bet · GI01KU30 · 1995-05-11 00:00:00 — Däri ingick bl.a. att bereda och lämnaförslag på högst prioriterade ämnesområden inför EU:schefsrekrytering av svensk personal, identifiera nyckelposteroch föreslå kandidater till chefposter inom EU:s institutioner.Gruppen borde även föreslå åtgärder för att främja svenskakandidaturer på chefsnivån, säkerställa en jämn könsfördelningoch verka för inplacering av ett 30-tal nationella experter påstrategiskt betydelsefulla ämnesområden inom kommissionen såsnart som möjligt efter EU-inträdet. Det borde vidare ankomma påarbetsgruppen att i samverkan med departement, myndigheter ochorganisationer medverka till att rekryteringen av svenskar tillEU:s institutioner sker med stor bredd från olikakompetensområden och intressesfärer som t.ex. forskarsamhället,näringslivets och fackföreningsrörelsens olika grenar,miljöorganisationer och andra sammanslutningar verksamma påsärskilt betydelsefulla områden. Till ordförande i arbetsgruppenutsågs statssekreteraren i UDH . I gruppen ingickföreträdare för Statsrådsberedningen (bl.a. sakkunnige KjellLarsson) samt för Justitie-, Utrikes- och Finansdepartementen.Generaldirektören , ,adjungerades som ledamot till gruppen.Genom olika regeringsbeslut föreslogsambassadören till ledamot i kommission, regeringsrådet Hans Ragnemalm tillledamot i gemenskapernas domstol, rättschefenPernilla till ledamot i vid dennadomstol samt generaldirektören till ledamot irevisionsrätten.De nämnda personerna har också senare förordnats på deföreslagna posterna.Genom regeringsbeslut föreslogs tolvledamöter och lika många ersättare i . utsågs två medlemmar i i Europeiska unionen. föreslogs tvåledamöter i vetenskapliga och tekniska kommittén enligtEuratomfördragets artikel 134. Genom regeringsbeslut den 19januari 1995 nominerades vidare ledamöter till Ekonomiska ochsociala kommittén (ECOSOC).Uppgifter från UtrikesdepartementetI promemoria uppges bl.a.följande.Ett svenskt EU-medlemskap öppnar möjligheten för rekryteringav svenska medborgare till EU:s institutioner. EU har uppgettatt 850--1 100 svenska medborgare beräknas bli rekryterade somtjänstemän inom EU:s institutioner , den s.k. derogationsperioden. Regeringen har möjlighetatt nominera kandidater till de högsta chefstjänsterna, totaltett tiotal generaldirektörs- och direktörsposter(A 1--A 2-nivå). Huvuddelen av dessa tjänster återfinns inomkommissionen.EU:s institutioner kommer att rekrytera ca 100 svenskamedborgare på avdelnings- och enhetschefsnivåerna (A 3--A 5),varav högst ett 30-tal . Dessa tjänster kommer atttillsättas på grundval av formella meriter och antagningsprov.Det är oklart vilken form av antagningsprov somskall genomföras.Övriga poster tillsätts i öppen konkurrens efter särskildaantagningsprov utan möjlighet för regeringen att påverka.Regeringen lade fast att vissa ämnesområdenskulle ges prioritet vid rekryteringen av svenska medborgaretill chefsbefattningar i EU-organ. EU-delegationinformerades i ärendet och bereddes möjlighet att lämnasynpunkter.Inställningen angavs vara att borde föra framkandidater till ledande befattningar i EU:s institutioner där debästa förutsättningarna erbjuds att bidra till förverkligande avföljande mål. Kampen mot arbetslöshet och för en god livsmiljöoch uthållig tillväxt är våra högst prioriteradesamarbetsområden. Ett utan murar och öppet mot omvärldenär avgörande för vårt lands engagemang i det europeiskasamarbetet. Genomförandet av den inre marknaden, värnet avfrihandeln och utvidgningen av unionen kommer därför därnäst iprioritet. Industriella framtidsfrågor, regionalpolitiskafrågor, forskning och utveckling tillmäts stor betydelse förSveriges möjlighet att återta en plats som ledandeindustrination. Att med den moderna teknikens hjälp minskamotsättningarna i samhället och göra den tillgänglig för utsattagrupper för att ge dem likvärdiga utvecklingsförutsättningar äräven ett högt