bet · GI01UU16 · 1995-04-06 00:00:00 — Hanteringen av stödet genom enskildaorganisationer har, som framgår av propositionen, hittillsskötts av SIDA som för ändamålet träffat s.k. ram- ellerprojektavtal med bl.a. fackföreningar, ungdomsorganisationer,biståndsorgan som , m.fl. organ.I en utförd utvärdering av bidragen till enskildaorganisationers samarbete med har dettastöd befunnits fungera väl.Som framgår av propositionen bedrivs ett aktivtvänortssamarbete mellan kommuner i och derasmotsvarigheter i staterna på andra sidan . Kommunernakan genom erhålla medel för fördjupatvänortssamarbete. Verksamheten har belastat . Utskottets uppfattning är att de svenska kommunerna kanvara till stor nytta när det gäller att överföra erfarenhet ochkunskap av verksamhet. kan vänortssamarbetetge möjlighet till utökade näringslivskontakter. Utskottetnoterar att kommunerna med stöd av lagen (1994:693) om rätt förkommuner, landsting och kyrkliga kommuner att lämnainternationell katastrofhjälp och annat bistånd, efterregeringens tillstånd getts utökade befogenheter att stödja ettland med t.ex. utrustning, rådgivning eller utbildning.Även svenska länsstyrelser är aktiva i östsamarbetet. Somframgår av propositionen har sammanlagt 9 miljoner kronoranvisats för en försöksverksamhet med regionalt samarbete mellanlänsstyrelser och regionala organ i Östersjö- ochBarentsregionerna. Även dessa medel disponeras av BITS, somockså fått regeringens uppdrag att utvärdera verksamheten.Som påpekas i motion U29 (s, c, v, mp, kds) har värdefullainsatser i även gjorts av kooperationen.Exempelvis har LRF via ramavtal med SIDA genomfört insatser i debaltiska staterna. Center, för att nämna ytterligareett exempel, har med finansiering från BITS genomfört insatser ifrämst och Polen.Utskottet delar motionärernas positiva syn på kooperationensroll och betydelse i ett pluralistiskt samhälle. I länderna iCentral- och kan kooperationen vara särskiltbetydelsefull som demokratisk rörelse och för att stärka detfolkliga deltagandet i marknadsekonomins utveckling. Det ärockså mot denna bakgrund som en framgångsrik konsument-,social-, bostads- och försäkringskooperation nu växer fram somviktiga beståndsdelar i länder som bl.a. , ochUngern.Utskottet delar således regeringens uppfattning att enskildaorganisationer, folkrörelser, kommuner och andra regionala organhar en viktig roll att spela i samarbetet med Central- ochÖsteuropa. Utskottet välkomnar därför att stödet via enskildaorganisationer och folkrörelser föreslås öka -- med ca 10miljoner kronor på årsbasis eller -- till 85 miljonerkronor under /96. Utskottet anser inte att detfinns skäl att inrätta ett särskilt anslag för kooperativverksamhet.Med det anförda anser utskottet att syftet med motionerna U27(fp) yrkande 3, U29 (s, c, v, mp, kds) yrkande 1, U31 (kds)yrkande 14 samt U809 (v) yrkande 4 tillgodosetts. Utskottetbetraktar därför nämnda yrkanden som besvarade. Motion U29 (s,c, v, mp, kds) yrkandena 2--3 avstyrks.Utskottet får bl.a. med anledning av motionerna U807 (s) samtUb711 (fp) erinra om att huvuddelen av medlen för östsamarbetekanaliseras via de myndigheter som handhar de verkställandeuppgifterna. Myndigheterna initierar själva eller insamlarprojektförslag och bedömer dessa i enlighet med sina allmännainstruktioner och regleringsbrevets anvisningar.Utskottet har tidigare framhållit vikten av att östsamarbetetutformas på ett sådant sätt att det motsvarar mottagarländernasbehov och egna prioriteringar. Det hindrar inte att det ocksåkan behövas insatser som är av intresse för såvälmottagarländerna som . Utskottet vidhåller denna syn. Deprioriteringar som förordas i flertalet motioner avviker enligtutskottets uppfattning inte i något väsentligt avseende från degrundläggande målsättningarna för det svenska samarbetet medCentral- och . Detta gäller även de särskildainsatsområden som tas upp i flera motioner.Folkrörelsernas bildande verksamhet gör dem -- så somframhålls i bl.a. motion U807 (s) -- till viktiga instrument