bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Regeringen harvidare föreslagit att anvisar reservationsanslag till Bidrag tillnationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. och till Utveckling avideell verksamhet med belopp som är resp. 1 miljon kronorlägre än vad som beslutats av riksdagen.Motionärerna bakom motionerna Fi35 (kds) yrkandena 23, 24, 26 och 27 samtFi49 (kds) yrkandena 1, 2, 4 och 5 anser att förslagen ikompletteringspropositionen om minskningar av anslagen bör avslås.I sitt yttrande (KrU6y) anser kulturutskottet, med hänsyn till detrådande statsfinansiella läget, att det är nödvändigt att göra ytterligarebesparingar i statsbudgeten. överväganden har lett tillslutsatsen att vad som anförs i motionerna inte ger anledning att avvika frånregeringens förslag. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag ipropositionen beträffande de fyra här berörda anslagen och avstyrker motionernaFi35 yrkandena 23, 24, 26 och 27 och Fi49 yrkandena 1, 2, 4 och 5. Avvikandemening avges från Kristdemokratiska samhällspartiet.Finansutskottet har för egen del ingen annan mening än vadkulturutskottet anfört. tillstyrker således regeringens förslagatt till Stöd till trossamfund anvisa ett anslag på 91,2 miljoner kronor.Motionerna Fi35 (kds) yrkande 24 och Fi49 (kds) yrkande 2 avstyrks därmed avutskottet.Vidare tillstyrker finansutskottet att anslaget för Bidrag till nationelloch internationell ungdomsverksamhet m.m. minskas med 3,2 miljoner kronor.Motionerna Fi35 (kds) yrkande 23 och Fi49 (kds) yrkande 1 avstyrks således avutskottet.Finansutskottet tillstyrker också att reservationsanslaget Utveckling avideell verksamhet minskas med . Motionerna Fi35 (kds) yrkande26 och Fi49 (kds) yrkande 4 avstyrks således.Anslaget Stöd till idrotten bör i enlighet med regeringens förslagminskas med . Motionerna Fi35 (kds) yrkande 27 och Fi49(kds) yrkande 5 avstyrks därmed.Stöd till kooperativ utvecklingI kompletteringspropositionen (bil. 13, s. 3) framhålls att regeringen ibudgetpropositionen för /95 föreslagit att anslaget Stöd tillkooperativ utveckling undantas besparingar under /96. I april1995 beslutade att för /96 anvisa ett anslag på9,till Stöd till kooperativ utveckling (bet. 1994/95:NU18).Mot bakgrund av det statsfinansiella läget bedömer dock regeringen detnödvändigt att nu föreslå en minskning av anslaget med till8,för nästa budgetår.Statsbidrag till kooperativ utveckling kan ges för dels kostnadsfriinformation och rådgivning till allmänheten om kooperativt företagande, delskooperativa projekt. Merparten av stödet går till de nu 20 lokala kooperativautvecklingscentrumen (LKU) som finns geografiskt spridda i landet. LKUtillhandahåller information om de kooperativa företagsformerna samt ger stödoch råd till dem som vill starta kooperativa småföretag. Som villkor förstatligt bidrag gäller att verksamheten vid ett LKU skall finansieras på annatsätt med minst lika mycket. Detta sker genom medlemsavgifter ochkonsultuppdrag. () gjorde en utvärdering avstödet till LKU. Ur RRV:s rapport (Fi 1993:23) framgår bl.a. att bidraget varitmycket kostnadseffektivt, men också att samarbetet mellan LKU och andra organsom arbetar med småföretagsrådgivning, t.ex. regionala utvecklingsfonder (nuutvecklingsbolag) och nyföretagscentrum, borde förbättras.I motion Fi33 (v) yrkande 51 föreslås att skall anvisa 2miljoner kronor mer än vad regeringen nu har föreslagit eller 10,75 miljonerkronor. Effekterna av kooperativt småföretagande är mycket goda, anförmotionärerna. De hänvisar till att åtskilliga nya småföretag och nyaarbetstillfällen har tillkommit genom denna verksamhet.Motion Fi34 (mp) yrkande 38 tar sikte på en höjning av det aktuellaanslaget till . Kooperativt företagande är en viktigföretagsform som bör gynnas och stimuleras, anser motionärerna och hänvisartill att har föreslagit en höjning av anslaget.I motionerna Fi35 (kds) yrkande 25 och Fi49 (kds) yrkande 3 föreslåsatt det av beslutade anslaget på inteskall ändras. Motionärerna anser att regeringens