bet · GI01SoU25 · 1995-05-09 00:00:00 — Utskottet ansåg därmed att det intebehövdes något initiativ med anledning av motionen. har, som tidigare nämnts, i uppdragatt vara informations- och samordningscenter förHandynet, ett datoriserat flerspråkigt informations- ochdistributionssystem inom EU:s handikapprogram . Syftet medHandynet är att via datamedia möta funktionshindrade personersoch andra intressenters behov av information om bl.a. dehandikapphjälpmedel som finns tillgängliga i medlemsländerna. uppgift ingår bl.a. att koordinera ochansvara för informationsinsamlingen vad gäller svenskahandikapphjälpmedel samt att se till att uppgifterna förmedlasoch hålls aktuella i Handynetsystemet. Vidare skall institutetinformera om Handynet till sjukvårdshuvudmännen, personer medfunktionshinder och andra intressenter.Regeringen beslöt att tillkalla enkommitté med uppgift att samordna aktiviteter medanledning av . Kommittén skall vara ettrådgivande organ till regeringen, och dess arbete skall syftatill att skapa ett gemensamt synsätt i frågor som rör programmetsamt säkerställa samordningen på nationell nivå av det svenskadeltagandet i olika verksamheter och arbetsgrupper.Kommittén skall inte ha någon överordnad funktion eller övertauppgifter från departement, myndigheter, organisationer ellerliknande. Uppgiften skall vara att verka för en sådan samordningav insatserna som ger alla berörda parter största möjligaförutsättningar att genomföra sina delar av programmet.Kommittén skall till regeringen lämna en förstaredovisning av sitt arbete samt en slutrapport senast den 1 mars1997.Utskottets bedömningUtskottet anser att bör aktivt delta i EU:shandikapparbete för att föra ut svenska kunskaper ocherfarenheter men också för att lära av EU och övrigamedlemsländer. Ett sådant arbete har tidigt inletts.Handikappinstitutet har i uppdrag att vara Sverigesinformations- och samordningscenter för Handynet. Regeringen harnyligen vidtagit ytterligare åtgärder genom att tillkalla enkommitté med uppdrag att samordna aktiviteter medanledning av . Utskottet konstaterar vidareatt gällande upphandlingsregler ger utrymme för att ställakvalitetskrav på produkter. Motionerna So210 (m) yrkande 8 ochSo287 (s) är i huvudsak tillgodosedda. Motionerna avstyrks.KommunikationshandikappI två motioner behandlas frågor kring kommunikationshandikappoch läns speciella kompetens på detta område.I motion So255 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om samverkan inom EU för attutveckla metoder för stöd till människor medkommunikationshandikapp. Motionärerna anför att befinnersig i den absoluta fronten av utvecklingen av stöd och kunskapom kommunikationshandikapp. En mycket stor del av resurserna förstatligt stöd till människor med kommunikationshandikapp ärförlagda till län. Här finns inte bara specialskolor fördöva/hörselskadade och synskadade utan också en avanceradaudiologisk klinik, största tolkcentral och välfungerande samverkan vad gäller hjälpmedel i övrigt. Landstingethar tillsammans med statliga och kommunala myndigheter tagitinitiativ till en samverkansorganisation för frågor inomområdet. Motionärerna anför att regeringen bör ta initiativ tillatt analysera förutsättningarna för att med sin unikakompetens inom området kommunikationshandikapp skall kunna kommaatt spela en viktig roll i ett europeiskt utvecklingsarbete. Enkraftfull och för stat och landsting/kommuner gemensam satsningpå utveckling av arbetet skulle kunna leda till samverkan runtinstitutioner som och Birgittaskolan. En tänkbarförlängning är kanske ett europeiskt universitet för döva ochhörselskadade anför motionärerna.I motion So275 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nationellt centrum för kunskap omkommunikationshandikapp. Också denna motionär pekar på Örebroläns unika kompetens vad gäller kommunikationshandikapp.Motionären fokuserar särskilt på de kulturella insatser somgjorts för människor med