bet · GJ01UbU5 · 1995-12-07 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande14 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden . De röråtgärder för att förbättrasvenskundervisningen för invandrare ochhemspråksundervisningen. Samtligamotionsyrkanden avstyrks underhänvisning främst till pågåendeutrednings- och utvärderingsarbete.Till betänkandet har fogats femreservationer. 1994/95:Ub316 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av tekniskahjälpmedel till stöd för språksvagainvandrarbarn och ungdomar.1994/95:Ub320 av ochBeatrice () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av bättre,snabbare och intensivaresvenskundervisning för invandrare ,2. att hos regeringen begäratt försök med intensivspråkundervisning för invandrare inledssnarast möjligt.1994/95:Ub905 av m.fl.(mp) vari yrkas7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för attstärka hemspråksundervisningen igrundskolan.1994/95:Sf621 av m.fl.(c) vari yrkas4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om hemspråkscheck,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningscheck för svenskaför invandrare.1994/95:Sf635 av m.fl.(fp) vari yrkas9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av forskning ocherfarenheter kringhemspråksundervisning,10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om hemspråkslärare.1994/95:Sf636 av m.fl.(mp) vari yrkas6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om hemspråksundervisningen,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om den grupp äldre invandraresom inte har tillräckligaspråkkunskaper i svenska.1994/95:A285 av m.fl.(v) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om mer ambitiösa mål ikursplanen för sfi,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts som nyttriktmärke för sfi-undervisningensomfattning ,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att begränsningen av rättentill hemspråksundervisning börupphävas.1994/95:A807 av m.fl.(c) vari yrkas49. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om den inledandesvenskundervisningen för invandrare. I betänkandet behandlar utskottetmotionsyrkanden från den allmännamotionstiden , vilka rörsvenskundervisningen för invandrare ochhemspråksundervisningen.Svenskundervisning för invandrareAllmäntBetydelsen av en bättre, snabbare ochmer intensiv svenskundervisning förinvandrare än den som ges betonasi motion 1994/95:Ub320 (m) yrkande 1.Motionärerna anför att storakunskapsbrister i svenska språketorsakar problem när det gällerinvandrarens möjligheter att orienterasig i samhället, få bra arbete,tillgodogöra sig normer och fåvaraktiga sociala kontakter medsvenskar. Bristande svenskkunskaper kanockså skapa problem för andragenerationens invandrare som får ettalltför dåligt språkstöd hemifrån.Motionärerna anser att specialiseradeoch högkvalitativa språk-institutionerpå de orter där antalet invandrare ärstort kommer att behövas för attförändra dagens otillräckligautbildning. Försök med intensivspråkundervisning för invandrare börinledas möjligt (yrkande 2).I motion 1994/95:Sf636 (mp) yrkande 9framhålls att det är samhällets uppgiftatt söka nå den grupp av äldreinvandrare som inte har tillräckligakunskaper i svenska språket och se tillatt de kan tillgodogöra sigsvenskundervisning.Utskottet vill först erinra om attriksdagen - i samband medden senaste reformen avsvenskundervisningen för invandrare -gjorde ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av ett särskiltutvecklingscentrum för undervisning isvenska för invandrare (bet.1993/94:UbU10, rskr. Utskottetansåg att det är angeläget att ettsådant centrum inrättas vidnågon eller några lärarhögskolor föratt där samla, utveckla och förmedlakunskap och kompetens om metodik ochpedagogiskt material i undervisningen isvenska för invandrare. Goda kunskaperhos lärarna och braundervisningsmaterial är av betydelseför att invandrarna snabbt skall kunnanå målen för