bet · GI01KU29 · 1995-02-21 00:00:00 — Detta bör enligtmotionären anses utgöra en församlingsangelägenhet, och en församlingeller kyrklig samfällighet bör -- utan regeringens tillstånd -- kunnafå ge bistånd i form av utrustning, rådgivning, utbildning eller påannat sätt till ett land som får svenskt statligt bistånd.Som framgått ovan har kyrkliga kommuner numera en rätt att lämnainternationell katastrofhjälp och annat bistånd i enlighet med lagen(1994:693) om rätt för kommuner, landsting och kyrkliga kommuner attlämna sådant bistånd. Den nuvarande lagstiftningen, som innebar enutvidgning av rätten att lämna internationellt bistånd, trädde i kraftden . Mot bakgrund härav och med hänsyn till den korta tidsom förflutit sedan lagen trädde i kraft anser utskottet att detsaknas skäl för att vidta någon åtgärd med anledning avmotionen. Utskottet avstyrker motion K15 yrkande 2 b).Enligt motion K610 bör kyrkliga kommuner få bygga och drivaålderdomshem. Som framgått ovan är detta en fråga om innebörden avförsamlingsangelägenheten diakoni. Utskottet anser att motionensyrkande inte bör föranleda någon ändring av kyrkolagen i dettaavseende. Utskottet avstyrker motion K610.4. Kyrkofullmäktiges arbetsformer4.1 Nuvarande bestämmelserI kyrkolagen regleras kyrkofullmäktiges arbetsformer i 13 kap. Därfinns föreskrifter bl.a. om antalet ledamöter och ersättare och derastjänstgöring, om ordförandeskapet, om sammanträden och om utomståendesrätt att delta i dem, om hur ärendena bereds och avgörs, ominterpellationer och frågor samt om protokollet och arbetsordningen.4.2 PropositionenI propositionen föreslås att reglerna om kyrkofullmäktigesarbetsformer bör anpassas i huvudsak till vad som gäller förfullmäktige i borgerliga kommuner. Huvudsyftet anges vara att förenklaregleringen och ge ett ökat utrymme för fullmäktige att självabestämma om arbetsformerna. Med hänsyn till det kyrkokommunalaområdets speciella karaktär har regeringen i vissa fall avstått frånatt föreslå en anpassning till de nya bestämmelserna i kommunallagen.Det gäller bl.a. kommunallagens föreskrifter om vem som får väckaärenden i fullmäktige och om överlåtelse av rätt att besvarainterpellationer i vissa fall. Av lagtekniska skäl föreslås attnuvarande 13 kap. upphävs och ersätts av ett nytt kapitel.Med anledning av ett remissvar behandlas i propositionen särskiltfrågan om en ändring av bestämmelserna för inkallande av ersättare istiftsfullmäktige. Ledamöterna och ersättarna i stiftsfullmäktigeväljs av elektorer, och valet skall ske inför öppna dörrar vid ettvalsammanträde inom varje valkrets. Om ersättare inte väljsproportionellt skall det vid valet också bestämmas i vilken ordningsom de skall tjänstgöra. Arbetsordningen skall innehålla föreskrifterom inkallande av ersättare. Om ersättaren för en ledamot är förhindradatt inställa sig till eller vidare delta i ett sammanträde inträder iledamotens ställe den ersättare som enligt företrädesordningen står itur att tjänstgöra för den ledamot som har fått den första platsen förpartiet i valkretsen. Om en sådan ersättare inte kan tjänstgörainträder den ersättare som står i tur att tjänstgöra för den ledamotsom har fått den andra platsen för partiet och så vidare efter sammagrund. Om ett partis samtliga ersättare är förhindrade inträder enersättare som har utsetts för partiet i en annan valkrets. Företrädehar den ersättare som har utsetts i den valkrets där partiets röstetalär högst.Enligt propositionen har regeringen förståelse för attbestämmelserna om inträdesordningen kan uppfattas som svåra att följapå det kyrkokommunala området. En ändring av reglerna kräver dockenligt regeringen en närmare utredning, som lämpligen bör göras iannat sammanhang. Därför föreslår regeringen inte nu någon ändring isak av föreskrifterna om ersättares tjänstgöring.4.3 MotionenI motion K15 av () yrkas i yrkande skall begära att regeringen tillsätter en utredningför att se över reglerna för inkallande av ersättare/suppleant vidstiftsfullmäktiges sammanträden. Enligt