prioriterat mål.I fråga om generaldirektörsposter (A 1) har Sverigetilldelats en post som generaldirektör (,industrirelationer och sociala frågor) och en som biträdandegeneraldirektör () inom kommissionensamt en post som generaldirektör inom ministerrådet. Denna postavser ett nyupprättat generaldirektorat (GD I Miljö,konsumentskydd, hälsa och livsmedelsfrågor). Vidare beräknasSverige erhålla 7--11 direktörsposter (A 2), varav 5--9 inomkommissionen, 1 inom ministerrådet och 1 inom parlamentet.Till generaldirektörsposten för GD V har lanserats och senareutnämnts riksdagsledamoten . Till den biträdandegeneraldirektörsposten vid GD III har lanserats verkställandedirektören . Till generaldirektörsposten för detnya GD I vid ministerrådets generalsekretariat hargeneraldirektören lanserats.Även för direktörsposter som vill besätta harkandidater lanserats.Partipolitiskt samråd har skett på följande sätt.Statsminister har informerat övrigapartiledare om nomineringen av svensk kommissionär.Statsministern har vidare vid partiledaröverläggningar den 12december 1994 informerat om namn på svenska kandidater tillposterna som domare i och förstainstansrätten samtsom ledamot i revisionsrätten.Sakkunnige har informerat partiledarna omnomineringsarbetet beträffande posterna som generaldirektör,biträdande generaldirektör och direktörer i kommissionen ochministerrådets generalsekretariat samt berett dem möjlighet attlämna egna förslag. Beträffande posten som direktör vidparlamentets sekretariat har partipolitiskt samråd genomförtsinom kretsen av svenska ledamöter i Europaparlamentet.Enligt senare inkomna uppgifter från Utrikesdepartementetskedde till en början i den förberedande processen inte någonregistrering av inkommande handlingar, såsom intresseanmälningaroch liknande. Handlingar som gällde rekryteringen samlades istället hos den som ledde samrådsgruppen. Metoden tillämpadesäven fortsättningsvis fram till , då de hopsamladehandlingarna lämnades till registrering. De stämplades då medden dagens datum, . Anteckning gjordes också omantagen inkomstdag.UtfrågningarGunnar har uppgivit bl.a. följande.Regeringen fäster mycket stor vikt vid arbetet med att få insvenskar på alla nivåer och så brett som möjligt i EU:sinstitutioner. Till en början gäller arbetet de högabefattningarna.Beträffande de fyra allra högsta tjänsterna -- kommissionären,de två domarna och ledamoten i revisionsrätten -- har, sombrukligt är beträffande högre befattningshavare, beredningenskett direkt i regeringen.Arbetsgruppens enda befattning med nomineringarna till de fyranämnda tjänsterna var att förmedla inkomna intresseanmälningartill respektive departement (fördomartjänsterna och för revisionsrätten).I fråga om nomineringarna till s.k. A 1- och A 2-tjänster --generaldirektörer, biträdande generaldirektörer och direktörervid EU:s institutioner -- har beredning skett inomrekryteringsgruppen och inom vederbörande departement iväxelverkan. gick regeringen mycket noggrantigenom vad som borde vara de ämnesmässiga prioriteringarna förSverige, dvs. att på fundera över vilka högretjänster borde vara särskilt intresserat av att besätta.Därefter gick man genom kunskapande i igenom på vilkaområden sådana tjänster skulle komma att stå till förfogande försvensk, finsk eller österrikisk del. När detta väl hade skettidentifierades kandidater på hemmaplan som kunde beräknas varasärdeles starka kandidater för just dessa tjänster. Detta visadesig vara en framgångsrik strategi genom att lyckades fåde tre höga tjänster (A 1) som nämnts ovan, nämligen ikommissionen generaldirektörsposten för arbetsmarknadsfrågoroch biträdande generaldirektörsposten för industripolitik samtvid ministerrådet generaldirektörsbefattningen för miljö- ochkonsumentfrågor. -- När namnen väl tagits fram inom gruppen, medlöpande och kontakt med de andra departementen ochStatsrådsberedningen, fördes de vidare till