svenskundervisningen,anförde utskottet.Regeringen har den 16 november 1995beslutat att ge iuppdrag att, med utgångspunkt iriksdagens beslut och efter samråd medHögskoleverket, utreda frågan om ettutvecklingscentrum försvenskundervisning för invandrare(sfi). skall därvid övervägai vilken utsträckning det kan ansesingå i statens åtagande att ha ettansvar för metodutvecklingen för sfi.Enligt regeringsbeslutet bör Skolverketpröva om synergieffekter skulleuppkomma med ett skolformsövergripandecentrum. Verket skall vidare utredavilka finansiella resurser som krävsför att upprätta och driva ett sådantcentrum samt hur det skall finansieras.Slutligen bör överväga tillvilket eller vilka universitet ochhögskolor med lärarutbildning etteventuellt utvecklingscentrum skallknytas eller om en centrumbildning medföreträdare för flerautbildningsanstalter och andramyndigheter är att föredra. Uppdragetskall redovisas tillUtbildningsdepartementet senast den 1april 1996.Svenskundervisningen för invandrare ärför närvarande föremål för bådeutredning och utvärdering.I Invandrarpolitiska kommitténs (Ku1994:11) uppdrag att se över densvenska invandrarpolitiken ingår attägna särskilt intresse åt effekterna avundervisningen i svenska språket.Enligt direktiven (dir. 1994:130) är enviktig uppgift att undersöka hurkunskaper i svenska språket påverkarinvandrarnas förutsättningar iarbetslivet och delaktighet i samhälleti övrigt. Kommittén skall på grundvalav resultaten överväga behovet avförändringar i svenskundervisningen försåväl vuxna invandrare som ungdomarsamt behovet av en mer kontinuerliguppföljning av dessa frågor ochspridning av framkomna resultat.Särskilt intresse skall riktas på hurinvandrargrupper, inte minst invandradekvinnor, kan motiveras för att bättreutnyttja svenskundervisningen.Kommitténs betänkande beräknasföreligga i början av april 1996.Skolverket har uppdragitåt attgenomföra en utvärdering avsvenskundervisning för invandrare (sfi)under /96. Utvärderingenkommer att innefatta undersökning avutbildningsorganisation,elevundersökning, lärarundersökning,klassrumsobservationer samtundersökning av inlärningstakt ochspråkfärdighetsnivå. Syftet är att göraen ingående och kvalitativ utvärderingav sfi-undervisningen som kan ge svarpå frågor om hur undervisningen bedrivsunder olika betingelser, om dentillgodoser deltagarnas behov och omden motsvarar de krav som samhälletmåste ställa på verksamheten. Centrumför tvåspråkighetsforskning skallsenast lämna enrapport i ärendet till Skolverket.Samtidigt har givit Centrumför tvåspråkighetsforskning i uppdragatt utveckla och konstruera centralaprov i svenskundervisning förinvandrare (sfi). Det första provetskall kunna erbjudas skolorna i april1996. Provet skall mäta både skriftligoch muntlig kommunikationsförmåga.Utskottet vill också hänvisa till attbeslut fattats om statligt stöd tilllokala insatser för att brytautvecklingen mot ökande segregation iinvandrartäta områden och därsvenskundervisning ingår som en del. Såhar t.ex. Kommittén (S 1995:01) omlevnadsvillkor i storstadsområden() tagit initiativtill en projektverksamhet istorstadsområden för utsatta barn somav olika skäl står utanför denreguljära barnomsorgen. Särskilt förbarn med invandrarbakgrund kan olikatyper av förskole- ochfritidshemsverksamhet bidra till ökadeintegrationsmöjligheter genompedagogisk gruppverksamhet och stöd ibarnens språkutveckling. För deninledande verksamheten från den 1 juli1995 t.o.m. harregeringen ställt urAllmänna arvsfonden tillSocialdepartementets förfogande att inära samråd med Storstadskommitténdisponeras för projekt som riktar sigtill barn i åldern . Enligtregeringens beslut skall under entreårsperiod totalt 45 miljoner kronorur fonden kunna användas för nämndaändamål.Vidare har efter förslagfrån regeringen för /96avsatt till ettnytt anslag underArbetsmarknadsdepartementetshuvudtitel, D 12. Särskilda insatser iinvandrartäta områden (prop.1994/95:100 