bet · GJ01BoU4 · 1995-11-23 00:00:00 — De krav somställs på de kommunala myndigheterna är därmeddesamma som de som ställs på de statliga.För att ytterligare stärka rättssäkerheten förden enskilde har i lagförslagen tagits inbestämmelser som innebär att ärenden där kommunenär sakägare skall lämnas över till den statligamyndigheten om kommunen eller en sakägare begärdet. Undantag härifrån föreslås endast beträffandeförrättningar som grundas på avtal om köp, byteeller gåva enligt 4 kap. jordabalken. Sammantagetinnebär de nu redovisade förhållandena enligtutskottets mening att regeringsförslaget måsteanses fylla de högt ställda krav på rättssäkerheti fastighetsbildningen som varit en grundläggandeförutsättning för reformeringen av verksamheten.Denna förutsättning utgjorde också en väsentligomständighet för utskottets och ovanrefererade beslut (bet. 1993/94:BoU19).En viktig del i den fortsatta beredningen avfrågan om huvudmannaskapet förfastighetsbildningsverksamheten var enligtriksdagens beslut dessutom att skapa en välfungerande och över tiden stabil organisation förfastighetsbildningen. För att redan från början gefrågan om huvudmannaskapet en så bred förankringsom möjligt förordade också attberedningen skulle ske i sådana former att den gavutrymme för insyn och inflytande från politiskaoch andra berörda intressen. har också somsakkunniga deltagit riks- och kommunalpolitiskaföreträdare för olika partier liksom företrädareför kommunerna och det statliga lantmäteriet.Utredningsarbetet har i mycket haft karaktären avförhandling där syftet varit att i sakfrågornafinna gemensamma och i verksamheten väl förankradelösningar. Samtliga politiska företrädare stårockså eniga bakom utredningens förslag - dvs. detförslag som huvudsakligen ligger till grund förden nu föreliggande propositionen. Den bredaförankring som regeringens förslag mot bakgrundhärav måste anses ha ger enligt utskottets meningförutsättningar för att verksamheten skall få deneftersträvade effektiviteten och stabiliteten.Vad utskottet nu anfört står emot förslaget imotion Bo5 (c) om att propositionen skulle lida avsådana brister att den bör avvisas. De farhågorsom motionärerna bl.a. för fram om atträttssäkerheten inte tillräckligt beaktats ärenligt utskottets mening inte berättigade.Utskottet delar inte heller bedömningen attutrymmet för samverkan mellan stat och kommunskulle minska om regeringsförslaget genomförs.Motion Bo5 (c) såvitt nu är i fråga avstyrkssålunda.Förslagen i motionerna Bo3 (fp) och Bo4 (kds)innebär dels att en statligfastighetsbildningsverksamhet skall tryggas isamtliga län, dels att ett minstaverksamhetsunderlag för inrättandet av kommunallantmäterimyndighet skall fastställas. De innebärockså att regeringen i sin tillståndsprövningskall göra en samlad bedömning där även andrafaktorer och omständigheter än de som anges ipropositionen skall ingå. Det anges bl.a. gällapåverkan på verksamhetsunderlaget för den statligaorganisationen. Även i motion Bo5 (c), såvitt nuär i fråga, uttrycks bl.a. farhågor för att denkommunala lantmäteriverksamheten i vissa fall kankomma att kraftigt minska underlaget för denstatliga verksamheten.När det gäller prövningen av frågan om inrättandeav lantmäterimyndighet m.m. villutskottet anföra följande.Den regionala och lokala statliga organisationenpå fastighetsområdet är fördelad påöverlantmätar-, fastighetsbildnings- ochfastighetsregistermyndigheter. Förutom att dennauppdelning kan ge upphov till svårigheter för bådeenskilda och myndigheter har den mot bakgrund avbl.a. den datatekniska utvecklingen visat sig alltmindre ändamålsenlig. beslut våren 1994om ny organisation för lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten innefattade därför attdessa myndigheter skulle sammanföras till nyalantmäterimyndigheter med länen somverksamhetsområde. beslut innebärsålunda att den organisation som träder i kraftfr.o.m. skall ha en statliglantmäterimyndighet i varje län. Detta framgårockså av den nu behandlade