kommunikationshandikapp. Synskadadeerbjuds att bevista länsteaterns föreställningar som tolkas.Före föreställningen inbjuds blinda/synskadade för genomgång: defår höra skådespelarnas röster, känna på kläder, peruk etc. ochscenbilden beskrivs. För hörselskadade finns hörslinga iteaterlokalen.Motionären pekar också på det regionala centrumet fördatorbaserade hjälpmedel för handikappade, Sprida, och påDatateket som syftar till att initiera användningen av ochspridande av kunskap om datorernas möjligheter för barn ochungdomar med speciella behov. Motionären anser att ettnationellt centrum för kommunikationshandikappade bör syfta tillatt dels utveckla nya medier anpassade till olikahandikappgruppers behov, dels att utveckla metoder -- apparaterför handikappade för att lättare ta del av det utbud som finns idag.Utbildningsutskottet har tidigare behandlat ett yrkande omatt stödja utvecklingen av ett nationellt/europeisktteckenspråkscentrum i i betänkande 1993/94:UbU8.Utbildningsutskottet konstaterade då att större delen av deresurser som finns i för att erbjuda en teckenspråkigmiljö är statligt finansierade. Utskottet framhöll att omönskemål finns att skall engagera sig , eller eventuellt medverka ibildandet av ett nytt centrum för teckenspråk, kan detta skegenom beslut av högskolan och inom ramen för de resurser somhögskolan disponerar. Den aktuella motionen avstyrktes därmed.Socialutskottet uttalade sig i betänkande 1993/94:SoU20, medanledning av en motion, för att regeringen skulle se överfördelningsprinciperna för statsbidraget till tolkanvändare.Detta för att inte län skulle missgynnas av sitt tidigaremycket aktiva arbete för människor med kommunikationshandikapp.Vid behandlingen av budgeten /96 har också särskildhänsyn tagits till län.Utskottets bedömningUtskottet anser att det omfattande arbete som bedrivs i Örebrolän för människor med kommunikationshandikapp är mycketvärdefullt. Detta är dock frågor som kommun och landsting främsthar att ansvara för. Utskottet vill vidare framhålla, vadutbildningsutskottet tidigare uttalat, att stora möjligheter att inom ramen för de resurser somhögskolan disponerar själv besluta om medverkan i ett centrumför kommunikationshandikapp. Utskottet anser det angeläget attde erfarenheter som görs i länet också tas till vara i SverigesEU-arbete med handikappfrågor. Motionerna So255 (s) och So275(kds) avstyrks.VårdhemI motion So237 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen fattar beslut om att avvecklingen av vårdhem förpersoner med utvecklingsstörning skall vara avslutad före den 1januari 1998. föreslog bl.a. att vårdhemför personer med utvecklingsstörning skulle avvecklas successivtmed slutdatum . Motionärerna anser attvårdhemsboendet aldrig varit något bra alternativ. De önskar ensnabb avveckling av vårdhemmen och en statlig kontroll över attgruppboendet utvecklas på ett tillfredsställande sätt.I motion So214 av My och (båda m) hemställs att beslutar att små välfungerande vårdhem skall få vara kvar som ett av mångaboendealternativ (yrkande 2). Motionärerna anför attpsykiatrireformen inneburit vissa problem. Eftersom vårdhemmanavskaffas och läggs ned och alltför många av de psykiskt sjukahelt enkelt inte klarar ett eget boende så blir mångabostadslösa och hänvisade till gatan eller tillfälligaövernattningsställen. Moderata samlingspartiet har vid fleratillfällen påpekat det olämpliga i att helt och hållet avskaffasmå väl fungerande vårdhem, såväl de offentliga som de privata.Motionärerna anför att avvecklingen av små väl fungerandevårdhem bör avbrytas och att vårdhemmen skall ses som ett avmånga boendealternativ.Utskottet behandlade en motion om avvecklingen av vårdhemmen ibetänkande 1994/95:SoU7. Utskottet gjorde då följanderedovisning och bedömning:I proposition 1992/93:159 Stöd och service till vissafunktionshindrade föreslogs bl.a. att specialsjukhusen ochvårdhemmen för utvecklingsstörda skall avvecklas och ersättasmed andra boendeformer (6 § införandelagen).I anledning av flera motionsyrkanden med krav på enprecisering av slutdatum för avveckling uttalade utskottetföljande (SoU19 s. 29).Utskottet delar i huvudsak förslaget i propositionenbeträffande vårdhem och specialsjukhusen. Utskottet instämmer iatt något slutdatum för avvecklingen av vårdhemmen ochspecialsjukhusen inte nu bör anges. Utskottet anser att störreinstitutioner bör avvecklas.I vissa fall kan dock, enligt utskottets mening, ett litetvälfungerande vårdhem för dem som bor där utgöra en väl så godvårdmiljö som ett gruppboende. Vårdbehov är individuella och detär viktigt att alla vårdbedömningar utgår från den enskildeindividens behov. Huvudmännen bör därför utifrån varje vårdhemsförutsättningar kunna ta ställning tillfrågan om nedläggning eller fortsatt drift. Vad utskottet nuanfört bör med avslag på motionerna So18 (s) yrkande 5, So19 (s)yrkande 2, So20 (v) yrkande 10 och So29 (fp) ges regeringen tillkänna. s)följde utskottet (rskr. 321).Socialstyrelsen har i inledningen till föreskrifterbeslutade Avvecklingsplaner för vårdhem (SOSFS1994:16) anfört bl.a. följande.Det har inte satts någon tidpunkt då avvecklingen skall varaavslutad. Vid behandlingen av propositionen till lagen om stödoch service till vissa funktionshindrade (LSS) beslutadeRiksdagen, enligt betänkande (1992/93:SoU19),att det vid avvecklingen av mindre och innehållsmässigtvälfungerande vårdhem kan vara befogat att ta särskilda hänsyntill den enskildes behov av vård.Utskottets bedömningEnligt 6 § nämnda lag (införandelagen) skall landstingen ochkommunerna gemensamt planera för avveckling av befintligaspecialsjukhus och vårdhem. Avvecklingsplaner skall upprättasoch lämnas in till senast den 31 december 1994.Utskottet anser inte att bestämmelsen bör ändras och avstyrkerdärför motionerna So2 (m) yrkande 2 och So3 (kds) yrkande 2.Socialstyrelsens kartläggning av avvecklingsplanerna visaratt bodde 1 800 utvecklingsstörda personerpå vårdhem. Enligt planerna som insänts till Socialstyrelsenkommer ca 500 personer att flytta och ytterligareca 500 personer under år 1996.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att vårdhemmenskall avvecklas. Utskottet konstaterar att avvecklingenfortsätter och att avvecklingsplanerna inom föreskriven tidsänts in till . Något slutdatum för avvecklingenbör inte nu fastställas enligt utskottet. Motionerna So214 (m)yrkande 2 och So237 (v) avstyrks därmed.Ensamarbetandes situationI motion So224 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ensamarbetandes situation (yrkande 7).Motionärerna anser att något större gruppboendeenheter än för4--5 personer bör eftersträvas. Alternativt kan flera enheterseriekopplas. Detta för att ge större stimulans åt de boende ochundvika ensamarbete för de anställda. Det har enligtmotionärerna visat sig att de grupper som klarar sig med endasten vårdare sällan får behålla den anställde , dåensamarbete hör till det mest påfrestande som finns.Utskottet behandlade en likalydande motion i betänkande1991/92:SoU4. Utskottet redovisade då följande bakgrund:Arbetarskyddsstyrelsen har utfärdat en kungörelse (AFS 1982:3)om ensamarbete. Enligt föreskrifterna skall åtgärder vidtas föratt så långt som möjligt ordna ensamarbetet så att den som utförarbetet ensam inte löper större risk för skada än om flerapersoner gemensamt utför arbetet. Arbetarskyddsstyrelsen haräven utfärdat en kungörelse (AFS 1990:18) om omvårdnadsarbete ienskilt hem. Bl.a. föreskrivs följande: "När arbetet innebärpåtaglig risk för att arbetstagaren utsätts för våld, hot ellerandra starkt psykiskt påfrestande förhållanden får arbetet inteutföras som ensamarbete. "behandlingArbetsmarknadsutskottet har i betänkandet 1990/91:AU22behandlat liknande motioner. Utskottet pekade på att fr.o.m.april 1991 gäller arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter föromvårdnadsarbete i enskilt hem (AFS 1990:18). Utskottet framhöllvidare att de föreslagna