bil. 11, bet. SfU13, rskr.309). Syftet med de särskildainsatserna är bland annat att öka devardagliga kontaktytorna mellaninvandrare och övriga svenskar för attunderlätta för invandrarna att lära insvenska språket och förbättra derasmöjligheter till inträde påarbetsmarknaden. Regeringen har ibeslut utsettBotkyrka, , , ,, , och Södertäljekommuner till sådana kommuner som skallkunna komma i fråga för bidrag.Bidragen kommer att fördelas undervåren 1996 efter det att kommunernapresenterat sina handlingsplaner.Utskottet finner att pågåendeutrednings- ochutvärderingsverksamheter sammantagetinrymmer många infallsvinklar på hursvenskundervisningen för invandrareskall kunna förbättras. Utskottet anseratt resultatet av detta arbete böravvaktas. Motion 1994/95:Ub320 ombehovet av specialiserade ochkvalitativa språkinstitutioner avstyrksmed hänvisning främst till Skolverketsuppdrag att utreda frågan omutvecklingscentrum försvenskundervisningen.Också det i motion 1994/95:Sf636yrkande 9 behandlade problemet om hurinvandrargrupper kan motiveras för attbättre utnyttja svenskundervisningenfinns aktualiserat i utredningsarbetet,bl.a. i direktiven tillInvandrarpolitiska kommittén. Riksdagenbör därför avslå även dettamotionsyrkande.Förslag om ett system medutbildningscheck för svenska förinvandrare läggs fram i motion1994/95:Sf621 (c) yrkande 6. Checkenskall kunna lösas in hos godkändutbildningsanordnare och avsesvenskundervisning (sfi). Vissakvalitetskrav måste vara uppfyllda. Hurundervisningen organiseras ochgenomförs skall vara något sominvandraren själv väljer. Denna modellkan enligt motionärerna lösa flera avde problem som dagens sfi-undervisningär behäftad med. Invandraren väljer dennivå och studietakt som passar hanseller hennes behov och förkunskaper.Utskottet vill påpeka att rätten tillsvenskundervisning för invandrare (sfi)är knuten till den kommun därinvandraren är bosatt. Kommunen fåruppdra åt andra utbildningsanordnareatt anordna sfi (13 kap. 9 §skollagen). I många kommuner läggsockså svenskundervisningen ut påstudieförbund, folkhögskolor ochprivata utbildningsanordnare. nr 73, Skolan -jämförelsetal för skolhuvudmän (mars1995), fanns i genomsnitt för riket av sfi-eleverna i kommunens egnakurser och i övriga anordnareskurser. Utskottet vill därjämteframhålla att det inte föreligger någrahinder mot att kommuner går samman omsfi-undervisning för att kunna erbjudaönskvärd nivågruppering. Med hänvisningtill det anförda och till pågåendeutredningsarbete anser utskottet attmotion 1994/95:Sf621 yrkande 6 böravslås av riksdagen.Målen för svenskundervisningen förinvandrareRegeringen har den 30 juni 1994utfärdat förordning om kursplan försvenskundervisning för invandrare(,, 1994:28). I denna angesundervisningens syfte, karaktär ochstruktur samt mål. De mål som elevenskall ha uppnått efter genomgången kursär bland andra att förstå vardagligttalspråk och kunna, med tydligt uttal,delta i samtal och diskussioner isamhälls- och yrkesliv, att kunna läsaoch tillgodogöra sig olika slags texterom bekanta ämnen, kunna anpassa sinläsning till textens art och kunnaanalysera dess syfte, att kunnaformulera sig i skrift på ettfunktionellt sätt i olika situationer ivardagsliv, yrkesliv och samhällsliv såatt innehållet framgår tydligt, att hafördjupad kunskap om det svenskasamhället, om lag och rätt, bl.a. barnsrättigheter, om jämställdhet mellan mänoch kvinnor, och om normer ochvärderingar som är centrala i detsvenska samhället samt att ha kännedomom arbetslivets villkor.I motion 1994/95:A285 (v) yrkande 1anmärks att de mål som eleven enligtkursplanen skall ha uppnått eftergenomgången kurs är för lågt satta. Demotsvarar inte de krav somarbetsmarknaden ställer påsvenskkunskaper. Motionärerna anserdärför att bör uttala sig föratt mer ambitiösa mål tas in ikursplanen för svenskundervisning förinvandrare.Enligt motion 1994/95:A807 (c) yrkande49 bör invandrare redan under deninledande