regeringen fördiskussion.Mot regeringsformens krav på förtjänst och skicklighetsvarande kriterier har ansetts tillämpliga vid nomineringarna.Politiska hänsyn skall inte tas, och har inte heller tagits.De 15 ledamöterna i revisionsrätten har varierande bakgrund,som konventionell revisorsbakgrund, tidigare tjänst ifinansdepartement eller finansutskott eller allmänt långerfarenhet av verksamhet i det politiska systemet i respektiveländer.Gunnar har utöver de vid den offentliga utfrågningenlämnade uppgifterna också vid sammanträde med utskottet lämnatuppgifter om pågående rekryteringsarbete.Jan O har uppgivit bl.a. följande.Han hade av utrikeshandelsminister den 13oktober fått uppdraget att ge förslag om strategier ochprioriteringar när det gäller inflytandefrågor vid medlemskap iEU eller EES. Det gällde i det inledande skedet att ha beredskapför båda alternativen, eftersom det var oklart hurfolkomröstningsresultatet skulle bli. Det gällde att ta reda påvilka ämnesområden skulle satsa på för att få sittinflytande befäst genom att just svenska kandidater antogs påhög nivå. Det handlade om att få fram en process där bådeunderlaget från EU-delegationen och departementetsdittillsvarande ställningstaganden och synpunkter skulle vägasin för att man skulle få fram en balanserad förteckning övervilka ämnesområden och därmed vilka generaldirektorat vidkommissionen som man skulle eftersträva att få ledandebefattningshavare på. Dessutom handlade det om att försöka attkartlägga hur många tjänster som skulle få chansen attnominera kandidater till. Viktiga inflytandefrågor förelåg ocksåi de olika organ där representanter för skulletillsättas. -- Namnfrågor kom upp först i ett senare skede närfrågorna om prioriterade områden och liknande var klara, och detockså var fastlagt vilka departement som skulle handlägga deolika ärendena.Beträffande posten som ledamot i revisionsrätten fick han ibörjan av av frågan om han villekandidera. Han svarade ja och var stolt över att ha blivittillfrågad. Frågan hade berörts i samband meddiskussioner om ett nytt arbete för honom sedan han avgått somstatssekreterare år 1991.Han hade inte själv någon befattning med nomineringen förposten som ledamot i revisionsrätten -- arbetsgruppen hade överhuvud taget inte att befatta sig med de fyra s.k.inflytandeposterna, dvs. kommissionären, de båda domarna ochrevisionsrättsledamoten.I specifika uppgifter för arbetsgruppen ingick ocksåkontakter med stora delar av det svenska samhället utanförregeringskansliet, eftersom många organisationer hörde sig föroch också uppmanades att komma in med anmälningar av lämpligakandidater. Intresseanmälningar som gällde den nivå på tjänstersom arbetsgruppen rekryterade lämnade han över tillarbetsgruppen.Kjell har uppgivit bl.a. följande.Den information till övriga partier som han har svarat för hargällt nomineringar på A 2-nivå. Han har informeratsamtliga partiledare och också förre statssekreteraren iStatsrådsberedningen . Tillsammans har de försöktlösa ut de statssekreteraravtal som gäller för de avgåendestatssekreterarna och diskuterat vilka av de avgåendestatssekreterarna som skulle kunna vara lämpliga för de tjänsterinom EU som kunde få.Statsrådet har bl.a. betonat att ärendet gällerfrågor som är under beredning i regeringskanslietoch kommer att så vara i vart fall och 1996,eftersom derogationsperioden för de nya länderna sträcker sigöver . har vidare förklarat att förtjänstoch skicklighet har varit styrande i fråga om nomineringarna menatt viss skillnad föreligger mellan posten som kommissionär ochposterna som domare och som ledamot i revisionsrätten.Självfallet skall förtjänst och skicklighet vara vägledande vidutseendet av en kommissionär, men det är ändå vanligast attkommissionären från ett land tas ur regeringsunderlaget ilandet. För övriga tjänster skall förtjänst och skicklighet varavägledande. Den tillämpade strategin med väl