motionären tarprocedurfrågorna orimlig tid och systemet måste förenklas. Motionärenanser att en utredning bör se över reglerna.4.4 Kyrkomötet1994 års kyrkomöte behandlade bl.a. en motion med yrkande omutredning i syfte att se över kyrkolagens regler om inkallelseordningför ersättare i stiftsfullmäktige. Kyrkomötet (1KL 1994:2)konstaterade att frågan inte tagits upp i Kyrkoberedningens arbetemen att regeringen i sin skrivelse till kyrkomötet konstaterat attreglerna är svåra att följa. Kyrkomötet avslog motionen med hänvisningtill den av regeringen aviserade utredningen som enligt regeringenborde göras i annat sammanhang.4.5 Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag i denna del.Av propositionen framgår att regeringen är uppmärksammad på fråganom behovet av en ändring av bestämmelserna om inkallelseordning förersättare i stiftsfullmäktige. Med hänsyn härtill och mot bakgrund avvad regeringen anfört om att frågan kräver en närmare utredning i ettannat sammanhang, anser utskottet att det inte är erforderligt mednågon åtgärd från sida. Utskottet avstyrker motion K15yrkande 3.5. Kyrkokommunalt partistöd5.1 Nuvarande bestämmelserKyrkokommunerna saknar befogenhet att utge annat ekonomiskt stödtill de politiska partierna än bidrag till valsedelskostnader enligt12 § lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval, m.m. Borgerliga kommunerfår däremot enligt föreskrifter i kommunallagen ge ekonomiskt bidragoch annat stöd (partistöd) till de politiska partier som ärrepresenterade i fullmäktige.5.2 PropositionenRegeringen gör den bedömningen att någon möjlighet att ge partistödinte nu bör införas på det kyrkokommunala området. I propositionenhänvisas till att regeringen tillkallat en kommitté som bl.a. skallöverväga formerna för det kommunala partistödet (dir. 1994:86).Kommitténs arbete skall vara avslutat . Innanresultatet av det arbetet föreligger bör man enligt regeringens meninginte lägga något förslag om ett partistöd på det kyrkokommunalaområdet.5.3 MotionernaI motion 1994/95:K12 av () yrkas ett tillkännagivandetill regeringen om vad som i motionen anförts om rätt att införakyrkokommunalt partistöd. Enligt motionären borde regeringen ha följtkyrkomötets uppfattning att det bör införas någon form av partistödeller mandatbidrag. Den rätt som enligt motionären bör erkännas dekyrkliga kommunerna är samma rätt som de borgerliga kommunerna redanhar att ge ekonomiskt bidrag och annat stöd (partistöd) till depolitiska partier som är representerade i fullmäktige.I motion 1994/95:K15 av () yrkas i yrkande 2 c)att en ny paragraf införs efter 11 kap. 4 § kyrkolagen med följandelydelse.Kyrklig kommun får ge ekonomiskt bidrag och annat stöd (gruppstöd)till de grupper som i fullmäktige representerar olika vallistor ikyrkofullmäktigevalet. Sådant stöd får också ges till grupp som harupphört att vara representerad i fullmäktige, dock endast under ett årefter att representationen upphörde. Fullmäktige skall besluta omgruppstödets omfattning och formerna för detta. Stödet får inteutformas så, att det otillbörligt gynnar eller missgynnar en grupp.Enligt motionären är den viktigaste orsaken till att införa ettkyrkokommunalt stöd till de grupper som i val får säte ikyrkofullmäktige behovet av information om kyrkofullmäktigevalen.5.4 Kyrkomötet1994 års kyrkomöte har vidhållit sin tidigare till regeringenframförda uppfattning att det bör införas någon form av partistödeller mandatbidrag.5.5 Pågående utredningEn kommitté har tillkallats för att utreda vissa frågor ompartiernas och de förtroendevaldas villkor i kommuner och landsting.Utredningen skall bl.a. överväga utformningen av reglerna om stöd tillde politiska partierna. I denna fråga sägs i direktiven (dir. 1994:86)att kommittén skall följa upp hur de nya partistödsreglerna i 1992 årskommunallag har tillämpats och analysera om tillämpningen står iöverensstämmelse med intentionerna bakom de nya reglerna. Kommitténbör särskilt överväga om kravet på ett grundstöd för