mot hårt harangriparna tagit sitt förnuft till fånga, som i ifebruari 1994. När tvehågsenheten eller oenigheten på nytt tagitöverhanden på FN-sidan har striderna blossat upp ellerintensifierats, som i före jul 1994.FN:s generalsekreterare frågade vid årsskiftettruppbidragarländerna om ytterligare personal. regeringlät förstå att utökade svenska insatser är uteslutna. Utskottetfinner detta ställningstagande orimligt. De budgetrestriktionersom anförts är helt otillräckliga som argument inför eneuropeisk tragedi, som hotar att sprida sig till ett storkrig påBalkan och därtill undergräver hela FN-systemets framtidaauktoritet.När FN:s medlemsländer saknar vilja och förmåga till de insatsersom krävs för att värna ett angripet medlemsland ---- återstår bara att förhandlingsvägen sökafå slut på kriget och skapa så goda förutsättningar som möjligtför en uppbyggnad av ett fredligt samhälle, där människor såsmåningom kan börja leva tillsammans igen. Inför dettaåteruppbyggnadsarbete måste också vara berett tillomfattande stöd.Ett antal förslag till fredsuppgörelser har presenterats underde gångna tre åren. De har alla byggt på att den bosniskaregeringssidan till större eller mindre del avträderserbkontrollerade områden. Principen om rätten för flyktingaratt återvända blir i praktiken närmast illusorisk. Därmedaccepterar omvärlden på ett djupt olyckligt sätt att väpnadaggression i , i strid med Helsingforsdeklarationensuttalade principer, tillåts uppnå territoriella landvinningar.Den bosniska regeringen har successivt tvingats acceptera dennauppläggning, då den förstått att FN saknar vilja eller förmågaatt tvinga den serbiska angriparen till reträtt. är deti allt väsentligt den bosnien-serbiska sidan som avvisat varjefredsplan, då den inte tillräckligt motsvarat de serbiskaerövringarna. Den serbiska förhalningstaktiken har framgångsriktgått ut på att trötta ut motståndaren och omvärlden, så att densuccessivt tillerkänns mer av sina landvinningar.Fredsplanerna i det har kommit och gått. Densenaste från den s.k. Kontaktgruppen har åtminstone denförtjänsten att den fokuserar på och Milosevicsavgörande roll för folkmordet i . Det ärregimen i , med sin blandning av gammelkommunister ochnationalister, som bär det största ansvaret för det krig sompågår mot den bosniska civilbefolkningen. Utan dess stöd skulleinte bosnienserberna kunna fullfölja sin krigsplanering.Milosevic har till synes gått med på att bryta tillförseln avförnödenheter till bosnienserberna under ledning.Stängningen av gränsen mellan och ärdock inte överdrivet effektiv.Även om Bosnien och efter starkapåtryckningar från främst valt att samarbeta, finns detanledning att också se mycket kritiskt på de bosniska kroater,som med uppenbart stöd i hänsynslöst tagit för sig av detde anser vara kroatiskt territorium i Bosnien-Hercegovina.Strävandena att nå förhandlingsuppgörelser med de serbiska ochkroatiska ledare som var för sig bär huvudansvaret för denetniska rensningen i ställer också FN:skrigsförbrytartribunal i en problematisk dager. somfred skall slutas med dem som initierat och genomfört ettfolkmord ställs lokala hantlangare, som bara utfört sina ledaresuppmaningar, till svars inför tribunalen i . Dilemmatillustreras ytterligare av den påtagliga oviljan hos FN:smedlemsstater att på ett tillfredsställande sätt möjliggöratribunalens arbete.FN:s blockad mot har blivit ett medel iförhandlingsspelet. beslut att inte längre materielltstödja den bosnien-serbiska krigföringen innebar att delar avblockaden hävdes. utlovas fortsatta lättnader i sanktionernaom erkänner och inomderas internationellt erkända gränser. kräver attsanktionerna skall hävas innan erkännandefrågan diskuteras.Sanktionerna infördes som en reaktion på roll ifolkmordet i . Utskottet anser det ytterstangeläget att sanktionerna mot upprätthållstill dess att kriget upphört och Bosnien-Hercegovinaåterupprättats som oberoende och territoriellt sammanhållenstatsbildning på multietnisk grund inom 1992 års folkrättsligterkända gränser.FN:s vapenembargo har i bästa fall haft en återhållande effektpå vapentillförseln till krigets . Det har emellertidmedfört ett ytterst ojämt styrkeförhållande mellan angripare ochden angripne i krigets Bosnien. Oenighet mellan FN:ssäkerhetsråds medlemmar med veto omöjliggör ett upphävande avett vapenembargo, som aldrig var avsett för kriget i Bosnien. Avsamma skäl skulle aldrig enighet ha kunnat uppnås om att införaett vapenembargo . Inför FN:s oförmåga att i linje medkapitel VII i värna legitimarättigheter utgör FN:s vapenembargo, som enbart drabbar denangripne och allvarligt hindrar i desssjälvförsvar i enlighet med artikel 51, ettmoraliskt dilemma. Kriget i går in på sittfjärde år. Om kriget fortsätter för överskådlig tid, blir det ilängden allt svårare att försvara ett vapenembargo som slårensidigt mot den bosniska regeringssidan.Det är utskottets förhoppning att skall ta täten i eninternationell opinionsbildning mot kriget och förBosnien-Hercegovinas rätt att fortleva som en multietnisk statinom de 1992 folkrättsligt erkända gränserna. I den nya värld vilever i, måste det finnas en beredskap för att med allatillgängliga medel hindra extremister av den typ som fört det till randen av dendefinitiva katastrofen.dels att momenten 1 och 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande folkrättsliga statusatt med bifall till motion 1994/95:U634 yrkandena1--3 och 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. beträffande hävande av vapenembargoatt förklarar motion 1994/95:U634 yrkande 4besvarad med vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Hävande av vapenembargo (mom. 2)() anför:Sverige erkänner som självständig stat. Pådenna stats territorium lever olika nationella grupper --bosnier, kroater och serber. Där lever även skilda religiösagrupper -- muslimer, katoliker och ortodoxa.