propositionen (s. 39).Vad i motionerna i denna del föreslagits fårsåledes anses i sak tillgodosett.En förutsättning för att en kommun skall fåtillstånd att inrätta en kommunallantmäterimyndighet är att verksamheten skall hasådan omfattning att en nödvändig kompetens kanupprätthållas. Någon gräns för den minstaomsättning som verksamheten måste omfatta sättsdock inte upp i regeringens förslag. Till grundför detta ligger bl.a. bedömningen att dentekniska utvecklingen och dess effekter påkostnaderna är svår att förutse. Däremot börenligt propositionen den omfattning påförrättningsverksamheten och myndighetensverksamhet i övrigt som Huvudmannaskapsutredingenangivit kunna tjäna som vägledning med de tekniskaoch organisatoriska förutsättningar som gäller.Utredningens förslag i denna del innebär attmyndigheten bör ha en personalstyrka motsvarandeminst fem årsarbetskrafter och att personalenpraktiskt taget uteslutande skall arbeta medlantmäteriförrättningar och myndighetsservice.Regeringsförslaget innebär sålunda att det ipraktiken kommer att ställas betydande krav påverksamhetens omfattning. Utskottet vill för sindel understryka betydelsen av att stränga kravupprätthålls vid tillståndsprövningen. Vad imotionerna i nu aktuell del föreslagits får därmedanses tillgodosett.Den av regeringen föreslagna utformningen avtillståndsgivningen i fråga om inrättande avkommunal lantmäterimyndighet innebär att tillståndskall lämnas om vissa i lagen angivnaförutsättningar uppfylls. Fördelen med en sådanordning är att den gör de krav som ställs tydligaoch att det skönsmässiga inslaget i prövningenminimeras. Utskottet har inte heller uppfattat attdet i de nu aktuella motionerna riktas kritik motprövningsordningen som sådan. Invändningarna tordesnarast avse att de kriterier som satts upp intefullt ut täcker alla de aspekter som enligtmotionärernas mening bör beaktas. Det ärnaturligtvis viktigt att prövningen ges en sådanbredd och inriktning att den ger betingelser fören stabil och effektiv verksamhet på både statligoch nivå. De förutsättningar som sattsupp för att tillstånd till inrättande av kommunallantmäterimyndighet skall lämnas har också dettasyfte. Utskottet vill i sammanhanget peka på dekrav på den kommunala verksamhetens omfattning somställs. Det bör också noteras att vissa typer avstörre och/eller mer komplicerade förrättningarskall handläggas av den statligalantmäterimyndigheten. Någon egentlig motsättningmellan förslaget i propositionen och motionernakan enligt utskottets mening mot bakgrund häravinte anses föreligga.I den mån förslagen i motionerna Bo3 (fp), Bo4(kds) samt Bo5 (c), den sistnämnda motionen imotsvarande del, inte kan anses tillgodosedda meddet nu anförda avstyrks de av utskottet.Utskottets ställningstagande ovan innebär attansvaret för fastighetsbildningsverksamheten börutformas i enlighet med regeringens förslag. Detill proposition 1995/96:78 fogade förslagen tilllag om lantmäterimyndighet samt till lagom ändring i fastighetsbildningslagen tillstyrksav utskottet. Med hänvisning till utskottetsställningstagande ovan avstyrks motion Bo5 (c) imotsvarande del.Avslutningsvis vill utskottet i detta sammanhangockså beröra frågan om ledningsformen för det nyaLantmäteriverket.I propositionen redovisar regeringen bedömningenatt, i vart fall inledningsvis, formenenrådighetsverk bör väljas som ledningform förLantmäteriverket. Sedan myndigheten verkat någontid kan frågan enligt regeringen behöva övervägaspå nytt.De riktlinjer som lagt fast förförvaltningsmyndigheternas ledningsformer innebäri huvudsak att förvaltningsmyndigheter i förstahand skall ha ledningsformen enrådighetsverk därmyndighetschefen ensam har ansvaret förverksamheten inför regeringen. I ett förslag tillriksdagen (prop. 1994/95:150 bilaga 7) föreslåsdessa riktlinjer modifierade så att avgörandet omhur en myndighet skall ledas inte skall träffasmed utgångspunkt i att ledningsformen skall varaenrådighetsverk. I stället bör enligtpropositionen regeringen