svenskundervisningen fåutbildning om våra värderingar, normeroch lagar i vad avser bl.a. våld ochhot om våld i nära personligarelationer.Utskottet har erfarit att de problemsom finns kring kunskapsmålen isvenskundervisningen snarare handlar ominvandrares svårigheter att nå dessamål än att målen är för lågt satta.Någon helt tillförlitlig statistik överhur stor andel av eleverna som nårmålen har det visat sig svårt attfinna. Det står dock klart attsituationen är långtifråntillfredsställande. Ett närmare beskedi denna fråga kan förväntas närresultaten föreligger från detutrednings- och utvärderingsarbete sompågår, bl.a. utvärdering avsvenskundervisningen för invandrare(sfi). Kommande utredningsförslag börenligt utskottets mening inteföregripas. Därmed avstyrker utskottetmotion /95:A285 yrkande 1.När det gäller utbildning omvärderingar, normer och lagar hänvisarutskottet till den i början av dettaavsnitt citerade målformuleringen ikursplanen. Redan vid ettavstämningstillfälle under kursen skallinvandrareleven ha tillägnat siggrundläggande kunskaper om det svenskasamhället. Utskottet anser att syftetmed motion 1994/95:A807 yrkande 49måste anses vara tillgodosett.Motionsyrkandet bör avslås.Svenskundervisningens omfattning i tidEnligt 7 § förordningen (1994:895) omsvenskundervisning för invandrare (sfi)gäller som ett riktvärde förundervisningens omfattning attdenna skall omfatta 525 timmar.Riktvärdet får överskridas ochunderskridas beroende på hur mycketundervisning eleverna behöver för attuppnå de kunskapsmål som anges ikursplanen. För varje kurs som anordnasskall styrelsen för utbildningenbestämma det antal undervisningstimmarsom skall gälla. Varje elev skall tasin till den kurs som bäst bedömsmotsvara elevens behov av undervisning.I motion 1994/95:A285 (v) yrkande 2betonas att en förlängning avriktvärdestiden är nödvändig för ettgott undervisningsresultat. Som ettnytt riktvärde för sfi-undervisningensomfattning bör gälla 625 timmar.Utskottet anförde vid behandlingen avfrågan om nuvarande riktvärde (prop.1993/94:126, bet. UbU10, rskr. 341) attdetta skall tjäna som ett stöd förkommunens arbete med att planera enomfattning av svenskundervisningen somgör att eleverna når den kunskapsnivåsom anges i kursplanen. Eleven skall harätt att fullfölja kursen utifrån denplanerade omfattningen och även ha rättatt gå om kursen om han eller hon intehar tillgodogjort sig de avseddakunskaperna. Utskottet ansåg att detdärmed finns en flexibilitet i systemetsom möjliggör anpassningar till denenskilda individen. Utskottet haralltjämt samma uppfattning, att det ärdet individuella behovet som skallstyra undervisningens omfattning. Meddet anförda avstyrker utskottet motion1994/95:A285 yrkande 2.Datorer i skolundervisningenBehovet av tekniska hjälpmedel tillstöd för språksvaga invandrarbarn ochungdomar understryks i motion1994/95:Ub316 (s). Motionären åsyftarfrämst datorer och anser att Skolverketbör få i uppdrag att undersöka dessahjälpmedels betydelse för attunderlätta inlärningen av svenska förinvandrarelever.Utskottet erinrar om att Skolverketsedan augusti 1992 har regeringensuppdrag att ansvara för utvecklingenoch genomförandet av den nationelladatapolitiken för skolområdet.Användningen av datorn i skolan som ettredskap bland andra skall stimuleras.Skolverket har därefter, ,fått ansvaret för utveckling och driftav det svenska skoldatanätet.Enligt vad utskottet erfarit frånSkolverket startar verket hösten 1995en större utvärdering om effekterna avanvändningen av moderninformationsteknik (IT) iskolundervisningen. Bland annat skallundersökas vilken betydelse IT-användningen har för elever med behovav särskilt stöd. I denna gruppinräknas invandrarelever. elevernas inlärning ochmotivation samt lärarrollen skallstuderas.Utskottet anser att frågan omdatorstöd till invandrarelever isvenskundervisningen är viktig ochförtjänar uppmärksamhet. Med hänvisningtill att nu inlett en sådanundersökning