samtligafullmäktigepartier bör få ett tydligare uttryck i kommunallagen.Vidare skall kommittén pröva om det finns behov av att förtydliga ivilken utsträckning kommunala medel får användas för politiska ändamålvid sidan av det kommunala partistödet. Kommittén bör enligtdirektiven med utgångspunkt i en djupare analys av det kommunalapartistödet pröva i vad mån konstruktionen av partistödet börförändras i syfte att stärka dialogen mellan de förtroendevalda,partimedlemmar och medborgare i allmänhet.Kommitténs arbete skall vara avslutat senast den 1 januari 1996.5.6 Utskottets bedömningDen översyn som pågår av partistödsreglerna i 1992års kommunallag bör enligt utskottets mening kunna utgöra ettvärdefullt underlag för bedömning av frågan om motsvarande stöd skallinföras för de kyrkliga kommunerna. I avvaktan på resultatet av dennaöversyn bör därför enligt utskottets mening inte taställning till motionernas krav på att ett sådant partistöd skallinföras på det kyrkokommunala området. Utskottet avstyrker motionernaK12 och K15 yrkande 2 c).6. Bestämmelser om överklagande6.1 PropositionenI nuvarande 22 kap. kyrkolagen finns bestämmelser om kommunalbesvär.I propositionen föreslås att den första domstolsprövningen i målenligt kyrkolagen skall göras i länsrätt i stället för i kammarrätt.Prövningstillstånd föreslås gälla för sådana mål i ledetlänsrätt--kammarrätt. Enligt regeringen har de skäl som redovisats fören ändrad instansordning när det gäller kommunalbesvärsmål iborgerliga kommuner (prop. 1994/95:27, bet. 1994/95:JuU6) sammagiltighet i fråga om kyrkokommunala mål. Med det nära samband somfinns mellan kyrkolagens och kommunallagens regler i övrigt får detenligt regeringen anses lämpligt att överklaganden enligt de bådalagarna hanteras på ett enhetligt sätt även i fortsättningen. Enligtregeringens mening bör därför en motsvarande ändring göras för dekyrkokommunala målens vidkommande genom ändringar i kyrkolagen. Vidarebör enligt regeringen föreskrifterna om överklagande av val avprästledamot i i 44 kap. 11 § kyrkolagen och elektors- ochbiskopsval i 45 kap. 29 § kyrkolagen ändras på motsvarande sätt.Vidare föreslås i propositionen att kyrkolagens regler omkommunalbesvär skall bli anpassade till kommunallagens regler omlaglighetsprövning.Av lagtekniska skäl föreslås att hela nuvarande 22 kap. kyrkolagenupphävs och ersätts av ett nytt kapitel. Rubriken föreslås bli ändradtill Laglighetsprövning. Enligt propositionens specialmotivering har i1, 5--7, 11, 13 och 14 §§ de ändringar gjorts som följer av en ändradinstansordning. I 1 § anges vidare vem som får överklaga ettkyrkokommunalt beslut. Det gäller, enligt specialmotiveringen,medlemmar i både en territoriell och en icke-territoriell församling.Med medlem i en territoriell församling avses den som är folkbokförddär. Vem som är medlem i en icke-territoriell församling framgår avlagen (1992:288) om medlemskap i icke-territoriella församlingar.6.2 MotionernaI motion 1994/95:K13 av () yrkas bl.a. att begreppetmedlem i 22 kap. 1 § förslaget till lag om ändring i kyrkolagen skallbytas ut mot ordet "folkbokförd" i lämplig form eller ändras på annatlämpligt sätt.Carl-Johan () yrkar i motion 1994/95:K15 yrkande 2 f) attuttrycket "medlem" i den av regeringen föreslagna lydelsen av 22 kap.1 § kyrkolagen skall ersättas med uttrycket "kyrkobokförd".Motionärerna har i denna fråga anfört detsamma som redovisats ovanunder avsnitt 3.3.1.6.3 BakgrundEnligt 10 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) har varje medlem av enkommun eller ett landsting rätt att få lagligheten av kommunens ellerlandstingets beslut prövad genom att överklaga dem hos kammarrätten.Riksdagen har (prop. 1994/95:27, bet. 1994/95:JuU6)beslutat att länsrätt skall vara första domstolsinstans för ett stortantal måltyper som överklagas från förvaltningsmyndighet tillkammarrätt. Prövningstillstånd i kammarrätt skall också införas förflera nya målgrupper. De nya bestämmelserna, som bl.a. skall gälla förkommunalbesvärsmål, träder