vid val av ledningsformvälja en form med den grad av styrning som bästbedöms gagna verksamheten och de uppställda målen.Förslaget innebär dessutom att tillämpningen avledningsformerna skall vara mera flexibel.I sitt med anledning av förslaget avgivnabetänkande anför (bet.1995/96:KU1) att huvudregeln bör vara att statligamyndigheter normalt skall ha en lekmannastyrelsevid sidan av myndighetschefen. Ett absolut krav påstyrelse bör enligt bl.a.gälla för myndigheter som arbetar underaffärsliknande förhållanden och har en verksamhetsom innebär stort finansiellt ansvar liksom förmyndigheter där tidigare undantag gjorts frånordningen med enrådighetsverk.De båda verk som kommer att bildaLantmäteriverket har lekmannastyrelse. Detnya verket kommer dessutom att ha såvälaffärsliknande som ren affärsverksamhet avbetydande omfattning. Det framstår enligtbostadsutskottets mening mot bakgrund avkonstitutionsutskottets ställningstagande därförsom mindre lämpligt att inrätta det nyaLantmäteriverket som ett enrådighetsverk. mening bör i stället ledningsformen meden styrelse vid sidan av myndighetschefen väljas.Det bör i anslutning härtill också erinras om attbostadsutskottet i ett yttrande i ärendet (yttr.1995/96:BoU1y) har givit uttryck för uppfattningenatt det är av stor vikt att den medborgerligainsynen kan garanteras när det gällerförvaltningsmyndigheternas ledningsformer.Vad utskottet nu med anledning av regeringensförslag anfört om ledningsformen för det nyaLantmäteriverket bör som sin mening geregeringen till känna.Lagändringar med anledning av denbeslutade nya organisationen förlantmäteri- och fastighetsdataverksamhetenSom framgår av framställningen ovan läggs ipropositionen fram en rad förslag tilllagändringar av i det närmaste teknisk natur somär föranledda av beslutet om en ny organisationför lantmäteri- och fastighetsdataverksamhetenfr.o.m. Utskottet tillstyrkerde med anledning av omorganisationen framlagdalagförslagen. I fråga om förslaget till ändring ifastighetsbildningslagen bör dock detta samordnasmed det förslag till ändring i samma lag som lagtsfram i proposition 1995/96:47. bördärför anta det som utskottets förslag betecknadeoch i bilaga 3 till detta betänkande intagnaförslaget till lag om ändring ifastighetsbildningslagen.Samarbete mellan europeiska kartmyndigheterUtskottet delar uppfattningen att det är angelägetatt medverkar i detsamarbete mellan europeiska kartmyndigheter sometablerats. Regeringen bör därför bemyndigas attmedge att verket inom ramen för tillgängligaresurser får använda medel för detta ändamål.Regeringens förslag tillstyrks.Ändring i miljöskyddslagenUtskottet tillstyrker det av regeringen framlagdaförslaget till lag om ändring i miljöskyddslagen. beträffande avslag påregeringsförslaget i vad avser ansvaret förfastighetsbildningenatt avslår motion 1995/96:Bo5 i motsvarandedel,2. beträffande prövningen av fråganom inrättande av lantmäterimyndighetm.m.att avslår motionerna 1995/96:Bo3, 1995/96:Bo4och 1995/96:Bo5, den sistnämnda motionen imotsvarande del,3. beträffande förslagen till lag omkommunal lantmäterimyndighet samt till lag omändring i fastighetsbildningslagenatt med bifall till proposition 1995/96:78 ochmed avslag på motion 1995/96:Bo5 i motsvarandedel antar de i propositionen intagna och sombilaga 1 till detta betänkande fogadeförslagen tilla. lag om lantmäterimyndighet,b. lag om ändring i fastighetsbildningslagen(1970:988),4. beträffande ledningsformen fördet nya Lantmäteriverketatt med anledning av regeringens förslag iproposition 1995/96:78 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. (m, fp)5. beträffande de med anledning avomorganisationen med bifall till proposition 1995/96:78 antarde i propositionen intagna och som bilaga 1till detta betänkande fogade förslagen tilla. lag om ny beteckning på och förfastighetsdata,b. lag om ny beteckning påfastighetsbildningsmyndighet,fastighetsregistermyndighet ochöverlantmätarmyndighet,c. lag om ändring i jordabalken,d. lag