bet · GI01JuU15 · 1995-03-21 00:00:00 — Anslag till domstolsväsendet, m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omanslag till domstolsväsendet för /96 och omriktlinjer för sammansättningen av samt förslag tilllag om ändring i . Utskottet behandlar i sambanddärmed ett antal motioner avseende medelstilldelningen och iövrigt med anknytning till domstolsväsendet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker bifalltill motionerna.Till betänkandet har fogats fem reservationer, varav två från(m), en från (m, kds), en från (mp) och en från (kds). Även tvåsärskilda yttranden har avgivits, varav ett från (m) och ettfrån (v).ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1994/95:100 bilaga 3 () harregeringen föreslagit atttill för /96 anvisa ettramanslag på (D 1, s. 54--55),till Domstolarna m.m. för /96 anvisa ettramanslag på 3 (D 2, s. 55--59),anta regeringens förslag till lag om ändring irättegångsbalken (bilaga),godkänna de riktlinjer om sammansättningen av Domstolsverketsstyrelse och somregeringen förordar (avsnitt D s. 53). 1994/95:Ju301 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kommun bör överföras tillVästerviks domsaga,1994/95:Ju401 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av domkretsindelning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om domkretsindelning för tingsrätt.1994/95:Ju402 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag att avveckla Kammarrätteni Umeå.1994/95:Ju403 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom fortsatt organisatorisk hemvist för inskrivningsmyndigheteninom tingsrätterna.1994/95:Ju404 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ersättningen till nämndemän.1994/95:Ju405 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att under anslaget D 2. inom anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag med ökat anslag i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att beslutar att under anslaget D 2. inom inte anslå något engångsbelopptill i enlighet med vad som anförts i motionen,1994/95:Ju406 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överflyttning av registreringen avföretagshypotek till ().1994/95:Ju807 av m.fl. (mp) vari yrkas20. att beslutar att tillföra D 2. Domstolarna 2miljoner kronor för personalförstärkning och utbildningsinsatsergällande miljöbrott att tas från de somsatsas på ekonomisk brottslighet.1994/95:Fi216 av m.fl. (kds) vari yrkas21. att till polis, domstolar och kriminalvård /96 anvisar utöver vadregeringen föreslagit. InledningInledningsvis vill utskottet anmärka att enligt riksdagensbeslut om ändring i riksdagsordningen (förs. 1993/94:TK2,1993/94:KU18, rskr. 425, 1994/95:KU2, rskr. 4, SFS 1994:1471)löper /96 fr.o.m. t.o.m. den 31december 1996.Domstolsväsendets uppgift är att utöva rättskipning. Härtillkommer ett antal avgränsade uppgifter av mer rättsvårdandenatur. Ett övergripande mål för verksamheten är att domstolarnapå ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid skall avgöra de måloch ärenden som de har att handlägga.Inom domstolsväsendet pågår ett brett upplagtrationaliserings- och förändringsarbete. Reformarbetet, sompågår , syftar till att domstolsverksamheten skallrenodlas och koncentreras på de dömande uppgifterna.Tyngdpunkten i rättskipningen skall ligga i första instans.En stor del av reformarbetet bygger på Domstolsutredningensbetänkande (SOU 1991:106) Domstolarna inför 2000-talet.Betänkandet innehåller olika förslag om arbetsfördelningenmellan domstolarna och den offentliga förvaltningen och mellande allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna.Utredningen har också tagit upp frågor om omprövning,överklagande och instansordning samt vissa processrättsligafrågor. Enligt utredningen bör en principiell utgångspunkt varaatt den första domstolsprövningen av ett förvaltningsärendealltid sker i länsrätt. Utredningens förslag har beretts medsiktet inställt på etappvisa