i kraft den 1 april 1995.6.4 Utskottets bedömningUtskottet har ovan under avsnitt 3.5 tillstyrkt propositionensförslag till lydelse av 11 kap. 1--3 §§ kyrkolagen och således ävenanvändningen av begreppet medlem i dessa paragrafer. I motivtextentill 22 kap. 1 § kyrkolagen anges att besvärsrätten gäller medlemmar ibåde en territoriell och en icke-territoriell församling. Med medlem ien territoriell församling avses den som är folkbokförd där. Vem somär medlem i en icke-territoriell församling framgår av lagen(1992:288) om medlemskap i sådana församlingar. Mot bakgrund häravanser utskottet att det saknas anledning till annat ställningstagandei frågan om den av regeringen föreslagna lydelsen av 22 kap. 1 §kyrkolagen än den som utskottet gjort beträffande föreslagen lydelseav 11 kap. 1--3 §§. Utskottet tillstyrker således propositionensförslag i denna del och avstyrker motionerna K13 och K15 yrkande 2 f).Utskottet tillstyrker även propositionens förslag i övrigt i dennadel.7. Tidpunkt för kyrkovalet och mandatperioder7.1 PropositionenEnligt 3 § första stycket lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval ärvaldag vid val av kyrkofullmäktige tredje söndagen . Ipropositionen föreslås ingen ändring av denna bestämmelse.Enligt nuvarande 13 kap. 5 § kyrkolagen väljs ledamöter ochersättare till kyrkofullmäktige räknat fr.o.m. den 1januari året då valet har ägt rum. I propositionenföreslås av lagtekniska skäl att nuvarande 13 kap. ersätts av ett nyttkapitel, men någon ändring av 5 § föreslås inte.Enligt nuvarande 17 kap. 11 § väljs ledamöter och ersättare ikyrkoråd , räknat fr.o.m. året dåval av kyrkofullmäktige har förrättats i hela landet. I propositionenföreslås av lagtekniska skäl att nuvarande 17 kap. ersätts av ett nyttkapitel, men någon ändring av 11 § föreslås inte.Ledamöter och ersättare till stiftsfullmäktige väljs, enligt 43 kap.19 § kyrkolagen, , räknat fr.o.m. året efterdet år då val av kyrkofullmäktige har ägt rum i hela landet. tillkyrkomötet förrättas, enligt 29 kap. 4 § kyrkolagen, ,och varje val gäller för tiden från det att det nyvalda kyrkomötet harsamlats till dess det närmast därefter valda kyrkomötet samlas. Dennatid utgör kyrkomötets valperiod. I propositionen föreslås ingenändring av dessa bestämmelser.7.2 MotionenI motion K15 av () yrkas i yrkande 2 j) atttidpunkten för kyrkofullmäktigeval skall ändras till tredje söndagen iseptember och att 3 § första stycket lagen (1972:704) omkyrkofullmäktigeval skall ändras i enlighet härmed.I yrkandena 2 d), 2 e), ) och 2 h) yrkas att mandatperiodenslängd för kyrkofullmäktige, kyrkoråd och nämnder, kyrkomötet ochstiftsfullmäktige skall vara och att ändringar i enlighethärmed skall göras i 13 kap. 5 §, 17 kap. 11 §, 29 kap. 4 § och 43kap. 19 § kyrkolagen.Vidare yrkas i yrkande 2 d) att mandatperiodens längd förkyrkofullmäktige skall räknas fr.o.m. valåret och att13 kap. 5 § kyrkolagen skall ändras i enlighet härmed. I yrkande 2 e)yrkas även beträffande mandattiden för kyrkorådet att ett tilläggskall göras till 17 kap. 11 § enligt följande lydelse.Fullmäktige får dock bestämma att styrelsens mandattid skall räknasfr.o.m. det sammanträde då valet förrättas intill det sammanträde dåval av styrelse förrättas nästa gång. I ett sådant fall skall nyvaldafullmäktige välja styrelsen vid fullmäktiges första sammanträde.Slutligen yrkas i yrkande 2 i) beträffande ikraftträdande av denändrade mandatperioden att i övergångsbestämmelserna till kyrkolagenskall anges att de nya formuleringarna av 13 kap. 5 §, 17 kap. 11 §,29 kap. 4 § och 43 kap. 19 § träder i kraft efter 1997 årskyrkofullmäktigeval.I och med att nu beslutat om att ändra mandatperiodernaför riksdag och kommunfullmäktigeval till finns det, enligtmotionären, en möjlighet att förlägga kyrkofullmäktigevalet tilltredje söndagen . Nästa riksdags- och kommunval sker år1998, men nästa kyrkofullmäktigeval skall äga rum , eftersominget ändringsbeslut i fråga om valperioden för kyrkofullmäktige harfattats. Enligt motionen