föreslagna besparingar inomCivildepartementets område mera kan ses som ett uttryck för att alladepartement skall spara än som ett genomtänkt besparingsalternativ. Den häraktuella verksamheten kommer, enligt motionärerna, att leva vidare trots detminskade stödet, men de är övertygade om att besparingen ärkontraproduktiv. Det handlar om en verksamhet som engagerar många människor ochsom snarare behöver utvecklas än avvecklas eftersom den utgör en förebygganderesurs i samhället, sägs det i de båda motionerna.Näringsutskottet framhåller i sitt yttrande (NU7y) att den av regeringenföreslagna besparingen beträffande stödet till kooperativ utveckling inte börgenomföras. Som tidigare redovisats har RRV:s utvärdering visat att detaktuella bidraget är mycket kostnadseffektivt. I det rådandesysselsättningsläget är det tillskott av arbetstillfällen som kan komma tillstånd hos nya kooperativa företag mycket värdefullt. förordarsålunda att det aktuella anslaget på bibehålls för nästabudgetår. Därmed blir motionerna Fi35 (kds) och Fi49 (kds) tillgodosedda iberörda delar. De övriga motionerna, Fi33 (v) och Fi34 (mp), i vilka högreanslag förordas, avstyrks i motsvarande delar.I en avvikande mening avstyrker företrädare för Moderata samlingspartiet inäringsutskottet med hänvisning till sitt tidigare ställningstagande motionernaFi33 (v), Fi34 (mp), Fi35 (kds) och Fi49 (kds). Företrädare för ochKristdemokraterna tillstyrker i en avvikande mening motionerna Fi35 (kds) ochFi49 (kds). Ledamoten för tillstyrker motion Fi33 (v) i enavvikande mening. Ledamoten för ger i en avvikande mening motionFi34 (mp) sitt stöd.Finansutskottet anser i likhet med vad näringsutskottet anfört i sittyttrande att den i propositionen föreslagna besparingen på 1 miljon kronorinte bör genomföras. Som utskottet tidigare redovisat föreslås en motsvarandebesparing på ytterligare på anslaget underNäringsdepartementets huvudtitel A 3 Främjande av kvinnors företagande för attkunna bibehålla anslagsnivån på anslaget E 2 Stöd till kooperativ utvecklingunder huvudtitel. Motionerna Fi35 (kds) yrkande 25 ochFi49 (kds) yrkande 3 tillstyrks således. Motionerna Fi33 (v) yrkande 51 ochFi34 (mp) yrkande 38 avstyrks med det anförda.Förslag inom områdeMiljöpolitiska frågorBidrag till kalkningsverksamhetRegeringen anför i kompletteringspropositionen (bil. 14, s. 1--2) attriksdagen har beslutat att anvisa underreservationsanslaget Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendragför /96. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget föreslårregeringen i propositionen att anslaget minskas med 30 miljoner kronor.I motion Fi33 (v) yrkas att under avsnittet Miljödepartementetanvisar ett belopp som är högre än regeringens förslag(yrkande 53 i denna del). I motionen anförs att anslaget tillkalkningsverksamheten redan minskats med för kommandebudgetår. Det rimmar enligt motionärerna illa med regeringens ambitioner attprioritera försurningsfrågorna att skära ned anslaget ytterligare.I motion Fi34 (mp) yrkas att anvisar tillanslaget, vilket innebär att det tidigare anvisade anslaget ökas med 30miljoner kronor (yrkande 42). I motionen anförs att det är djupt beklagligt attsjöar och vattendrag behöver kalkas, men så länge försurningen är ett av destörsta miljöproblemen är det nödvändigt.Även i motion Fi35 (kds) yrkas att regeringens förslag om minskning avanslaget avslås (yrkande 28). Den tydligt sänkta ambitionsnivån bidrar enligtmotionärerna knappast till att ge den starka position som är nödvändigför våra möjligheter att offensivt medverka till nödvändiga skärpningar avdirektiv etc.I sitt yttrande (JoU5y) konstaterar jordbruksutskottet att kalkningen ären omfattande och kostsam verksamhet. har inhämtat attregeringen bereder ett direktiv angående en utredning avkalkningsverksamheten. Utredningen skall bestämma en rimlig nivå påkalkningsverksamheten samt pröva på vilka sätt den kan effektiviseras.Enligt jordbruksutskottets mening skapar kalkningen varken större ellermindre trovärdighet för vårt agerande i