som motionärenefterfrågar, bör emellertidavslå motionen.HemspråksundervisningÖversynRiksdagen begärde hosregeringen en samlad översyn av hem-språksundervisningen (bet.1993/94:UbU7, rskr. Utskotteterinrade om att det på senare tidibland ifrågasatts omhemspråksundervisningen leder fram tillden eftersträvade aktivatvåspråkigheten hos eleverna. Därförsåg utskottet det som angeläget att fåfram forskningsresultat ocherfarenheter om språkutveckling ochspråkinlärning, bl.a. omhemspråksundervisningens betydelse försvenskinlärningen.I motion 1994/95:Sf635 (fp) yrkande 9påminner motionärerna om riksdagensbegäran om en översyn. Ett gedigetkunskapsunderlag måste ligga till grundför en ny inriktning påhemspråksundervisningen, anför de.Åtgärder behövs för att stärka ochutveckla hemspråksundervisningen,framhålls det i motionerna1994/95:Ub905 (mp) yrkande 7 och1994/95:Sf636 (mp) yrkande 6.Motionärerna lämnar en rad synpunkterpå bl.a. undervisningens organisationoch kvalitet. Minoritetsgruppers rätttill hemspråksundervisning bör skyddas.Hemspråkslärare bör ha godlärarutbildning och inordnas ilärarkollegiets arbete. Schemaläggningav hemspråksundervisning bör ske påsamma sätt som för övriga ämnen.Utskottet har inhämtat att regeringeni , och således efter detatt nämnda motioner väcktes, givitSkolverket i uppdrag att göra den avriksdagen begärda samlade översynen avhemspråksundervisningen för barn ochungdomar. Syftet skall vara att belysai vilken mån hemspråksundervisningenbidrar till den eftersträvadetvåspråkigheten. Forskningsresultat ocherfarenheter om språkutveckling ochinlärning av hemspråk och svenska skalltas fram. skall ocksåredovisa hur olika pedagogiska modelleroch metoder påverkar språkinlärningen.Även internationella erfarenheter avmodersmålsundervisning förinvandrarbarn skall redovisas.Skolverket skall analyseraerfarenheterna och inkomma med förslagtill eventuella ändringar av gällandebestämmelser. Utöver dessa uppgifterskall ge en preliminär bildav hur det utrymme timplanerna ger föratt studera hemspråk utnyttjas samt ommöjligt belysa huruvidahemspråksundervisningen genomförs undersamma förutsättningar som studier iandra språk. Uppdraget skall redovisassenast den 29 mars 1996.Enligt vad utskottet erfarit kan ävenInvandrarpolitiska kommittén komma attta upp frågor rörandehemspråksundervisning.Utskottet anser att resultaten avutredningsarbetet skall avvaktas ochavstyrker därmed motionerna1994/95:Ub905 yrkande 7 och1994/95:Sf636 yrkande 6.Yrkandet i motion 1994/95:Sf635 ärtillgodosett och bör avslås.Elevers rätt till undervisning ihemspråkEnligt den nya grundskoleförordningen(1994:1194), som trätt i kraft den 1juli 1995, kan undervisning i hemspråkanordnas i olika former, nämligen 1.som språkval, 2. som elevens val, 3.inom ramen för skolans val eller4. utanför timplanebunden tid (5 kap.5 §). Om undervisning i hemspråk för enelev anordnas utanför timplanebundentid, har eleven rätt att fåundervisning i sitt hemspråk sammanlagthögst sju läsår under sin skoltid inomdet offentliga skolväsendet. Eleven hardock rätt till undervisning underlängre tid, om eleven har ett särskiltbehov av sådan undervisning (5 kap. 6 §första stycket).Begränsningen till gäller inteom undervisningen i hemspråk anordnasför en samisk, tornedalsfinsk ellerzigensk elev eller för en elev medfinska eller ett nordiskt språk somhemspråk (5 kap. 6 § andra stycket).Enligt övergångsbestämmelserna tillden nya grundskoleförordningentillämpas angivna bestämmelser iårskurserna 1-7 från ikraftträdandet, ierskurs 8 fr.om. /97 och iårskurs 9 fr.o.m. /98.Rätten till hemspråksundervisningmotsvaras av en skyldighet förkommunerna att anordna undervisning förde barn och ungdomar som behöver ochönskar det. En kommun kan dock avståfrån att anordna undervisning i etthemspråk om lämplig lärare inte finnsatt tillgå eller om det inte går attsamla en undervisningsgrupp om minstfem elever. Också här gällersärbestämmelser