förspridningen av demokratiska värden. Prövning av ansökningar ombidrag via folkrörelser och enskilda organisationer har hittillsgjorts av SIDA och kommer att övertas av den nyasammanslagna biståndsmyndigheten.Därmed betraktar utskottet motion U807 (s) som besvarad.Med anledning av motion Ub711 (fp) konstaterar utskottet atthuvuddelen av det utbildnings- och forskningssamarbete som redanbedrivs handläggs av . Högskolesamarbeteutgör, enligt vad utskottet erfarit, av desammanlagda medel som SI erhåller för samarbetsinsatser medCentral- och . Genom detta stöd har ett drygttrettiotal svenska universitet och högskolor etablerat samarbetemed systeruniversitet i . För innevarandebudgetår har såväl högskolan som högskola iKristianstad tilldelats medel för samarbetsprojekt med högskolori . Därtill har beviljats medel förfyra projekt i , och nordvästra försammanlagt drygt 1,7 miljoner kronor.Utskottet delar den i propositionen uttryckta uppfattningen omvikten av att också genom högskolesamarbete ochforskningssamverkan bidra till att fördjupa demokratins kulturoch noterar därför med tillfredsställelse den föreslagnaanslagsökningen för dylikt samarbete.Med det anförda avstyrks motion Ub711 (fp) yrkande 6.Med anledning av att frågan om i Rigaframtida finansiering aktualiseras i motion U30 (m) fårutskottet erinra om att medel för finnsanvisade under innevarande budgetår för perioden1994/95--1995/96. För de resterande sex månaderna av detförlängda /96 har beräknats underanslagsposten till regeringens disposition. Som framgår avpropositionen, likaväl som den ursprungliga propositionen iärendet (1992/93:150), kommer en analys av verksamheten vidskolan att göras i samband med budgetarbetet hösten 1995.Analysen skall utgöra underlag för beslut om storleken av denfortsatta finansieringen av verksamheten och om eventuellaförändringar under den återstående verksamhetsperioden. Medhänsyn till att bl.a. kostnaden per elev vid iRiga är mycket hög, ca , har utskottet tidigareframhållit (bet. 1992/93:33) att regeringen förutsättstillvarata alla möjligheter att pressa kostnaderna förverksamheten. Utskottet noterar att ekonomutbildning i Baltikumär värdefull och anser motionärernas farhågor obefogade.Den av regeringen föreslagna försöksverksamheten angående stödvia partianknutna organ har behandlats mer utförligt avutskottet i betänkandet 1994/95:UU15 om internationelltutvecklingssamarbete. I ljuset av den tvekan angående partiernasroll i demokratistödet som kommer till uttryck i motion U33 (v)får utskottet konstatera att de politiska organisationernasspecifika fördel är att de är de enda som kan förmedlaerfarenhet av praktisk politisk verksamhet. Avsikten är alltsåinte -- som antyds i motionen -- att exportera en svensk modellför partistrukturen, utan att överföra grundläggande ochallmängiltiga kunskaper om arbetsuppgifter och arbetssätt.Utskottet vill också framhålla, som även görs i propositionen,att initiativet att kanalisera stöd via partianknutna organ äratt betrakta som en försöksverksamhet, som --exempelvis en mandatperiod -- kommer att utvärderas.Någon vidare åtgärd, så som önskas i motion U33 (v)yrkande 3, synes därför inte påkallad. Yrkandet betraktas därförsom besvarat.Utskottet tillstyrker därmed att viss del -- enligtpropositionen -- av stödet via enskildaorganisationer under anslaget G 1. avsätts för sådanförsöksverksamhet i enlighet med regeringens förslag.Med anledning av förslagen om att prioriterajämställdhetspolitiska insatser och införa ett särskiltjämställdhetsmål i östsamarbetet vill utskottet framhålla somangeläget att alla delar av samarbetet med Central- ochÖsteuropa präglas av en medvetenhet om hur kvinnors och mänsekonomiska och sociala liv påverkas av den pågåendeomvandlingsprocessen. bör särskilda insatser för attt.ex. öka kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden i de berördastaterna även fortsättningsvis prioriteras. Utskottetkonstaterar att det också i propositionen betonas att ettkönsrelaterat perspektiv bär anläggas på hela östsamarbetet --från demokratistöd till näringslivssamarbete och stöd till denfinansiella sektorn -- samt att insatser bl.a. skall uppmuntratill forskning om omvandlingsprocessens olika påverkan påkvinnor och män.Utskottet anser därmed motionärernas syften väl tillgodoseddaoch betraktar motionerna U31 (kds) yrkande 4 samt U809 (v)yrkande 13 som besvarade.Med anledning av motion U804 (fp), som hemställer om bidragtill fonden "", konstaterar utskottet attregeringen beslutade om förstöd till de estniska offren för Estoniakatastrofen. 