internationella sammanhang. Det somskapar trovärdighet är att vi kan visa på egna långtgående åtgärder för attbegränsa utsläppen av försurande ämnen. tillstyrker för sindel den av regeringen föreslagna besparingen, men vill framhålla atteftersom kalkningen till den helt dominerande delen utförs ochkommande budgetår omfattar , med två höstsäsonger, ställsbetydande krav på prioriteringar av kalkningsinsatserna. Jordbruksutskottetförutsätter att de områden som har stort behov av återkommande kalkningarprioriteras.I denna fråga har och anmält var sin avvikandemening.Finansutskottet instämmer i jordbruksutskottets yttrande och tillstyrkerregeringens förslag om att , med ändring av sitt tidigare beslut(1994/95:JoU14, rskr. 257), för /96 under fjortonde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag på till Bidrag tillkalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag. Motionerna Fi33 yrkande 53 (idenna del), Fi34 yrkande 42 och Fi35 yrkande 28 avstyrks.MiljöforskningRegeringen anför i kompletteringspropositionen (bil. 14, s. 2) attriksdagen har beslutat anvisa underreservationsanslaget Miljöforskning för /96. Mot bakgrund av detstatsfinansiella läget föreslår regeringen i propositionen att anslaget minskasmed 37,5 miljoner kronor.I motion Fi33 (v) yrkas att under avsnittet Miljödepartementetanvisar ett belopp som är högre än regeringens förslag(yrkande 53 i denna del). Motionärerna motsätter sig förslaget att skäraytterligare i miljöforskningsanslaget utan att man redovisar konsekvenserna.I motion Fi34 (mp) (yrkande 43) hemställs att anslår 237,5miljoner kronor för /96, vilket är utöverregeringens nu framlagda förslag. I motionen anförs att forskning om miljö ärav vikt för att finna smygande miljöproblem och kunna ta fram sådantunderlag att politiska beslut kan fattas.I motion Fi35 (kds) yrkas att avslår förslaget till minskningav anslaget (yrkande 29). Den föreslagna neddragningen av anslagen tillkalkning och miljöforskning är enligt motionärerna ett typexempel påkortsiktigt tänkande och åtgärder som riskerar att relativt snabbt innebäraminskad nationell förmögenhet alternativt ökad miljöskuld.I jordbruksutskottets yttrande (JoU5y) anförs att prioriteringarna inommiljöforskningen har lagts fast forskningspolitiska proposition,vilket bl.a. innebär att forskning som berör biologisk mångfald, klimat ochkretslopp skall prioriteras. delar regeringens bedömning attstrukturen i den svenska miljöforskningen har förändrats i samband med attforskningsstiftelserna har bildats. Medlemskapet i EU kommer att leda tillytterligare förändringar både vad gäller finansiering och inriktning påmiljöforskningen. En ny forskningspolitisk proposition planeras till våren1996. tillstyrker regeringens förslag. Motionerna Fi33yrkande 53 (i denna del), Fi34 yrkande 43 och Fi35 yrkande 29 avstyrks.I denna fråga har och anmält var sin avvikandemening.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än jordbruksutskottet ochtillstyrker förslaget i propositionen om att , med ändring av tidigarebeslut (1994/95:JoU14, rskr. 257) för /96 under fjortondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på tillMiljöforskning. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi33 yrkande 53 (i dennadel), Fi34 yrkande 43 och Fi35 yrkande 29.Indragning av reservationsmedel inom MiljödepartementetI kompletteringspropositionen (bil. 1, s. 19) anförs att en uthålligekonomisk tillväxt är en grundläggande förutsättning för att minskaarbetslösheten, sanera statsfinanserna och stabilisera statsskulden.Tillväxten kan ge negativa effekter på välfärden om den kommer till stånd medmetoder som sliter på natur och människor. Kostnaderna för att repareramiljöskadorna ökar, och miljöskulden hotar att växa. gränser måste finnasför att skydda miljön i vid bemärkelse och för att bryta miljöskuldens ökning.Ekonomiska styrmedel bör enligt regeringen användas i större utsträckning inommiljöpolitiken. Kretsloppssamhället ger såväl miljövinster som möjlighet tillnya företag och nya arbetstillfällen. En