för samiska,tornedalsfinska och zigenska elever.I motion 1994/95:A285 (v) yrkande 3anförs att begränsningen av rätten tillhemspråksundervisning börupphävas. Enligt motionärerna finns detingenting som talar för attinvandrarelever uppnår aktivtvåspråkighet på just sju år.Utskottet konstaterar atthemspråksundervisning med /96 kommer att kunna ges istället för B-språk inom ramen för detutrymme som B-språket har i timplanen.Hemspråksundervisning skall dessutomkunna ges på tid för elevens val, inomramen för en lokalt utformadprofilering av skolan eller, somhittills, utanför timplanebunden tid.Begränsningen till av rättentill undervisning i hemspråk kommerdärmed fortsättningsvis endast att fåtillämpning i fråga om undervisningutanför timplanen. Eleven kan såledesmedvetet välja ett alternativ inomtimplanen för att få studera hemspråkunder än . Därutövervill utskottet peka på att det iförordningstexten, i anslutning tillsjuårsregeln, markerats att eleven harrätt till undervisning under längretid, om eleven har ett särskilt behovav sådan undervisning. Utskottetnoterar att i sin översynskall undersöka i vad mån studier avhemspråk bereds plats inom ramen förtimplanen och hur hemspråk behandlas ijämförelse med andra språk. Utskottetanser att inte skallföregripa den översyn avhemspråksundervisningen som tillkommitpå begäran och som utskottetredovisat i det föregående.Motionsyrkandet avstyrks.ÖvrigtEtt system med hemspråkscheck föreslåsi motion 1994/95:Sf621 (c) yrkande 4 -liknande det system som sammamotionärer föreslagit för svenska förinvandrare (jfr ovan s. 5). Ocksåhemspråkschecken skall kunna lösas inhos godkänd utbildningsanordnare.Därmed avser motionärerna skolan ellert.ex. Vissakvalitetskrav, såsom krav på behörigalärare, måste vara uppfyllda. Modellenmed hemspråkscheck skulle bl.a. geinvandrarbarn möjlighet att börja ihemspråksundervisning före skolstarten.Utskottet är inte berett att förordaatt förutsättningarna för ett systemmed hemspråkscheck nu utreds. mening bör Skolverketsutredningsförslag och eventuellaöverväganden från om hemspråksundervisningenavvaktas. bör således avslåmotionsyrkandet.I motion 1994/95:Sf635 (fp) yrkande 10framhålls att det är nödvändigt medutbildning och fortbildning avhemspråkslärare för att man skall kunnanå en bättre kvalitet i undervisningenav invandrarelever. Dessa lärare börockså ges möjlighet att komplettera sinutbildning så att de kan undervisa ihemspråket som B-språk och då ävenundervisa elever med annat modersmål ändet ifrågavarande hemspråket.Utskottet noterar att det finnsmöjlighet, t.ex. vid iStockholm, att inomgrundskollärarutbildningen,inriktningen språk för årskurserna 1-7och 4-9, ha hemspråk som ett av ämnena.Enligt vad utskottet inhämtat krävs förantagning förkunskaper i svenskaspråket som motsvarar en treåriggymnasieutbildning med lägst betyget 3.Kommunerna skall enligt skollagen setill att fortbildning anordnas för denpersonal som har hand om utbildningen(2 kap. 7 §). Bestämmelsen skärptesfrån genom ett tilläggatt de skall vinnlägga sig om enplanering av personalens fortbildning.Utskottet anser att fortbildningensbetydelse som ett led i lärarnaskompetensutveckling inte nog kanunderstrykas. Eventuella svårigheterför små kommuner att ordna fortbildningför en så speciell grupp somhemspråkslärarna utgör måste enligtutskottets mening kunna lösas ikommunal samverkan.Vidare vill utskottet peka på attockså universitet och högskolor medlärarutbildning har ett ansvar för attanordna fort- och vidareutbildning. Iregleringsbrev för /96har klart utsagts att universitet ochhögskolor, vid sidan av utbildning somför den enskilde leder till examen,dven skall bedriva fortbildning ochvidareutbildning. Utskottet förutsätteratt högskolorna tar sitt ansvar ocksåför gruppen hemspråkslärare.Med det anförda avstyrker utskottetmotion /95:Sf635 yrkande 10. beträffande intensivsvenskundervisning för invandrareatt avslår motion1994/95:Ub320,2.