reformer och flera sådana har redangenomförts, medan andra än så länge endast påbörjats. Denhuvudsakliga vinsten med reformarbetet kan sägas ligga i att detgenom förändringar på såväl det processrättsliga som detorganisatoriska och administrativa planet skapas ett effektivareoch bättre fungerande domstolsväsende som kan drivas med mindreresurser. Nedan följer en kortfattad redogörelse för några avreformerna.Riksdagen beslöt om en utvidgning av systemet medprövningstillstånd i hovrätt. I samma ärende beslöts också enändrad instansordning beträffande utsökningsmål (prop.1992/93:216, JuU34, rskr. 373).När det gäller de allmänna förvaltningsdomstolarna pågår ettomfattande arbete med att flytta ner målen från kammarrätt tilllänsrätt i enlighet med riktlinjer som godkänts av (prop. 1992/93:100 bil. 3, JuU24, rskr. Den förstadomstolsprövningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna skall iallmänhet ligga i länsrätt, och Regeringsrättens roll somprejudikatinstans skall renodlas. Arbetet är omfattande och skeretappvis. En första etapp antogs av (prop.1993/94:133, JuU24, rskr. I det ärendet infördes ävenregler av generell karaktär som gör det möjligt att ställa kravpå prövningstillstånd i ledet länsrätt--kammarrätt. Reglerna ärutformade efter mönster av reglerna om prövningstillstånd ihovrätt. Frågan om vilka målgrupper som skall omfattas av kravetpå prövningstillstånd behandlas parallellt med att olikamålgrupper flyttas ner i instanskedjan. har ett sådantkrav införts i nästan alla de måltyper som har flyttats ned tilllänsrätt och även i en del mål som redan tidigare prövats ilänsrätterna. Krav på prövningstillstånd gäller således sedanden för bl.a. körkortsmål, kriminalvårdsmål ochstudiestödsmål.Riksdagen tog ställning till en andra etapp avinstansordningsreformen för de allmänna förvaltningsdomstolarnaoch genom den utvidgas kravet på prövningstillstånd tillytterligare ett 90-tal olika måltyper från (seprop. 1994/95:27, JuU6, rskr. 165).Här bör även nämnas något om det pågående utredningsarbetet.När det gäller de allmänna domstolarna kan principen om atttyngdpunkten i rättskipningen skall ligga i första instans sägasvara genomförd. I fråga om hovrätterna har strävandena inriktatspå att effektivisera förfarandet, bl.a., som redovisats ovan,genom en utvidgning av systemet med prövningstillstånd, så attmålen kan avgöras på ett snabbare och mer ändamålsenligt sätt.Resurserna kan därmed koncentreras på de mer svårbedömda ochkvalificerade målen. En särskild utredare skall enligt sinadirektiv (dir. 1993:38) arbeta vidare med dessa frågor. Iuppdraget ingår att lämna förslag till ändringar iförfarandereglerna för hovrätt och att undersöka olika sätt attbegränsa flödet av mål till hovrätterna. Utredningsarbetet skallredovisas under december månad 1995.Ytterligare utredningsförslag är föremål förberedning i . avlämnade 1993års domarutredning (dir. 1993:47) sitt betänkande (SOU 1994:99)Domaren i . Utredningen tar bl.a. uppfrågor om domarnas ställning. Här behandlas utnämning ochrekrytering av ordinarie domare och därmed sammanhängandefrågor, domarnas rättsliga ställning samt deras löner ochbisysslor. Vidare berörs frågor kring vad som bör vara domarensuppgifter och frågor om den administrativastyrningen av domare och domstolar. Även nämndemännens ställningtas upp. Utredningen lägger, med ett undantag som rör jurymänneni tryck- och yttrandefrihetsmål, inte fram några konkretaförslag utan lämnar huvudsakligen synpunkter på vilka frågor sombör utredas närmare i ett fortsatt utredningsarbete. Betänkandethar remissbehandlats.Ursprungligen var tanken att domstolsväsendets framtidaorganisation skulle utredas av . Genomtilläggsdirektiv (dir. 1991:94) återkallade den förutvaranderegeringen emellertid uppdrag i den delenoch frågorna bereddes i stället inom Justitiedepartementet.Arbetet utmynnade bl.a. i departementspromemorian (1992:38)Domstolsväsendet -- Organisation och