ändringarna i 2 kap. 1 §arbetsmiljölagen (AML 1977:1160) hade betydelse för dessafrågor. Enligt den föreslagna lagtexten skall det eftersträvasatt arbetet ger möjligheter till variation, social kontakt ochsamarbete samt sammanhang mellan enskilda arbetsuppgifter. Medhänvisning till det anförda ansåg utskottet att det inte bordepåkalla någon åtgärd från sida.Socialutskottet har tidigare behandlat personalpolitiskafrågor bl.a. i betänkandet 1989/90:SoU13. Utskottetkonstaterade då att ett omfattande arbete med personalfrågornahade inletts på hela vårdområdet genom regeringsinitiativ,offentliga utredningar, arbete inom , ,, enskilda landsting och kommuner. Utskotteterinrade om uttalande som utskottet gjort vid tidigaretillfällen om behovet av insatser på det personalpolitiskaområdet och att dessa insatser måste ges hög prioritet. Medhänvisning till det omfattande utredningsarbetet som pågick påområdet ansåg inte utskottet att det fanns anledning till någotuttalande från sida.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning att insatser pådet personalpolitiska området måste ges hög prioritet.Omfattande arbete pågår redan på det personalpolitiska områdetinom hela vårdområdet. Mot denna bakgrund bör , enligtutskottets mening, inte nu ta något initiativ i denna fråga.Den då aktuella motionen avstyrktes därmed.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att det enligt arbetsmiljölagen skalleftersträvas att arbetet ger den anställde möjligheter tillvariation, social kontakt och samarbete samt sammanhang mellanenskilda arbetsuppgifter. Arbetsgivaren skall vidare beakta densärskilda risk för ohälsa och olycksfall som kan följa av attarbetstagaren utför arbetet ensam. Utskottet vidhåller sintidigare inställning att insatser på det personalpolitiskaområdet måste ges hög prioritet i detta sammanhang. Detta ärdock en fråga för arbetsgivaren/kommunen. Motion So224 (mp)yrkande 7 avstyrks.Aspergers syndromI motion So291 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att samhället snabbare skallkunna tillgodogöra sig nya forskningsresultat ochspecialpedagogiska kunskaper om den autistiska handikappgruppen.Motionärerna framhåller att det är viktigt för handikappade barnoch ungdomar att deras handikapp upptäcks tidigt ochdiagnostiseras korrekt. Eftersom tidig upptäckt är av avgörandebetydelse för framgångsrika behandlingsprogram måste förskolanoch skolan på ett mera aktivt sätt kunna uppmärksamma autistiskastörningar hos de små barnen. Både lärar-, förskollärar- ochbarnskötarutbildningarna bör ge kunskap om autism och omAspergers syndrom anförs det. De enskilda barnen och samhällethar stora vinster att finna om förebyggande åtgärder kan kommabarn i riskzonen till del.Riksdagens beslut om handikappreformen innebarockså att sjukvårdshuvudmännen ålades att ansvara förhabilitering och rehabilitering genom en lagändring i hälso- ochsjukvårdslagen. För att påskynda utvecklingen av habiliterings-och rehabiliteringsverksamheterna och minska ojämnheterna ilandet och mellan olika grupper av funktionshindrade beslutadessamtidigt om ett fyraårigt statligt stimulansbidrag på 425miljoner kronor . Vidare ålades att delsfördela bidragen, dels ingående följa bidragens användning ochårligen rapportera till regeringen om bidragen ger avseddeffekt.I proposition 1992/93:159 om stöd och service till vissafunktionshindrade framhölls att habiliterings- ochrehabiliteringsverksamheten ofta bör ha ett nära samarbete medannan verksamhet som i vid mening har habiliterings- ochrehabiliteringsansvar, t.ex. förskolor, skolor och pedagogiskkonsultverksamhet, försäkringskassor, region- och rikssjukvård,arbetsmarknadsorgan och socialtjänst samt med verksamheter somhar ansvar för insatser enligt lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade.Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen att det är angeläget att nyaforskningsresultat och specialpedagogiska kunskaper om olikahandikappgrupper snabbt sprids i samhället. För att bemötamänniskor med Aspergers syndrom på ett riktigt sätt krävssärskild kunskap. Utskottet konstaterar atthandikappreformen inneburit en förstärkning av insatserna påområdet genom stimulansbidragen till habilitering ochrehabiliteringsinsatser. har ansvar för attfördela bidrag och ingående följa bidragens användning samtrapportera om effekten av bidragen. Motion So291 (s) är ihuvudsak tillgodosedd och avstyrks. beträffande handikappolitikenatt avslår motionerna 1994/95:So210 yrkande 1 och1994/95:So224 yrkande 4,res. 1 (m, c, fp, kds)2. beträffande slutbetänkandeatt avslår motionerna 1994/95:So210 yrkandena 6 och7, 1994/95:So222 yrkande 1, 1994/95:So236, 1994/95:So245 yrkande3, 1994/95:So258, 1994/95:So294 yrkandena 2 och 10, 1994/95:K216yrkandena 2, 6 och 8 och 1994/95:A289 yrkande 5,res. 2 (m)res. 3 (c, fp)res. 4 (v)res. 5 (kds)3. beträffande integrerat högkostnadsskyddatt avslår motion 1994/95:So245 yrkande 2,4. beträffande hjälpmedelatt avslår motionerna 1994/95:So210 yrkande 2,1994/95:So222 yrkande 7 och 1994/95:So229,res. 6 (fp)res. 7 (v)5. beträffande färdtjänstatt avslår motion 1994/95:So235,6. beträffande åldersgränsen för personlig assistansatt avslår motion 1994/95:So245 yrkande 1,res. 8 (kds)7. beträffande anställning av personlig assistentatt avslår motion 1994/95:So211,8. beträffande sysselsättningsgaranti för psykiskthandikappadeatt avslår motion 1994/95:So489 yrkande 19,res. 9 (v)9. beträffande rådgivning och annat personligt stödatt avslår motion 1994/95:So249,10. beträffande EU:s handikapparbeteatt avslår motionerna 1994/95:So210 yrkande 8 och1994/95:So287,11. beträffande kommunikationshandikappatt avslår motionerna 1994/95:So255 och1994/95:So275,12. beträffande vårdhematt avslår motionerna 1994/95:So214 yrkande 2 och1994/95:So237,res. 10 (m, c, fp, mp, kds)13. beträffande ensamarbetandes situationatt avslår motion 1994/95:So224 yrkande 7,res. 11 (mp)14. beträffande Aspergers syndromatt avslår motion 1994/95:So291.Stockholm den 9 maj 1995På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), RolandLarsson (c), (), (), BarbroWesterholm (fp), (), (), MariannYtterberg (s), (), () ochChatrine (). Handikappolitiken (mom. 1)(), (), (),(), (), ()och () anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 5 som börjar med"Utgångspunkten för" och slutar med "4 avstyrks." bort haföljande lydelse:Utskottet anser att utgångspunkten för handikappolitiken äralla människors lika värde och lika rätt. Utskottet delar ocksåPrioriteringsutredningens inställning att samhällets resurserbör satsas där behoven är störst. Samhället bör särskilt beaktabehoven hos de svagaste som har mindre möjligheter än andra attgöra sina röster hörda eller utnyttja sina möjligheter. Det är,enligt utskottets mening, de svagaste, inte de röststarkaste,som skall prioriteras. Stödet till fysiskt och psykiskthandikappade skall vara mångsidigt och anpassas till dehandikappades förutsättningar. Det skall ge de handikappadevalfrihet och goda möjligheter att påverka sin situation, t.ex.genom att de själva får fatta beslut om att anställavårdpersonal och välja organisationsformer.Utskottet vill understryka betydelsen av frivilligtsocialt arbete med handikappade. Utskottet anser att dettaarbete skall uppmuntras och stödjas. Medmänniskors personligaengagemang gör den handikappades liv rikare och tryggare. Detoffentligas insatser får aldrig bli en ersättning förmedmänskligt engagemang.