om ändring i utsökningsbalken,e. lag om ändring i lagen (1939:608) omenskilda vägar,f. lag om ändring i lagen (1970:991) omändring i och ecklesiastik indelningi samband med fastighetsbildning,g. lag om ändring i lagen (1971:1037) omäganderättsutredning och legalisering,h. lag om ändring i expropriationslagen(1972:719),i. lag om ändring i lagen (1973:1084) omavveckling av vissa godmanskap för delägare iskifteslag,j. lag om ändring i ledningsrättslagen(1973:1144),k. lag om ändring i anläggningslagen(1973:1149),l. lag om ändring i lagen (1973:1150) omförvaltning av samfälligheter,m. lag om ändring i lagen (1973:1151) ominförande av anläggningslagen (1973:1149) ochlagen (1973:1150) om förvaltning avsamfälligheter,n. lag om ändring i jordförvärvslagen(1979:230),o. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen(1979:1152),p. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),q. lag om ändring i vattenlagen (1983:291),r. lag om ändring i (1987:10),s. lag om ändring i lagen (1987:11) omexploateringssamverkan,t. lag om ändring i lagen (1994:448) ompantbrevsregister,u. lag om ändring i lagen (1995:000) omändring i (1987:10),6. beträffande ändring ifastighetsbildningslagenatt med anledning av regeringens förslag ipropositionerna 1995/96:47 och 1995/96:78antar som utskottets förslag betecknadelydelse till lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988) enligtbilaga 3 till detta betänkande,7. beträffande samarbete mellaneuropeiska kartmyndigheteratt med bifall till proposition 1995/96:78bemyndigar regeringen att medge att inom ramen för tillgängligaresurser får använda medel för samarbetemellan europeiska kartmyndigheter i form av ens.k. ekonomisk intressegrupp under fransklagstiftning,8. beträffande ändring imiljöskyddslagenatt med bifall till proposition 1995/96:78 antardet i propositionen intagna och som bilaga 1till detta betänkande fogade förslaget tilllag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387).Stockholm den 23 november 1995På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), LennartNilsson (s), (), (), (), (),(), (), ErlingBager (fp), (), (),(), (), Per (), (), () ochEskil ().ReservationLedningsformen för det nyaLantmäteriverket (mom. 4)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13som börjar med "De riktlinjer" och slutar med"till känna" bort ha följande lydelse:I en till betänkande1995/96:KU1 fogad reservation (m, fp) riktaskritik mot att någon form avintresserepresentation i styrelsen för vissamyndigheter nu övervägs. Även enligt bostadsutskottets meningbör sålunda medborgarinflytande över ochmedborgarkontroll av förvaltningen utövas avfolkvalda organ. Det är enligt utskottets meningav avgörande betydelse för en effektiv och välfungerande förvaltning att den inte styrs avorganisationer och andra särintressen utan utifrånallmänna intressen. När det slutliga avgörandetträffas om ledningsformen för det nyaLantmäteriverket bör detta vara utgångspunkten förvilken ledningsform som skall väljas.Vad utskottet nu med anledning av regeringensförslag anfört om ledningsformen förLantmäteriverket bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande ledningsformen för det nyaLantmäteriverketatt med anledning av regeringens förslag somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,Särskilda yttranden1. FastighetsbildningsverksamhetenEskil () anför:Kravet på rättssäkerhet ifastighetsbildningsverksamheten kan enligt minmening inte tillräckligt betonas. Det innebär atträttssäkerheten måste genomsyra alla led iverksamheten. Att de regler som styrfastighetsbildningen skall ha rättssäkerheten somgrund är naturligtvis en självklarhet. Detta ärdock inte tillräckligt. Den organisatoriskauppbyggnaden måste utformas med beaktande också avparternas krav på en rättssäker och rättvisbehandling. Oavsett om verksamheten drivs istatlig eller regi måste självfallet denenskildes rättssäkerhet garanteras. En absolutförutsättning för att den nu förordade ordningenskall svara