500 000 krhar kanaliserats via SIDA till Röda korset för akuta insatser,medan har gått till nämnda fond för insatser pålängre sikt. Enligt vad utskottet inhämtat avser det svenskabidraget till fonden särskilt utbildningsinsatser bland de mestbehövande efterlevande barnen och ungdomarna.Syftet med motion U804 (fp) får mot denna bakgrund ansestillgodosett varför något särskilt tillkännagivandeej synes påkallat. Motion U804 (fp) avstyrks.Med anledning av motion U801 (m), angående problemet medbarnprostitution i de baltiska staterna, konstaterar utskottetatt , bl.a. via , lämnar betydande stöd tillprojekt inriktade på barn och ungdomar i , ochLitauen. Syftet med Rädda Barnens program är, enligt vadutskottet inhämtat, att stödja framväxten av starka,självständiga och demokratiska organisationer som driver frågorom barns rättigheter i enligt med . En viktigdel av arbetet går ut på att utveckla metoder för socialt arbeteoch förmedla kunskap om frivilliga organisationers möjligheteratt arbeta för att förebygga social utslagning av barn ochutveckla alternativ till institutionsvård. Utskottet anser dennatyp av förebyggande verksamhet angelägen för att komma tillrätta med det speciella problem som aktualiseras i motion U801(m). Vidare är insatser till stöd för hela rättsprocessenviktiga. Sådana insatser -- till bl.a. polis, åklagarväsende,domstolar, kriminalvård och för utvecklingen av kompetens pålagstiftningsområdet -- genomförs redan, som framgått tidigare,och avses prioriteras ytterligare under kommande budgetår.Utskottet vill erinra om att i augusti 1996kommer att stå som värd för en världskongress med syftet attåstadkomma en gemensam handlingsplan och internationell strategiför att finna vägar till ett slut på den omfattande kommersiellasexuella exploateringen av barn i världen. har tagits av ECPAT, Internationella kampanjenmot barnprostitution i . Regeringen tillsatte, enligt vadutskottet erfarit, en nationalkommitté, underLisbet Palmes ordförandeskap, som har till uppgift att förberedakongressen.Utskottet anser det av största vikt att frågan om sexuellexploatering av barn sätts högt på den internationelladagordningen och välkomnar därför regeringens beslut att stå somvärd för kongressen.Med det anförda betraktar utskottet motion U801 (m) sombesvarad.Utskottet konstaterar att synpunkterna i här berörd del avmotion U809 (v) också får anses tillgodosedda med vad utskottetanfört.2.3 En socialt hållbar ekonomisk omvandlingPropositionen(s. 37--58)De olika reformstrategier som valts och ländernas vitt skildautgångslägen har inneburit att de senaste årens utveckling settmycket olika ut i staterna i . De baltiskastaterna och flera centraleuropeiska länder har för närvarandepositiv tillväxt, medan staterna i framför allt OberoendeStaters Samvälde (OSS) alltjämt befinner sig i ekonomisknedgång. Ökad uppmärksamhet bör enligt propositionen ägnas densociala osäkerhet som kan bli följden av bl.a. en omfattandearbetslöshet. Endast väl avvägda reformer kan möjliggöra enekonomisk omvandling som är såväl socialt som miljömässigthållbar.Huvuddelen av det svenska samarbetet är ägnat att stödja decentral- och östeuropeiska staternas omvandling och utvecklingoch deras integration i som helhet. Det innebär stöd tillbyggandet av marknadsekonomiska institutioner, främjandet avhandel och näringsliv samt av investeringar. Även inom densociala sektorn, liksom på arbetsmarknadsområdet, är behovenomfattande. Stödformerna