finns det då inget som hindrar attkyrkofullmäktigevalen tidigareläggs. Om så sker kan enligt motionärenkommunallagens regler för mandattider också tillämpas för de kyrkligavalen. Inför den valperiod som börjar årskyrkofullmäktigeval bör enligt motionen beslut nu fattas som ändrarmandatperiodens längd till att vara . Effekten blir attkyrkofullmäktigevalen kommer att ligga före de allmänna valen.I motionen anförs vidare att när bestämmelserna om ett tidigareikraftträdande av fullmäktiges mandatperiod infördes i kommunallagenföljdes detta inte av någon konsekvensändring i den då gällandeförsamlingsstyrelselagen. Enligt motionären var ett av skälen att det-- med rätta -- ansågs svårt att hinna starta en ny mandatperiod den 1november efter ett val som genomfördes i mitten av oktober.Valresultaten är enligt motionen inte alltid bekräftade avlänsstyrelsebeslut . Enligt motionären skulle detdock vara av stor betydelse bl.a. för valet av elektorer tillstiftsfullmäktige och för val av olika samverkansorgan om etttidigareläggande också av kyrkofullmäktigevalet kan ske.7.3 beslut om valperiodens längdVid de överläggningar som hölls mellan företrädareför riksdagspartierna om vissa författningsfrågor gjordes enöverenskommelse om att mandatperioden för samt landstings-och kommunfullmäktige skulle förlängas till utan förändringari fråga om den gemensamma valdagen. Vid överläggningarna gjordes ocksåen överenskommelse om att mandatperioden och valdagen förkyrkofullmäktige skulle diskuteras mellan partierna under våren 1994.Proposition 1993/94:115 Valperiodens längd och vissa andragrundlagsfrågor innehöll inte något förslag om förlängning avvalperioderna inom det kyrkliga området. beslöt (bet.1993/94:KU44 och 1994/95:KU1) att ordinarie val till skallförrättas . I övergångsbestämmelserna till ändringen i 3kap. 3 § regeringsformen anges att skall räknas från detordinarie val som förrättas . Genom ändringar i kommunallagen(bet. 1993/94:KU44) har mandatperioden för ledamöter och ersättare ikommunfullmäktige och styrelse också ändrats till , och dettaskall gälla fr.o.m. valet år 1994.I samband med behandling av propositionen (bet. 1993/94:KU44) avslogs bl.a. motioner med yrkanden om motsvarandeändringar av kyrkolagens bestämmelser om valperiod och om attkyrkofullmäktigevalet borde hållas ett annat år än riksdags- ochkommunalval. hänvisade då till beredningen avKyrkoberedningens slutbetänkande.7.4 Kyrkomötet1994 års kyrkomöte behandlade bl.a. en motion med yrkande omfyraåriga mandatperioder och ändrad valdag. Första kyrkolagsutskottet(1KL 1994:2) hade all förståelse för motionens syfte. Emellertid fannsdet enligt utskottet beaktansvärda skäl som talade emot att vid 1994års kyrkomöte ta upp de väckta frågorna. Det främsta skälet angavsvara att beredningen av Kyrkoberedningens slutbetänkande pågick.Kyrkomötet hänvisade till att avslagit liknande motioner medhänvisning till beredningen av Kyrkoberedningens förslag. Vidare angavutskottet att inte heller de partipolitiska förutsättningarna blivitklarlagda vid de överläggningar som hade förts. Det var utskottetsuppfattning att det borde anstå med ytterligare överväganden i dessafrågor till dess att förutsättningarna låter sig överblickas bättre.Eventuella lagstiftningsåtgärder skulle likväl enligt utskottet kunnalåta sig genomföras . Kyrkomötet följde utskottetsförslag att avslå motionen i fråga.7.5 Utskottets bedömningI avvaktan på den fortsatta behandlingen av Kyrkoberedningensförslag om de framtida relationerna mellan staten och Svenska kyrkananser utskottet att det saknas skäl för att vidta någonändring i fråga om mandatperiodens längd för kyrkofullmäktige m.fl.och inte heller i frågan om tidpunkten för kyrkofullmäktigevalet.Utskottet avstyrker därför motion K15 yrkandena 2 j), 2 d), 2 e), ), 2 h) och 2 i).8 Övriga förslag i propositionen8.1 PropositionenI propositionen föreslås att kyrkofullmäktige, kyrkostämman,församlingsdelegerade eller stiftsfullmäktige under löpandemandatperiod får möjlighet