definieradeprioriteringar av ämnesområden och därefter väl utvalda starkakandidater har gett mycket god utdelning i fråga omtjänster. Vidare har glädjande nog en jämn könsfördelningåstadkommits.DiarieföringVid granskningen har noterats brister i registreringen avhandlingar hos . En kort bakgrund ges därförtill bedömningen av denna fråga.BestämmelserEnligt 15 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) skall enhandling registreras utan dröjsmål om det inte är uppenbart attden är av ringa betydelse för myndighetens verksamhet. I frågaom allmänna handlingar, för vilka sekretess ej gäller, får dockregistrering underlåtas om handlingarna hålls så ordnade att detutan svårighet kan fastställas om handling har kommit in ellerupprättats.Tidigare KU-granskningUnder förra årets granskning tog utskottet också upp en frågaom diarieföring (bet. 1993/94:KU30 s. 152). Frågan gällde ettbrev från statssekreteraren vidUtrikesdepartementet till generaldirektören vid SIDA.Statssekreterarens skrivelse upprättades menregistrerades inte förrän eller efter 16 dagar.Enligt utskottets mening var denna tidsutdräkt alltför lång.Utskottet ville därvid erinra om att registreringen fyller enviktig funktion i allmänhetens och massmediernas insyn i denoffentliga verksamheten och att det därför är mycket angelägetatt bestämmelserna om handlingars registrering utan dröjsmålinte åsidosätts i de fall handlingarna inte kan hållas ordnadepå det sätt som sägs i bestämmelserna.Diarieföringen i hade dessförinnanbehandlats vid granskningen 1984 (se bet. KU 1983/94:30avsnitten 7 och 13).Utskottets bedömningVid granskningen har det kommit fram klara brister iregistreringen av handlingar i ärendet. Detta har också varituppfattningen hos dem som frågats ut i ärendet, och de harbeklagat den hantering som tillämpats. De bristfälligheter somhar konstaterats både från utskottets och frånUtrikesdepartementets sida föranleder dock inte nu någotytterligare uttalande av utskottet. Utskottet avser dock attsenare återkomma till en mera systematisk granskning avregistreringen av handlingar inom och avvilken inverkan användningen av ny teknik har i detta avseende.Regeringens rätt att tillsätta statliga tjänster baseras påbestämmelsen i 11 kap. 9 § regeringsformen. I bestämmelsen sägsbl.a. att vid tillsättning av statlig tjänst skall avseendefästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst ochskicklighet.Utskottet konstaterar att några svenska bestämmelser förnominering till tjänster i internationella organisationer intefinns. Bestämmelsen om förtjänst och skicklighet kan docktillämpas vid nominering till sådana tjänster.Inom finns bestämmelser om olika funktionärer ochnomineringsprocesser. Inom EU har också praxis förtjänstetillsättningar utbildats.Det svenska EU-medlemskapet öppnar möjlighet för rekryteringav svenska medborgare till EU:s institutioner. Den svenskaregeringen har möjlighet att nominera kandidater till ett antaltjänster, men har att tillsätta dessabefattningshavare på grundval av en egen bedömning av meriter.Utskottet vill framhålla att det är angeläget att regeringenredovisar de principer och beredningsprocesser som skalltillämpas för det fortsatta nomineringsarbetet till de posterinom EU som kan komma att besättas av svenska medborgare. Det ärviktigt för alla berörda att det klart framgår hur dessanomineringsprocesser går till och efter vilka kriterier somnomineringsbeslut fattas av regeringen.Utskottet konstaterar att regeringen informerat övriga partieri om de namn som varit aktuella för posterna somkommissionär, som domare i och första instansrättensamt som ledamot i revisionsrätten. Vidare har partiernaerhållit information om nomineringsarbetet beträffande posternasom generaldirektörer etc.Utskottet konstaterar vidare att de nomineringar som hittillshar skett från regeringens sida är förenliga med föreskriften iregeringsformen att endast