utgörs av kunskaps- ochkapacitetsutveckling samt finansiellt stöd.I propositionen redogörs mer utförligt för grunderna för enframgångsrik stabiliseringspolitik och staternasstrukturomvandlingsprocesser. Näringslivsutveckling, somSverige stöder såväl bilateralt som multilateralt, framhålls isammanhanget som särskilt viktig. Den nya biståndsmyndighetenföreslås fortsatt stödja näringslivsutveckling i de former somSwedecorp och BITS administrerat. , som har till uppgift att stimulera tillsamverkan mellan svenska företag och företag i de central- ochösteuropeiska staterna genom riskkapitalsatsningar isamriskföretag, föreslås få disponera högst 100 miljoner kronorav projektintäkter från investeringar i som säkerhetför upplåning på kapitalmarknaden för vidare utlåning tillprojekt i . Representanter för svensktnäringsliv inbjuds att delta i ett svenskt samrådsforum föröstsamarbete. Inom finns ennäringslivssamordnare med uppgift att främja kontakterna mellanregering och näringsliv. Även roll i sammanhangetframhävs i propositionen.Staterna i kommer även attvara i behov av finansiellt stöd för att påskyndareformprocessen. Detta kan bland annat avse betalningsbalansstödeller ett mer strukturellt inriktat stöd kopplat till utlåningfrån internationella organisationer. Mot bakgrund av de central-och östeuropeiska ekonomiernas framtida integration i börstödet utformas så mottagarländernas strävan mot öppenhet ochkonkurrensneutralitet underlättas. Det betonas i propositionenatt samarbetsformerna därför bör anknyta till normalamarknadsekonomiska förbindelser samt att stöd, när så ärlämpligt, bör kunna utgå som krediter eller som riskkapital. Dennya biståndsmyndigheten avses få i uppdrag att närmare utredabehov, möjligheter och risker med att utnyttjakreditinstrumentet i samarbetet.För /96 beräknas garantier för finansielltstöd inte bli så omfattande som tidigare med hänsyn till attSveriges bilaterala insatser i form av betalningsbalansstödkommer att ersättas med deltagande i EU/EG:s gemensammautlåning. Vissa insatser kan ändå bli aktuella, t.ex.infrastrukturprojekt som samfinansieras med internationellainstitutioner. De statliga garantiåtagandena för budgetåret1995/96 föreslås mot denna bakgrund uppgå till 300 miljonerkronor.För att täcka eventuella förluster, som kan uppstå medanledning av de statliga garantierna för finansiellt stöd, måsteriskavsättningar göras. Ett riktmärke för hur stora detotala avsättningarna bör vara är de av totala uteståendekrediter som tillämpas av EU/EG för liknande åtaganden. Statenhar , och inom ramen för medgivanden, åtagitsig betalningsansvar för sammanlagt ochgjort avsättningar på sammanlagt . Regeringenföreslår att differensen mellan de som finnsavsatta och avsättningens optimala storlek (med tillämpning av10-procentsregeln), , dvs. 37 miljonerkronor, utnyttjas på så sätt att 15 miljoner reserveras somavsättning avseende betalningsansvar för finansiellt stöd /96 medan återstoden ()reserveras som avsättning för förlustrisker för denföreslagna exportkreditramen (se nedan).På regeringens förslag beslutade (prop.1992/93:100 bil. 4, bet. 1992/93:UU16, rskr. 1992/93:263) attinrätta en särskild exportkreditgarantiram om 1 miljardkronor för de baltiska länderna och . Syftet var attmöjliggöra garantigivning till de aktuella staterna i ensituation där EKN på grund av riskläget inte hade möjlighet attlämna garantier inom sin normala verksamhet. I propositionenredovisas utförligare de riktlinjer enligt vilkaExportkreditnämnden (EKN) har haft att administrera verksamhetenoch hur denna har utvecklats. Svensk handel medCentral- och expanderar snabbt. För att ytterligarefrämja export och investeringar föreslår regeringen attexportkreditgarantiramen nu ökas från en till två miljarderkronor, samt att ramen, på vissa villkor, också öppnas förbegränsade exportaffärer och investeringar i ,och Kazakstan.EKN har i skrivelse tagit upp frågan omavräkning av investeringsgarantier mot den särskilda ramen,beroende på om