administration i framtiden.Förslagen i promemorian rönte en omfattande kritik och har istort sett inte lett till andra förändringar än de som rörfördelningen av administrativa uppgifter mellan Domstolsverketoch domstolarna. I budgetpropositionen aviserar regeringen nu endjupare översyn av de organisatoriska frågorna inomdomstolsväsendet. Till dessa frågor återkommer utskottet i detföljande.Här bör också nämnas en del av det rationaliseringsarbete sombedrivits inom domstolsväsendet. har, främstunder ledning, bedrivits ett arbete som syftartill att rationalisera, förenkla och göra mål- ochärendehanteringen billigare vid domstolarna. Ett ambitiöstarbete har lagts ned på att datorisera domstolsväsendet.Ytterligare steg på den inslagna vägen håller nu på att tasgenom införandet av ett databaserat målhanteringssystem vidtingsrätterna och länsrätterna (MÅHS). Detta beräknas varainfört vid samtliga underrätter . Ett motsvarande system för hovrätternas ochkammarrätternas del håller på att utvecklas och beräknas komma ifull drift härefter. Vidare bör nämnas den renodling avdomarrollen som skett genom delegering av arbetsuppgifter tillkvalificerade domstolsbiträden. Utskottet har vid fleratillfällen bl.a. strukit under det värdefulla i den tanken.DomstolsverketInledningDomstolsverket är central förvaltningsmyndighet för deallmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,arrende- och hyresnämnderna, Försäkringsöverdomstolen (t.o.m.den 30 juni 1995), och de allmännaadvokatbyråerna. skall, med iakttagande avdomstolarnas självständighet enligt regeringsformen, se till attdomstolarnas verksamhet bedrivs effektivt. harvidare till uppgift att på det allmännas vägnar föra talan motbeslut i rättshjälpsfrågor. Från anslaget betalas också bl.a.kostnaderna för verksamheten vid för domstolsväsendet.I anledning av en proposition ställde sig utskottet ifrågan om decentralisering inom domstolsväsendet positivt tillatt så mycket som möjligt av beslutsbefogenheter och ansvar förde löpande arbetsuppgifterna decentraliserades till domstolarna.Härigenom skulle domstolarna i ökad omfattning svara för sinadministration och ta ett ökat ansvar för förvaltningen inomdomstolsväsendet (prop. 1993/94:17, JuU10, rskr. Regeringenlämnade ett uppdrag till attutarbeta förslag till en ny arbetsfördelning mellanDomstolsverket och domstolarna i vissa administrativa frågor.Domstolsverket har i två delrapporter (1994:1 och1994:2) redovisat uppdraget och bl.a. beskrivit en nyorganisation för verket med färre och större enheter samt delvisnya arbetsformer. Den nya organisationen är uppbyggd med treenheter under generaldirektören, nämligen en stabsenhet, enutvecklingsenhet och en serviceenhet. Inom verket skall ocksåfinnas en chefsjurist. Regeringen har inte haft någon erinranmot vad har anfört, och den har redan fattatbeslut om de förordningsändringar som behövs (SFS 1994:923 och1994:1379).Sammansättningen av styrelse är enligt riktlinjer som beslutadesav under förra sammansatt av personer somhuvudsakligen hämtats från domstolarna (prop. 1993/94:17, JuU10,rskr. Styrelsen bestod tidigare av generaldirektören, tvåriksdagsledamöter, två domare, en advokat samt ledamöter somförordnats efter nominering av fackliga organisationer. Ienlighet med riktlinjerna ingår det inte längre några fackligarepresentanter och inte heller några politiskt förtroendevalda istyrelsen.De nya riktlinjerna innebar även en förändring avsammansättningen av har som huvuduppgift att efter beredning avge förslagtill regeringen i fråga om tillsättning av vissa ordinariedomartjänster. De nya riktlinjerna innebar bl.a. att det inteheller här skulle ingå några fackliga representanter.I budgetpropositionen anför regeringen att en återgång bör sketill vad som tidigare gällde beträffande sammansättningen avDomstolsverkets styrelse och av fördomstolsväsendet med avseende på förtroendevalda och fackligarepresentanter. Regeringen föreslår att