mot rättssäkerhetskraven är därför attde kommunala fastighetsbildningsmyndigheternaverkligen ges den självständiga roll somförutsatts. Särskilt viktigt är detta mot bakgrundav att kommunen också kan vara sakägare vid vissaförrättningar. En ytterligare viktig förutsättningär att de enskilda myndigheterna får ett underlagför verksamheten så att kompetens och kunskaptryggas.Det är svårt att med någon rimlig grad avsäkerhet förutse i vilken utsträckning landetskommuner kommer att inrätta egnalantmäterimyndigheter. Antalet kommer attbestämmas dels av i vilken utsträckningkommunerna, med de nya förutsättningar som kommeratt gälla, vill inrätta myndigheter, dels i vilkenutsträckning de kommer att kunna fylla kraven förtillstånd.Det får enligt min mening förutsättas attutvecklingen på området följs med störstauppmärksamhet. I den mån den nya ordningen kommeratt uppvisa brister som i något avseende berörrättssäkerheten är det avsikt attåterkomma till i frågan.2. FastighetsbildningsverksamhetenPer () anför:All offentlig verksamhet måste naturligtvispräglas av rättssäkerhet. Det gäller ocksåfastighetsbildningsverksamheten som ofta fårpåtagliga konsekvenser för den enskilde. Det ärdärför viktigt att fastighetsbildningen sker isådana former att den som berörs tillförsäkras enopartisk och rättvis behandling. Det kan motbakgrund härav resas vissa invändningar mot attfastighetsbildningsverksamheten kan föras över påkommunerna. I många fall är detta i och för sighelt okomplicerat, men i de fall t.ex. en kommundessutom är sakägare finns det en uppenbar riskför att den enskilde inte fullt ut skall kunnahävda sin rätt. I lagstiftningen har dock förts invissa regler som syftar till att tryggarättssäkerheten för den enskilde. Detta är bådebra och nödvändigt.I de fall en kommun är sakägare har övrigasakägare getts en ovillkorlig rätt att om de såönskar få förrättningen överlämnad till denstatliga myndigheten. Detta är naturligtvis bra ioch för sig. Det kan dock inte uteslutas att ocksådenna ordning kan visa sig mindre lämplig. I mångafall kan den enskilde sakägaren känna sig mereller mindre tvingad att avstå från denna rätt.Skälen härför kan t.ex. vara att man inte vill attdet skall framstå som om man misstror kommunen ochdess företrädare. Särskilt på mindre orter kandetta vara ett starkt skäl. Ett sätt att kommatill rätta med detta och att dessutom ytterligaretrygga rättssäkerheten kan därför vara att skapaen ordning där det blir obligatoriskt förkommunerna att överlämna ett ärende till denstatliga lantmäterimyndigheten när kommunen självär sakägare. I den mån det visar sig erforderligtkommer därför att återkomma tillriksdagen med förslag med denna inriktning.Lagförslagen i proposition1995/96:781. Förslag till lag om kommunallantmäterimyndighetHärigenom föreskrivs följande.Inrättande av en lantmäterimyndighet1 § Regeringen får meddela tillstånd för en kommun attinrätta en lantmäterimyndighet och attsvara för verksamheten vid myndigheten.2 § För tillstånd krävs att kommunen visar att1. myndigheten kommer att få hela kommunen somsitt verksamhetsområde,2. myndighetens arbetsuppgifter väsentligen kommeratt begränsas till förrättningsverksamhet ochmyndighetsservice i anslutning till för-rättningsverksamheten,3. myndigheten kommer att få en för ändamåletlämplig organisation och en verksamhet som kanberäknas få tillräcklig omfattning för attnödvändig kompetens skall kunna upprätthållas,4. minst två tjänstemän inom myndigheten kommeratt ha den kompetens och erfarenhet som krävs föratt handlägga förrättningar,5. myndighetens informationssystem kommer att fåen sådan teknisk standard som säkerställer detinformationsutbyte mellan stat och kommun sombehövs inom lantmäteriområdet.3 § En kommun som vill inrätta en kommunallantmäterimyndighet skall ge in en ansökan omtillstånd till . Ansökan skallvara skriftlig och innehålla den utredning sombehövs för ärendets prövning.4 § En lantmäterimyndighet skall börjasin verksamhet som infallernärmast