garantin omfattar täckning av den s.k.transfereringsrisken eller ej. Regeringen anser, vad gäller deländer som omfattas av den särskilda ramen, attinvesteringsgaranti, inklusive eventuell transfereringsrisk,skall avräknas mot EKN:s ordinarie investeringsgarantiram i defall där EKN bedömer att risken är godtagbar mot bakgrund av deriktlinjer som finns för EKN:s normala prövning avinvesteringsgarantier. I de fall där EKN gör bedömningen attgarantin kan ges enligt riktlinjer som gäller för den särskildaramen bör hela garantin avräknas mot den särskilda ramen. Ipropositionen hemställs om godkännande av vadregeringen anfört i detta avseende.Riskavsättningar måste göras även för att täcka eventuellaförluster som kan uppstå med anledning avexportkreditgarantiramen. För den föreslagna utökningen av ramenbedöms att ytterligare avsättningar bör göras om sammanlagt 100miljoner kronor . /96 föreslår regeringen att 48 miljoner kronoranvisas för avsättningar samt att ovan nämnda belopp om 22miljoner kronor av medel som tidigare reserverats som avsättningför finansiellt stöd nu också kan disponeras. För och 1998 avses avsättningar göras om 15 miljonerkronor.Kostnader i samband med eventuella förluster i anledning av destatliga garantierna till stater i Central- och Östeuropaföreslås belasta i första hand anslag under littera G och iandra hand täckas genom omfördelningar inom statsbudgeten.Multilaterala organ som , , , Europeiska investeringsbanken (EIB), OECDsamt och dess fackorgan spelar en viktig rollvid utformningen och genomförandet av reformer i Central- ochÖsteuropa. Multilaterala och bilaterala insatser kan utformas såatt de samverkar och ömsesidigt förstärker varandra. De treinstitutioner -- , och -- som i framtidenväntas stå för huvuddelen av utlåningen till Central- ochÖsteuropa kan genom sina omfattande finansiella resurserengagera sig i stora investeringar, t.ex. av infrastrukturellart, som enskilda länder inte själva klarar av. Samfinansiering,då bilaterala insatser knyts till multilaterala, kan dessutomvara ett effektivt sätt att påverka de internationella organeni, enligt svensk bedömning, önskvärd riktning. I propositionenbeskrivs utförligare de aktuella institutionernas verksamhet,aktuella projekt och deltagande i dessa. Ett planeratprojekt som redovisas utförligt är den riskkapitalfond förnordvästra som , och avser skapatillsammans med EBRD.Mot bakgrund av betydelsen av finansiell stabilitet förmöjligheten att framgångsrikt genomföra reformer avsattes 300miljoner kronor i budgeten /93 för bidrag tillstabiliseringsfonder för de baltiska valutorna. Emellertidvisade det sig svårt att nå tillräcklig internationellanslutning för att skapa sådana fonder, varför andra former avinsatser för att främja finansiell stabilitet har övervägts. Ipropositionen föreslås att huvuddelen av medlen tas i anspråkför att stödja banksektorn i de baltiska staterna. Återstodenföreslås utgöra eventuellt bidrag till det s.k. Baltiskainvesteringsprogrammet. Programmet, som gäller för entreårsperiod fram och som beskrivsutförligare i propositionen, har som syfte att främjainvesteringar i små och medelstora företag i , Lettlandoch . skall efter utvärdering ochsamråd med de baltiska staterna fatta beslut om programmetsframtid.Sammanfattning av motionernaI motion U806 (v, s) framförs en del generella synpunkter påSveriges förutsättningar att bidra till utvecklingen i våranärmaste grannländer i och på det hittillsvarandesamarbetet. geografiska läge i kombination med folkligtengagemang skapar goda sådana förutsättningar, ansermotionärerna, även om resultaten inte stått i proportion tillinsatserna. Motionärerna vill prioritera kunskapsutbyte, bl.a. iform av samhällsinriktad forskning. De hittillsvarande svenskaprioriteringarna på hälsoområdet, dvs. stöd till långsiktigapreventiva insatser för folkhälsan, uppskattas av motionärerna.Hälsoprojekt av olika slag kan via kunskaps- och personalutbyteleda till strukturella förändringar i demokratisk riktning i deberörda samhällena. Som ett exempel härpå anges det stöd tillsärskilt som utgått från . föreslås i motionen ställa sig bakomett uttalande om att liknande initiativ bör uppmuntras ochspridas till andra delar av Sverige.