godkänner vadregeringen förordat.Utskottet anser i likhet med vad regeringen anfört att det ärviktigt att sammansättningen av ärsådan att den politiska och medborgerliga insynen garanteras.Det är vidare betydelsefullt att personalen via sinaorganisationer har möjlighet att föra fram synpunkter påverksamheten genom egna representanter i Domstolsverketsstyrelse och i tillstyrker således regeringsförslaget omsammansättningen av har föreslagit att anvisar ett ramanslagpå till för /96.Domstolsverket har inte ålagts något besparingskrav. Bakgrundenhärtill är, anför regeringen, att verket skall vara en drivandekraft bakom de stora förändringar och rationaliseringar avverksamheten som pågår på domstolsväsendets område. Dettaanges vara en förutsättning för att de åtgärder som är planeradeatt genomföras skall kunna få önskad genomslagskraft och ge deberäknade ekonomiska vinsterna. Regeringen föreslår attDomstolsverket under den kommande budgetperioden från anslagetD 2. Domstolarna m.m. som ett engångsbelopp skall tillförassammanlagt för utvecklingsändamål.I motion Ju405 (m) föreslås att inte skalltillföras detta engångsbelopp.Utskottet, som godtar regeringens förslag tillmedelsberäkning, avstyrker bifall till motion Ju405 i nu berörddel.Domstolarna m.m.InledningAnslaget till Domstolarna m.m. omfattar anslagen till deallmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarnasamt hyresnämnderna och arrendenämnderna. Från anslaget betalasäven kostnaderna för de kansligöromål för Statens ansvarsnämndsom fullgörs av hovrätt.Den 1 juli 1992 genomfördes slutligt den nya instansordningenför rättskipningen i socialförsäkringsmål varvidförsäkringsrätternas verksamhet helt upphörde.Försäkringsrätternas återstående mål överlämnades då tillkammarrätterna. gäller beträffande socialförsäkringsmålatt beslut av allmän försäkringskassa överklagas till länsrätt,därefter till kammarrätt och, som sista instans, tillFörsäkringsöverdomstolen.Försäkringsöverdomstolen skall, enligt beslut av ,läggas ned och dess uppgift att varaprejudikatinstans i socialförsäkringsmål skall då övertas avRegeringsrätten (prop. 1992/93:215, JuU33, rskr. 372).I samband med att försäkringsrätterna avskaffades byggdeskammarrätterna ut (prop. 1990/91:80, JuU18, rskr. 216).Verksamheten vid Kammarrätten i förstärktes med tvåavdelningar, som förlades till och organiserades som enfilial till kammarrätten.Som framgått ovan genomförs nu etappvis eninstansordningsreform för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Ibudgetpropositionen (s. 51) anför regeringen att det finnsförutsättningar enligt den bedömning som kan göras avreformens effekter att avveckla en avdelning vid varjekammarrätt . Regeringen anför vidare att dennaavveckling innebär att Kammarrätten i endast kommeratt ha kvar en av de båda Umeå-avdelningarna. Det ståremellertid, enligt regeringen, redan nu klart att målunderlagetefter genomförandet av den andra etappen avinstansordningsreformen inte kommer att vara tillräckligt föratt motivera att den återstående Umeå-avdelningen behålls.Konsekvensen av detta är, anser regeringen, att den böravvecklas under /96.I motion Ju402 (fp) begärs att kammarrättsfilialen i inteskall avvecklas.Utskottet avstyrker bifall till motionen då det ankommer påregeringen att fatta beslut i ärendet.ArbetslägetFöljande kan nämnas om arbetssituationen vid domstolarna underår 1994.I tingsrätterna minskade antalet inkomna tvistemål med16 % och antalet inkomna brottmål minskade . Antaletavgjorda tvistemål minskade och antalet avgjordabrottmål minskade . Målbalansen för tvistemål minskademed och målbalansen för brottmål minskade . I dessaberäkningar ingår inte gemensamma ansökningar och notariemål. Ifaktiska tal har antalet inkomna tvistemål till tingsrätternaminskat med mer än 13 000 mål. Anledningen härtill är ihuvudsak en minskning av antalet överklagadebetalningsförelägganden. Till tingsrätterna inkom ca30 000 mål som börjat