efter det att förflutit sedantillståndet meddelades.Om medger det får verksamhetenpåbörjas tidigare än vad som framgår av förstastycket.Myndighetens verksamhet5 § Den kommunala lantmäterimyndigheten handläggerärenden om fastighetsbildning,fastighetsbestämning och fastighetsregistreringinom kommunen. Till den statligalantmäterimyndigheten i länet skall docköverlämnas1. förrättningar som avses i 4 kap. 7 a § andrastycket fastighetsbildningslagen (1970:988),2. förrättningar som avser fleralantmäterimyndigheters verksamhetsområden,3. stora jord- och skogsbruksförrättningar sominte omfattar ny bebyggelse,4. andra särskilda förrättningar som avkompetens- eller resursskäl inte bör handläggashos myndigheten.Beslut av den kommunala lantmäterimyndighetenatt överlämna en förrättning får inte överklagas.Tillsyn6 § utövar tillsyn över verksamheten vidde kommunala lantmäterimyndigheterna.Myndighetens upphörande7 § Om en kommun inte längre vill svara för verksamhetenvid en lantmäterimyndighet, skallkommunen anmäla detta till Lantmäteriverket.Kommunens tillstånd upphör att gälla vid detårsskifte som infaller närmast efter det att ettår förflutit sedan anmälan kom in tillLantmäteriverket.Om medger det får verksamhetenupphöra tidigare än vad som framgår av förstastycket.8 § Om verksamheten vid lantmäterimyndigheteninte uppfyller de förutsättningar som anges i 2 §eller om myndigheten i något väsentligt hänseendebrister i sin myndighetsfunktion, får kommunenstillstånd återkallas av regeringen efter anmälanfrån Lantmäteriverket.1. Denna lag träder i kraft , dålagen (1971:133) om kommunalfastighetsbildningsmyndighet ochfastighetsregistermyndighet upphör att gälla.2. Beslut om inrättande av kommunalfastighetsbildningsmyndighet ochfastighetsregistermyndighet som meddelats enligtlagen (1971:133) om kommunalfastighetsbildningsmyndighet ochfastighetsregistermyndighet skall gälla tillutgången av , om inte annat förordnas. Försådana myndigheter skall äldre bestämmelsertillämpas.3. En kommun som inte har enegen fastighetsbildningsmyndighet får inrätta enkommunal lantmäterimyndighet tidigast den 1januari 1999, om inte medgerannat.2. Förslag till lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988)Härigenom föreskrivs i fråga omfastighetsbildningslagen (1970:988)[1]dels att i 2 kap. 2 §, 3 kap. 2 och 11 §§, 4 kap.1, 7, 9, 10 a, 11, 13, 14, 17, 20, 21, 24-25 a,29-32, 34-37, 39 och 41 §§, 5 kap. 12 a, 12 c,15-17, 21, 22, 27, 30-31, 33, 33 a, 34 a och36 §§, 7 kap. 11 och 12 §§, 8 kap. 1 §, 9 kap.1-7 §§, 10 kap. 2 och 9 §§, 12 kap. 8, 9 och13 §§, 13 kap. 4 och 5 §§, 14 kap. 2-4, 6 och8 §§, 15 kap. 2-6 §§ samt 16 kap. 1, 9, 11 och 12samt i rubrikerna närmast före 4 kap. 1 § och 5kap. 36 § ordet "fastighetsbildningsmyndighet" iolika böjningsformer skall bytas ut mot"lantmäterimyndighet" i motsvarande form,dels att i 15 kap. 10 § och 16 kap. 11 § ordet"fastighetsregistermyndigheten" skall bytas ut mot"lantmäterimyndigheten",dels att 4 kap. 8 §, 15 kap. 11 §, 16 kap. 15 §samt 19 kap. 3, 5 och 6 §§ skall ha följandelydelse,dels att det i lagen skall föras in tre nyaparagrafer, 4 kap. 7 a och 34 a §§ samt 16 kap.12 a §, av följande lydelse.-------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse--------------------------------------------------------------------------------------------------4kap.7 a§---------------------------------------------------Om en kommun är sakägarevid en förrättning somhandläggs av en kommunallantmäterimyndighet fårkommunen eller en annansakägare begära attförrättningen i ställetskall handläggas avlantmäterimyndigheten ilänet.---------------------------------------------------En sådan begäran skallgöras hosförrättningslantmätareninnan förrättningenavslutats. Förrättningenskall då avbrytas ochärendet överlämnas tilllantmäterimyndigheten ilänet.---------------------------------------------------Bestämmelserna i dennaparagraf omfattar inteförrättningar somgrundas på avtal om köp,byte eller gåva enligt 4kap.