sakliga grunder skall varatillämpliga vid tillsättning av statlig tjänst.Granskningen ger inte anledning till något ytterligareuttalande från utskottets sida.27. Visst uttalande av statsrådet anmälan, bilaga A 31.1, har utskottet tillgranskning tagit upp vissa av statsrådet uttalanden efter det att hon utsettstill statsråd. Anmälaren önskar att utskottet granskar omMargareta uttalanden är förenliga med hennes befattningsom statsråd samt om hennes uttalande skadat förhållandena tillfrämmande stater och då främst Danmark.Utskottet har tagit del av det inslag i Ekot den 1 november1994 , som hänvisas till i anmälan. här bl.a. följande: "Har tagit fram exemplet medKairokonferensen där tvingades att underkasta sig EU:ssyn på bl.a. aborter. Därför att man skulle ha konsensus ochIrland var pådrivande i den frågan och i sin tur varlitet styrd av och Påven. "Utskottet har vidare tagit del av den i anmälan nämndaartikeln i , vari redogörsför tal vid Folkrörelsen mot EU:sdemonstration i . I artikeln uppges att MargaretaWinberg varnade för att ett medlemskap skulle hindra Sverigefrån att slåss för de mindre nationernas rätt och att exempletvar som vid den internationella befolkningskonferensen iKairo mot sin vilja tvingades rösta som övriga EU.Enligt artikeln sade bl.a. följande: "Därförskall vi inte ge oss in i en union där vi berövas rätten attrösta fritt i internationella organisationer. skall intenästa år på i tala genom Vatikanensröst. Vi skall ha vår egen röst i världen. "Slutligen har utskottet tagit del av ett nyhetstelegram frånTT , vari redogörs för innehållet i ett brevfrån "tillförordnade danska biståndsministerntillstatsrådet . Enligt TT-meddelandet harMargareta sagt att det inte finns någon möjlighet attsom medlemsstat i EU plädera för egna skrivningar iinternationella dokument och att man inte kan liera sig medandra stater utanför EU och inget nordiskt block kan bildas.Enligt TT-meddelandet ansåg att följden blirurvattnade skrivningar, där den som vill ha minst bindandeformuleringar anger tonen.Utskottet har inhämtat en kopia av brevet till statsrådetMargareta från f.d. utvecklingsministern i HelleDegn, bilaga A 31.2 Efter att utskottet berett statsrådetMargareta tillfälle att kommentera ärendet, har frånstatsrådet inkommit ett brev, bilaga A 31.3.Utskottet har vid ett flertal tillfällen med anledning avanmälningar granskat uttalanden som gjorts avregeringsmedlemmar. Detta skedde senast under föregåenderiksmöte (bet. 1993/94:KU30 s. 60 f. och s. 153 f.). Härvidgjordes inom utskottskansliet en genomgång av utskottetstidigare granskningar av uttalanden av regeringsmedlemmar ochresultatet av genomgången redovisades i en kanslipromemoria(bet. 1993/94:KU30, bilaga A 8.6, s. 407).Utskottets granskning i nu aktuellt ärende föranleder ingetuttalande från utskottets sida.28. Utlämnandet av underlag från olika myndigheter rörande detkommande försvarsbeslutetÄrendetI en granskningsanmälan, bilaga A 32.1, har tillkonstitutionsutskottets granskning anmälts regeringenshandläggning av utlämnandet av underlag från olika myndigheterrörande det kommande försvarsbeslutet. Enligt anmälan börutskottet granska vilka principer som följts vad avser vilka somansetts berättigade att ta del av handlingarna samt vilka lagrumsom därvid utgjort grund för bifall resp. avslag vad gälltmöjligheten att ta del av underlaget. I sammanhanget bör ocksåenligt anmälarna jämförelser göras med vad som varit praxis påområdet och hur tidigare regeringar hanterat frågor omutlämnande av liknande slag.Utskottet har från Försvardepartementet inhämtatregeringsbeslut i fråga om utlämnande av allmänna handlingarrörande förberedelser inför nästa totalförsvarsbeslut, sebilaga A 32.2. Av dessa framgår att regeringen i december1994 beslutat att till ledarna för riksdagspartierna lämna utvissa handlingar angående förberedelser inför nästatotalförvarsbeslut. I en del