hos kronofogdemyndighet sombetalningsföreläggande.I tingsrätternas övriga verksamhet minskade antalet inkomnakonkurser och antalet inkomna domstolsärenden minskademed . Även antalet inkomna ärenden tillinskrivningsmyndigheterna minskade något och är därmed kvar påden låga nivå som gällt . En speciell undersökninghar gjorts av antalet inkomna ärenden till tingsrätterna medanledning av skuldsaneringslagen. Tredje kvartalet 1994 inkomknappt 100 mål och fjärde kvartalet 1994 inkom drygt 200 mål.I hovrätterna minskade antalet inkomna mål ochantalet avgjorda mål minskade . Målbalansen minskade med7 %. För måltypen övriga mål har antalet inkomna mål minskat med1 800 mål.Antalet inkomna mål till ökade med 11 %och antalet avgjorda mål ökade . Målbalansen minskadenågot.I länsrätterna var det totala antalet inkomna och avgjordamål i stort sett detsamma som . Den utgående balansenminskade och uppgår nu till ca 79 000 mål. Trenden medallt fler socialförsäkringsmål och mål enligtsocialtjänstlagen fortsätter. är det emellertidskattemålen som dominerar antalet balanserade mål.Antalet inkomna skattemål minskade endast något och antaletavgjorda skattemål minskade . Balansen fortsätter attminska och uppgår nu till 37 000 mål. Även balanseradefastighetstaxeringsmål minskade från 9 729 till 5 371mål.Antalet inkomna körkortsmål minskade medan antaletavgjorda körkortsmål var oförändrat. beslutar nusom första instans när det gäller körkortsingripanden ochantalet körkortsmål kommer därför att minska i de allmännaförvaltningsdomstolarna . Länsrätterna kommer istället, som framgått ovan, i anledning avinstansordningsreformen i de allmänna förvaltningsdomstolarnaatt vara första instans för ett stort antal måltyper som i dagöverklagas från förvaltningsmyndighet till kammarrätt.Antalet inkomna socialförsäkringsmål ökade ochantalet avgjorda sådana mål ökade . Målbalansen ökademed till 19 468 mål. Enligt en uppgift från Domstolsverketfinns det inget som tyder på en minskning avantalet överklagade socialförsäkringsmål till länsrätt.Både antalet inkomna och avgjorda psykiatrimål är i stort settsamma som föregående år. Av länsrätternas 11 317 avgjordapsykiatrimål avgjordes efter muntlig förhandling, vilket ären minskning med 7 %.Övriga inkomna mål till länsrätterna ökade med sammanlagt 11 %och antalet avgjorda mål ökade . Ökningen av de s.k.Ö-målen beror helt på ökningen av antalet mål enligtsocialtjänstlagen. inkom 32 304 sådana mål och under1994 inkom 38 351 sådana mål.Antalet inkomna mål till kammarrätterna minskade med 3 %och antalet avgjorda mål minskade också . Målbalansenminskade till 21 504 mål. Minskningen av antalet inkomnamål beror i huvudsak på att studiestödsmålen fr.o.m. den 1oktober 1994 förts från kammarrätt till länsrätt som förstadomstolsinstans.Antalet inkomna och avgjorda mål till Regeringsrättenökade . Målbalansen är i stort sett oförändrad.Vid Försäkringsöverdomstolen minskade antalet inkomna målmed medan antalet avgjorda mål ökade . Minskningenav antalet inkomna mål beror främst på att möjligheterna tillprövningstillstånd vid Försäkringsöverdomstolen begränsades den1 . Domstolen skall, som ovan framgått, läggas ned den1 juli 1995.Utskottet kan konstatera att arbetsläget är ansträngt även omsituationen förbättrats på sina håll. För domstolsväsendet somhelhet gäller att det ökande antalet inkommandemål nu åtminstone tillfälligtvis stannat upp vilket bidragittill att målbalanserna minskat för de flesta måltyper.Balanserna är dock fortfarande så stora inom många områden attdet hämmar effektiviteten i arbetet. Det är således, somutskottet uttalade, av stor vikt att arbetetmed att renodla verksamheten vid domstolarna fortsätter. Tillfrågan om medelstilldelningen återkommer utskottet i detföljande. Utskottet vill dock redan här understryka att detstatsfinansiella läget kräver att arbetet med att på olika sätteffektivisera och rationalisera domstolsarbetet fortsätter