parlamentarisk utredning undersökermöjligheterna till en ökad miljörelatering av skattesystemet.För att säkerställa att regeringens program för sanering av de offentligafinanserna upprätthålls på den nivå som lades fast i budgetpropositionen harregeringen mycket noga följt såväl budgetutvecklingen somden beräknade utvecklingen för nästa budgetår och den fortsatta beredningen avbudgetförstärkningsåtgärderna i . Utrymmet för det totala offentligautgiftsåtagandet är starkt begränsat. Regeringen har därför bl.a. sett överbudgetbelastningen på samtliga större reservationsanslag och beslutat att somen besparing föra bort medel från vissa reservationsanslag inom bl.a.Miljödepartementets anslagsområde. Medel föreslås föras bort från följandeanslag: Åtgärder för att rena med , Bidrag tillmiljöarbete, med och Landskapsvård med 246 miljonerkronor.I motion Fi34 (mp) anförs att föreslagna indragningar avreservationsmedel för innevarande budgetår inom område inteskall genomföras (yrkande 40). Motionärerna anser att dessa medel skall fåbehållas även under nästa budgetår.Jordbruksutskottet delar i sitt yttrande (JoU5y) regeringens bedömningatt den budgetbelastning som identifierats i budgetuppföljningen börfinansieras genom engångsvisa budgetförstärkande åtgärder. Utskottet finnerförslaget att som en besparing föra bort medel från vissa reservationsanslagväl avvägt.I denna fråga har anmält en avvikande mening.Finansutskottet delar jordbruksutskottets bedömning och avstyrker motionFi34 (mp) yrkande 40.Energipolitiska frågorKärnsäkerhetsforskningI kompletteringspropositionen (bil. 14 s. 2) hemställs att det ibudgetpropositionen begärda anslaget på för budgetåret1995/96 för kärnsäkerhetsforskning nu mot bakgrund av behovet att minska destatliga utgifterna minskas med till 88,4 miljoner kronor.I motion Fi33 (v) motsätter sig motionärerna förslaget att ytterligarereducera anslaget till kärnsäkerhetsforskning utan att någon redovisning avkonsekvenserna görs (yrkande 53 i denna del).Näringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (NU7y) regeringensbesparingsförslag med hänvisning till det statsfinansiella läget.I denna fråga har och anmält en avvikande mening.Finansutskottet delar näringsutskottets åsikt och föreslår, med ändringav tidigare beslut (1995/96:NU20, rskr. ), att tillramanslaget : Kärnsäkerhetsforskning anvisar ettbelopp som är lägre än vad som tidigare anvisats. MotionFi33 (v) yrkande 53 (i denna del) avstyrks därmed.BudgetpolitikenBudgetutvecklingenStatsfinanserna fortsätter att förbättras. Redan i samband med behandlingenav budgetpropositionen kunde utskottet konstatera att såväl budgetunderskottsom upplåningsbehov under innevarande budgetår väntades bli lägre än vad somangavs i finansplanen. Inför justeringen av utskottets betänkande om denekonomiska politiken (1994/95:FiU10) publicerade nämligenRiksrevisionsverket en ny budgetprognos i vilken upplåningsbehovet /95 beräknades till ett ca lägre belopp. Ikompletteringspropositionen räknar regeringen nu med ett upplåningsbehov på192,, vilket är en förbättring med ytterligare 10 miljarderkronor. har i en prognos bedömt attupplåningsbehovet för innevarande budgetår skall stanna vid 190 miljarderkronor.Även för nästa budgetår förutser regeringen ett väsentligt lägre lånebehov äntidigare. Detta beräknas nu till , vilket är 40miljarder kronor mindre än vad som framkom i motsvarande beräkning ibudgetpropositionen. Upplåningsnivån är i stort sett densamma somunder innevarande år, och med tanke på att det kommande budgetåret omspänner18 månader är förbättringen påtaglig. Ser man endast till under nästa budgetår räknar regeringen med ett lånebehov på 142,7miljarder kronor, vilket jämfört med innevarande budgetår motsvarar enminskning med ca eller av BNP.I det budgetförslag som regeringen lagt fram inför nästa budgetår har fleraredovisningstekniska förändringar vidtagits för att budgeten bättre skallåterspegla den statliga verksamhetens omfattning. Betydande delar av statensverksamhet har finansierats