handlingar finns uppgifter somomfattas av försvarssekretess. har regeringen avslagiten begäran att till riksdagsledamoten och förste vice talmannenAnders lämna ut handlingarna med de sekretessbelagdauppgifterna. var försvarsminister t.o.m. den 2oktober 1994.Några allmänna regler om sekretessUppgift för vilken sekretess gäller får enligt 1 kap. 2 §sekretesslagen (1980:100) inte röjas för enskild i andra fall änsom anges i sekretesslagen eller i lag eller förordning tillvilken sekretesslagen hänvisar. Enligt 1 kap. 3 § gällerbestämmelserna i sekretesslagen i princip också i förhållandetmellan olika myndigheter eller mellan olika verksamhetsgrenarinom en och samma myndighet. Även här kan undantag från dennaprincip föreskrivas i sekretesslagen eller i lag ellerförorordning vartill sekretesslagen hänvisar.Bestämmelser om undantag från nu angivna principer finns i 14kap. Sekretess hindrar sålunda inte att uppgiftlämnas till regeringen eller . Sekretess hindrar inteheller att uppgift lämnas till annan myndighet, omuppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (1 §).Ett vittgående undantag från sekretessen myndigheterna emellanfinns i den s.k. generalklausulen (3 §). Enligt den fårmyndighet lämna sekretetessbelagda uppgifter till annanmyndighet (eller annan verksamhetsgren inom myndigheten), om detär uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företrädeframför det intresse som sekretessen skall skydda.De nu beskrivna undantagen tar sikte på utlämnande avhandlingar till myndigheter. I några fall är det också möjligtatt med stöd av undantagsbestämmelser lämna ut sekretessbelagdauppgifter till enskilda. Ett exempel är bestämmelserna i 5 § omparters rätt till insyn i mål och ärenden. Paragrafen innebäratt sekretessbelagda uppgifter kan delges en enskild i vissafall och ger uttryck för principen att en part i ett mål ellerärende skall ha insyn i de förhållanden som kan läggas tillgrund för en domstols eller myndighets avgörande.I 8 § finns en allmän bestämmelse som ger regeringen möjlighetatt ge dispens från sekretessföreskrifterna i sekretesslagen.Enligt paragrafen får regeringen, förutom när det anges ibestämmelse om sekretess, för särskilt fall förordna om undantagfrån sekretess när det är påkallat av synnerliga skäl.Paragrafen kan tillämpas i fråga om utlämnande till myndighetereller enskilda.När uppgifter lämnas ut enligt 8 § till enskild kan förbehållställas upp. Enligt 10 § femte stycket får nämligen förordnandeav regeringen för särskilt fall om undantag från sekretess föruppgift förenas med villkor om förbehåll som inskränker enskildmottagares rätt att lämna uppgift vidare eller att utnyttjauppgift.De nu aktuella regeringsärendenaInom ramen för förberedelserna inför nästa försvarsbeslut harpå den förra regeringens uppdrag ett antal myndigheter genomförtett flertal studier i skilda ämnen. Av handlingarna igranskningsärendet framgår att bl.a. följande ämnen harstuderats:1. den säkerhetspolitiska utvecklingen,2. den militärstrategiska utvecklingen,3. totalförsvarets förmåga,4. kortsiktig anpassningsförmåga av totalförsvarets beredskap,5. långsiktiga dimensioneringsgrunder,6. internationella uppgifter,7. försvarsindustri och materiell teknikförsörjning,8. operativ rörlighet.I redovisningen av studierna ingår regelmässigt uppgifter somangår verksamhet för att försvara landet eller planläggningeller annan förberedelse av sådan verksamhet eller som i övrigtrör totalförsvaret. Sådana uppgifter omfattas enligt 2 kap. 2 §sekretesslagen av sekretess (försvarssekretess), om det kanantas att det skadar landets försvar eller på annat sätt vållarskada för rikets säkerhet om uppgiften röjs. De ovan angivnastudierna innehåller, såvitt framgår av handlingarna i ärendet,uppgifter som omfattas av försvarssekretess.I december 1994 begärde att få ta del avallmänna handlingar rörande förberedelserna inför nästatotalförsvarsbeslut.