att återkalla uppdraget för enförtroendevald som utsetts av dem och som vägrats ansvarsfrihet ellerdömts för ett allvarligt brott. Vidare föreslås att kyrkokommunernasmöjligheter att delegera ärenden utökas i huvudsak på motsvarande sättsom skett för de borgerliga kommunerna. Det gäller både frånkyrkofullmäktige till nämnder och inom nämnderna.I propositionen föreslås att förvaltningslagens regler om intresse-,ställföreträdar-, ombuds- och delikatessjäv samt om hanteringen avjävsfrågorna förs in i kyrkolagen. Vidare föreslås att kommunallagensnya bestämmelser om ekonomisk förvaltning och revision förs in ikyrkolagen.Biskop, domprost och kyrkoherde föreslås få närvaro- ochyttranderätt i vissa utskott och nämnder. Kyrkoherden får därvid rättatt få sin mening antecknad i protokollet. Samtliga val som förrättasav kyrkokommunala organ skall enligt propositionens förslag kunna varaproportionella.Slutligen föreslås i propositionen vissa justeringar i kyrkolagenoch även en justering i 2 kap. 10 § kommunallagen (1991:900).De i propositionen föreslagna ändringarna i kyrkolagen ochkommunallagen föreslås träda i kraft den 1 april 1995.8.2 Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag.9. Rörlig församlingstillhörighet9.1 MotionenI motion K15 av () yrkas i yrkande hos regeringen begär att den i samråd med låter utreda hur man kan lösa de av kyrkomötetrelaterade problemen med att ge en församlingsmedlem i Svenska kyrkanfull tillhörighet till en församling, där han inte bor.Enligt motionären sägs samhörigheten med verksamheti den församling som man betraktar som "sin" i många fall vara störreän med den församling där man är folkbokförd. Den i motionenföreslagna utredningens arbete skall vara färdigt så att beslut kantas med tillämpning när Kyrkoberedningens förslag verkställs. skall ske i samverkan mellan staten och Svenska kyrkanberor på de krav, bl.a. på fortsatt ekonomisk utjämning, som statenenligt Kyrkoberedningens förslag ställer på kyrkan också i ett friareläge.9.2 Kyrkomötet1994 års kyrkomöte avslog bl.a. en motion om s.k. rörligförsamlingstillhörighet, innebärande en rätt för en församlingsbo attsjälv bestämma vilken församling hon eller han vill tillhöra. Enligtkyrkomötet (1KL 1994:2) skulle en sådan ordning, med nuvarandekyrkokommunala regelsystem, vara förknippad med en mängd svårlöstajuridiska och administrativa problem. Första kyrkolagsutskottethänvisade till att motioner med likartat syfte avslagits vid tidigaretillfällen. Utskottet konstaterade att Kyrkoberedningen i sittslutbetänkande i den föreslagna lagen om klargjort atten församling består av dem som tillhör och som ärbosatta inom ett visst geografiskt område. Sålunda harKyrkoberedningen inte velat frångå territorialprincipen när det gällerdet nya församlingsbegreppet.Första kyrkolagsutskottet ansåg sig inte ha funnit någon övertygandeargumentering till stöd för att ändra sitt tidigare ställningstagandei frågan om rörlig församlingstillhörighet. Även om man, somLäronämnden anförde i ett yttrande, från lärosynpunkt knappast kanhävda att vår kyrkotradition kräver total tillämpning av enterritorialprincip kvarstod enligt utskottet de övriga problem som kanfölja av en rätt att själv fritt välja församling. Förutom depastorala aspekter som berördes i yttrande skulle enligtutskottet en ordning med rörlig församlingstillhörighet kunna medförajuridiska och praktiska svårigheter som inte kan överblickas.9.3 Utskottets bedömningI avvaktan på den fortsatta behandlingen av Kyrkoberedningensförslag om de framtida relationerna mellan staten och Svenska kyrkananser utskottet att det saknas anledning att utreda frågan om rörligförsamlingstillhörighet. Utskottet avstyrker motion K15 yrkande 4.10. Övrigt10.1 MotionenI motion 1994/95:K15 yrkande 1 av () harmotionären yrkat att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen föreslagits.10.2 Utskottets bedömningUtskottet har ovan behandlat motionens förslag och övriga yrkandenoch avstyrker därför motionens yrkande 1.11.