vid sidan av statsbudgeten. Inteminst gäller detta arbetslöshetsersättningen och vissa arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som finansierats över Arbetsmarknadsfonden, men som lyfts in istatsbudgeten. Även Lönegarantifonden kommer nästa budgetår att redovisas överstatsbudgeten.I fortsättningen kommer således Arbetsmarknadsfondens och Lönegarantifondensinkomster att redovisas på statsbudgetens inkomstsida och deras utgifter påstatsbudgetens utgiftssida. Förändringen leder till att det redovisadebudgetsaldot försämras eftersom Arbetsmarknadsfonden går medunderskott. Omläggningen påverkar däremot inte statens upplåningsbehov eftersomunderskottet i såväl statsbudgeten som Arbetsmarknadsfonden finansierats påsamma sätt, nämligen genom upplåning i Riksgäldskontoret.Andra redovisningstekniska förändringar inför nästa budgetår är att sjuk- ochföräldraförsäkringen helt kommer att bruttoredovisas liksom vissa regleringarmellan stat och kommuner. Det innebär att utgifter som tidigare bokförts på ettantal inkomsttitlar kommer fr.o.m. nästa budgetår i sin helhet att redovisas påstatsbudgetens utgiftssida. Omläggningen påverkar inte budgetsaldot men ledertill att budgetens inkomster och utgifter ökar med ett lika stort belopp.Samtidigt som man alltså får en tydligare redovisning av statens inkomsteroch utgifter, leder nyordningen till att jämförelser bakåt i tiden försvåras.Till detta bidrar också den omständigheten att nästa budgetår omspänner 18månader.För att i någon mån undanröja detta problem är i kompletteringspropositionenbudgetförslagets inkomster och utgifter också beräknade för budgetårets . Budgetförslaget kan därvid sammanfattas på det sätt som framgårav efterföljande tabell.Utskottet kommer på sedvanligt sätt att i särskilda betänkanden redovisa nyaberäkningar av statsbudgetens inkomster (FiU29) och utgifter (FiU30) för nästabudgetår. I det sammanhanget kommer utskottet också att beakta de ytterligareändringar som gjorts under riksdagsbehandlingen av regeringens budgetförslag.För definitiva uppgifter om ställningstaganden i dessa frågorhänvisar utskottet till dessa betänkanden liksom till utskottetssammanställning av statsbudgeten (FiU31).Regeringens förslag till budgetpolitiska riktlinjerRegeringen har sedan den tillträdde lagt fram ett omfattandeprogram för att stärka statsfinanserna. I propositionen beräknas de samladebudgetförstärkningarna uppgå till ca . Åtgärderna är ett avde största saneringsprogram som genomförts i något industriland underefterkrigstiden. Programmets omfattning motsvarar av BNP, varav mer än3,får genomslag 1995, 1996 och ca 1procentenhet vardera under åren 1997 och 1998.I kompletteringspropositionen föreslås varaktiga budgetförstärkningar på15,för att åtgärda kvarstående finansieringsbehov, tidigareunderskattningar av kostnader samt olika typer av försvagningar i budgeten,däribland ett bortfall på föranlett av attmervärdesskatten på livsmedel sänks.Till detta kommer olika engångsvisa förstärkningar på sammanlagt 23,4miljarder kronor vilka används för att finansiera engångsvisabudgetbelastningar på sammanlagt . Härav svarararbetsmarknadspolitiska åtgärder för 14,5 miljarder kronor.De förslag som läggs fram i kompletteringspropositionen och propositionenom EU-finansiering (1994/95:203) har fem syften.De skall kompensera för de budgetförsvagningar som skett under riksdagensbehandling av tidigare framlagda besparingsförslag. har bl.a. intebifallit regeringens förslag om arbetslöshetsersättning för ungdomar under 20år liksom vissa förslag på jordbruksområdet. På samtliga punkter där det skettavvikelser återkommer regeringen nu med förslag om kompletterande finansiering.Finansieringen av EU-avgiften fullföljs.