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna So210 (m)yrkande 1 och So224 (mp) yrkande 4 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa1. beträffande handikappolitikenatt med anledning av motionerna 1994/95:So210yrkande 1 och 1994/95:So224 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. slutbetänkande (mom. 2), , och (alla m) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 9 som börjar med"Direktiv håller" och på s. 10 slutar med "och avstyrks." bortha följande lydelse:Utskottet anser att det finns anledning att nu analysera denamerikanska lagstiftningen -- -- och se vilka effekter denfått. Detta är särskilt angeläget eftersom det efter initiativfrån den borgerliga regeringen tillsattes en handikappombudsmanmed uppgift bl.a. att bevaka att handikappade intediskrimineras.Utskottet anser att med bifall till motion So210 (m)yrkande 6 och med anledning av motionerna So210 (m) yrkande 7,So222 (fp) yrkande 1, So236 (s), So245 (kds) yrkande 3, So258(s), So294 (c) yrkandena 2 och 10, K216 (v) yrkandena 2, 6 och 8och A289 (s) yrkande 5 som sin mening bör ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört.dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa2. beträffande Handikapputredningensslutbetänkandeatt med bifall till motion 1994/95:So210yrkande 6 och med anledning av motionerna 1994/95:So210 yrkande7, 1994/95:So222 yrkande 1, 1994/95:So236, 1994/95:So245 yrkande3, 1994/95:So258, 1994/95:So294 yrkandena 2 och 10, 1994/95:K216yrkandena 2, 6 och 8 och 1994/95:A289 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. slutbetänkande (mom. 2)() och ()anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 9 som börjar med"Utskottet anser" och på s. 10 slutar med "och avstyrks." bortha följande lydelse:Handikapputredningens individuella del -- lagen om stöd ochservice -- genomfördes under den borgerliga regeringen.Utskottet anser att det nu är dags för nästa steg, att genomföraHandikapputredningens förslag om generella insatser i syfte attgöra samhällets olika sektorer tillgängliga för alla. Härvid böransvars- och finansieringsprincipen slås fast. Regeringen måste,enligt utskottets mening, utarbeta en plan för genomförandet avHandikapputredningens förslag och därefter återkomma tillriksdagen med en redovisning för vad regeringen avser att göra.Vad utskottet anfört med bifall till motionerna So222 (fp)yrkande 1, So236 (s) och So294 (c) yrkande 2 och med anledningav motionerna So210 (m) yrkandena 6 och 7, So245 (kds) yrkande3, So258 (s), So294 (c) yrkande 10, K216 (v) yrkandena 2, 6 och8 och A289 (s) yrkande 5 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa2. beträffande Handikapputredningensslutbetänkandeatt med bifall till motionerna 1994/95:So222yrkande 1, 1994/95:So236 och 1994/95:So294 yrkande 2 och medanledning av motionerna 1994/95:So210 yrkandena 6 och 7,1994/95:So245 yrkande 3, 1994/95:So258, 1994/95:So294 yrkande10, 1994/95:K216 yrkandena 2, 6 och 8 och 1994/95:A289 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. slutbetänkande (mom. 2)() anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 9 som börjar med"Utskottet anser" och på s. 10 slutar med "och avstyrks." bortha följande lydelse:Utskottet oroas av att alltför många unga människor gårdirekt från skolan till en förtidspension och aldrig får enmöjlighet att komma in i samhället. Arbetsgivarna väljer attanställa personer utan funktionshinder och samhället bidrar tilldiskrimineringen genom att kostnaderna för anpassningsåtgärderoch arbetshjälpmedel i allt större utsträckning lagts påenskilda arbetsgivare. Det finns heller inga krav på attarbetslokaler skall vara tillgängliga för funktionshindrade.Tillgängligheten i butiker, restauranger, biografer m.m. harockså brister. Utskottet anser därför att Handikapputredningensförslag nu måste genomföras och att ansvars- ochfinansieringsprincipen därvid bör slås fast. börenligt utskottets mening hos regeringen begära förslag dels lag om arbetslivets tillgänglighet för funktionshindrade,dels begära förslag till införandet av sanktioner i brottsbalkenvid diskriminering av funktionshindrade i näringsverksamhet.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna So210 (m)yrkandena 6 och 7, So222 (fp) yrkande 1, So236 (s), So245 (kds)yrkande 3, So258 (s), So294 (c) yrkandena 2 och 10, K216 (v)yrkandena 2, 6 och 8 och A289 (s) yrkande 5 bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa2.