medoförminskad kraft inom de gränser som kraven på rättssäkerhetställer. Här kommer naturligtvis det databaserademålhanteringssystemet för domstolarna att spela sin roll.Utskottet måste dock, i likhet med vad som anfördes ,konstatera att situationen inte kan bemästras enbart genomåtgärder av nu nämnt slag. Det krävs också andra åtgärder. Härtänker utskottet på i propositionen aviserade förändringarsåvitt gäller rättsregler, struktur och organisation.MedelstilldelningenDomstolsväsendet har, såsom redovisats vid tidigarebudgetbehandlingar (se bl.a. 1992/93:100 bil. 3, JuU24, rskr.289 och 1993/94:100 bil. 3, JuU21, rskr. 255), under de senasteåren haft att ta sig an en stadigt ökande arbetsbörda. Dettaförhållande har medfört att balanserna av oavgjorda mål ochärenden blivit oroväckande stora på sina håll trots en ökadarbetstakt och målavverkning. Mot denna bakgrund hardomstolsväsendet undantagits från desparkrav som lagts ut över den statliga verksamheten i övrigt. Åandra sidan har domstolsväsendet inte heller fått någrapermanenta resurstillskott motsvarande ökningen av mål- ochärendetillströmningen. Som framgått ovan har dock under detsenaste året antalet inkommande mål till domstolarna minskat.Regeringen föreslår nu ett ramanslag på 3 förDomstolarna m.m. för /96. I förslaget ligger ettbesparingsbeting på . Regeringen föreslårvidare, som framgått ovan, bl.a. en överföring av 5,25 miljonerkronor till anslaget D 1. för utvecklingsändamål.Enligt regeringen (s. 50) skall nedskärningarna finansierasgenom olika förändringar av verksamheten och andrarationaliseringar. Bland de viktigaste nämns genomförandet avden ovan beskrivna instansordningsreformen för de allmännaförvaltningsdomstolarna och vidare införandet av detdatoriserade målhanteringssystemet MÅHS. Härtill planeras en delandra handläggningsmässiga och andra förenklingar på vissaområden.I flera motioner tas frågan om anslag till Domstolarna m.m.upp. I motion Fi216 (kds) begärs, såsom motionen får förstås,att inga besparingar skall ske på domstolarna och att anslagetsåledes skall ökas med . I motion Ju405 (m)förespråkas att den föreslagna överföringen på 5,25 miljonerkroner till anslaget D 1. inte skall äga rum. Imotionen begärs vidare, såsom motionen får förstås, att deföreslagna besparingarna skall minskas till hälften och attanslaget således sammanlagt skall ökas med 72 miljonor kronor. Imotion Ju807 (mp) begärs att anslaget skall höjas med2 att användas för utbildning av domare imiljörätt. Anslagsförstärkningen skall enligt motionenfinansieras genom att medel som satsas mot ekonomiskbrottslighet förs över till domstolarna.Utskottet tar upp den sistnämnda frågan först.Utskottet har tidigare (se senast1992/93:JuU24 s. 11 och där gjord hänvisning) bl.a. konstateratatt ett effektivt beivrande av miljöbrottsligheten förutsätteratt domare har goda kunskaper i miljörätt. Domstolsverketarrangerade ett straffrättsseminarium i miljörättoch deltog flera domare i ett seminarium om EU ochmiljörätten. När frågan senast var uppe kunde utskottetkonstatera att berörd utbildning inhämtades huvudsakligen genomatt bekostade deltagande för domare i externtordnade kurser och konferenser. disponerardomstolarna själva medel för sådan extern utbildning.Härutöver vill utskottet tillägga att det finns mångaangelägna utbildningsbehov inom domstolsväsendet. Utskottet ärför sin del inte berett att göra en prioritering som enligtutskottets mening -- i enlighet med gällande delegation -- görsbättre på myndighetsnivå där man lättare kan överblicka deutbildningskrav som finns. Utskottet anser inte heller att medelsom avsatts för bekämpning av den ekonomiska brottslighetenskall tas i anspråk för andra ändamål än det avsedda. Å andrasidan kan utskottet inte heller underlåta att peka på attmiljöbrott ibland är ett led i en avancerad ekonomiskbrottslighet; i sådana fall kan naturligtvis medel avsatta motekobrott användas för miljöbrottsutbildning.