Även i motion U809 (v) yrkande 6 begärs en ökad satsning påinsatser inom det sociala området eller inom sjuk- ochhälsovården samt omsorgen om handikappade.Kristdemokratiska samhällspartiet, som i motion U31 ställersig bakom de åtgärdsförslag inom den sociala sektorn somföreslås i propositionen, begär i yrkande 6 ett riksdagenstillkännagivande om att stödet till sociala sektorer skallprioritera barn med handikapp samt att dessa insatser i störstamöjliga mån skall kanaliseras via enskilda organisationer.I motion U809 (v) hävdas att det stöd regeringarna i västutlovat i krediter till inte utnyttjasfullt ut därför att bara en bråkdel av stödet i praktiken varittillgängligt. Orsaken skulle vara att krav ofta ställs på attkrediterna skall ges på kommersiella grunder. Motionärernahänvisar också till det förhållande att högst av (Europeiska ) utlåning och investeringar enligtstadgarna får gå till den statliga sektorn. I motionens yrkande14 begärs att skall verka för en förändring av EBRD:skreditvillkor.I motion U33 (v) behandlas den av regeringen föreslagnautökade exportkreditgarantiramen. Motionärerna invänder mot attgarantierna -- mot bakgrund av riskläget i -- skallanvändas mer restriktivt vad gäller utbytet med . Det ärenligt helt omotiverat att låsa fast Rysslandsandel till en fjärdedel av den totala garantiramen, varför etttillkännagivande begärs härom (yrkande 2).I motion N262 (s) anförs att en mängd svenska företag harprodukter som på ett effektivt sätt kan hjälpa länderna i östatt få i gång sin industri och handel. Motionärerna nämner somexempel företagen . För attkunna exportera till är dessa företag i behov av att fåexportkreditgarantier. Motionärerna anser därför att reglernabehöver ändras för att sådana skall kunna beviljas.Likartade synpunkter framförs i motion A470 (s) yrkande 9 därockså samma företag nämns.I partimotionen U31 (kds) yrkas att som sin meningskall ge regeringen till känna att ges möjlighet attanvända projektintäkter från investeringar i somsäkerhet för upplåning på kapitalmarknaden för vidare utlåningtill projekt i (yrkande 7).Utskottets övervägandenSom påpekas i propositionen innebär den ekonomiskaomvandlingen i många stater i ofta svårasociala påfrestningar, exempelvis i form av inflation ocharbetslöshet. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget attde svenska samarbetsinsatserna kan bidra till att lindra dessapåfrestningar och leda till att omvandlingen blir socialtacceptabel och hållbar. kan naturligtvis behoven inomden sociala sektorn bättre tillgodoses om den ekonomiskatillväxten kommer i gång och statsfinanserna stärks. Utskottetvälkomnar mot denna bakgrund propositionens förslag om bl.a.stöd till de finansiella sektorerna i de baltiska staterna, denföreslagna utvidgade exportkreditgarantiramen samt den uttaladeavsikten att stärka vissa former av insatser inom såvälarbetsmarknadspolitiken som över hela det sociala området.De samarbetsinsatser som förordas i motionerna U31 (kds)(yrkande 6), U806 (v, s) och U809 (v) (yrkande 6) är, som ocksåframgår av propositionen, föremål för svenskt engagemang. Fleradepartement, myndigheter och organisationer deltar i samarbetet.Utbildningsstöd till den sociala sektorn ges främst via SIDAoch den av SIDA finansierade Hälso- och sjukvårdensÖsteuropakommitté (ÖEK). De av ÖEK stödda projekten avser bl.a.baltiska läkares, tandläkares och sjuksköterskors auskultation iSverige, utbildningsinsatser i de baltiska länderna, , S:tPetersburg, samt etableringen av s.k. modellinstitutioner idessa länder. Till de prioriterade områdena hör mödra- ochbarnhälsovård, inklusive familjeplanering, psykiatri,handikappvård och förstärkning av infrastrukturen. Enligtpropositionen skall den nya biståndsmyndigheten se över formernaför ett fortsatt stöd till ÖEK.