Åtgärder redovisas för att komma till rätta med de snabbt ökande kostnadernaför vissa reformer som beslöts under förra mandatperioden, bl.a. bostadsbidragoch assistansersättning.De sänker nivån på de offentliga utgifterna. reducerasmervärdesskatten på livsmedel från 21 till 12 %.De skall visa hur de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i förra höstensekonomisk-politiska proposition finansierats.I den reviderade finansplanen aviserar regeringen att den senast i 1996 årsvårproposition kommer att lägga fram förslag om ett tak för de offentligautgifterna. Utrymmet för det totala offentliga utgiftsåtagandet är enligtregeringen starkt begränsat. Såväl höjda skatter som ökad statlig upplåning kanfå negativa återverkningar på den svenska ekonomin. Det är, enligtpropositionen, därför nödvändigt att införa rutiner och regelsystem somtillförsäkrar regering och riksdag en starkare kontroll över budgeten ochbudgetutvecklingen. Som ett första steg i detta arbete har regeringen undervåren följt upp budgetutvecklingen, och de motåtgärder som föreslås ellersom redan har vidtagits betraktas som ett första steg mot en tillämpning av ettsystem med ett utgiftstak.Regeringen har dessutom för avsikt att strama upp budgetarbetet genom attgöra en översyn av det regelverk som styr budgetprocessen. I anslutning härtillskall ett förslag till ny budgetlag utformas. Dessutom skall man skyndsamt seöver kommunallagens bestämmelser om ekonomisk förvaltning i syfte att skapaännu bättre förutsättningar för kommuner och landsting att åstadkomma en godekonomisk hushållning.Den nuvarande konjunkturuppgången måste enligt regeringen användas för attstärka de offentliga finanserna. Åtgärderna för att sanera statsfinansernamåste kombineras med insatser för ökad tillväxt och sysselsättning.Av finanspolitiken krävs i detta läge en svår och känslig balansgång,framhåller regeringen. Alltför sena och svaga budgetförstärkningar skulle ökariskerna för att går in i nästa konjunkturavmattning utanekonomisk-politisk handlingsfrihet. Alltför snabba och omfattandebudgetförstärkningar skulle å andra sidan leda till en kraftig åtstramning ochkunna bryta konjunkturuppgången.Finanspolitiken inriktas nu på att eliminera underskottet i de offentligafinanserna och på att stabilisera statsskulden som andelav BNP redan 1996.Regeringen föreslår att skall godkänna de sålunda förordaderiktlinjerna för budgetpolitiken (bil. 1, yrkande 2).Oppositionspartiernas förslag till budgetpolitiska riktlinjerModerata samlingspartietI motion Fi31 yrkande 2 framhåller Moderata samlingspartiet attinriktningen och omfattningen av de moderata besparingsförslagen och förslagentill skattesänkningar är så utformade att de stimulerar tillväxt ochföretagande. De står därmed i en motsatsställning till regeringens förslag ikompletteringspropositionen som i vad gäller besparingar präglas avSocialdemokraternas brist på strategi för tillväxt och utveckling. Regeringensförslag till besparingar inom ett område äts upp av planerade, planlösa elleroplanerade utgiftsökningar inom andra områden.Enligt motionärerna syftar deras politik till förnyelse och förändring ochför vidare de strukturella reformer som genomfördes eller inleddes under denborgerliga mandatperioden. Den moderata politiken innebär också en merkraftfull sanering av de offentliga finanserna och minskade statliga utgifter istället för tillväxthämmande skattehöjningar.Motionärerna hänvisar till den budgetmotion Moderata samlingspartiet tidigarelagt fram (1994/95:Fi210) med förslag om nya varaktiga utgiftsminskningaruppgående till 1998. Dessa förslag är enligt motionärernahuvudsakligen inriktade på att åtgärda strukturella fel i ekonomin ochtransfereringssystemen. I samma motion föreslogs också sänkta skatter på drygt44 miljarder kronor. Inriktningen på de föreslagna skattesänkningarna är attskapa goda förutsättningar för tillväxt och nya arbeten samt att avvärjaytterligare ekonomiska påfrestningar för den enskilde. Efter förslag om vissaökade utgifter och minskade besparingar uppgick den sammantagna varaktigabudgetförstärkningen till utöver vad regeringen dåföreslog.Redan i januari var bedömningarna av regeringens förslag samstämmiga,påpekar motionärerna. Budgetförstärkningarna var för svaga och hade felinriktning. har de ekonomiska förutsättningarna försämratsytterligare.