bet · GI01SoU14 · 1995-03-30 00:00:00 — Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.för Motioner från den allmänna motionstiden. 1994/95SoU14SammmanfattningI betänkandet behandlas regeringens skrivelse 1994/95:141Redogörelse för en överenskommelse om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. för . Utgiftsramen för år 1995uppgår till totalt . Parterna har enats omatt bidrag utgår till bl.a. hälso- och sjukvård, rehabiliteringför äldre och funktionshindrade, ersättning för sjukresor,särskild ersättning för rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser, ersättning till ochsärskild ersättning för psykoterapeutisk verksamhet.Samtidigt behandlar utskottet tio motionsyrkanden från denallmänna motionstiden. Ingen motion har väckts med anledning avskrivelsen.Utskottet anser att skrivelsen inte bör föranleda någon åtgärdav . Motionsyrkandena avstyrks.Till betänkandet har fogats fyra reservationer (m, fp) omvårdgarantin och etableringsfriheten för privata vårdgivare.Regeringens skrivelseI skrivelsen -- som regeringen beslutat --lämnas en redogörelse för den överenskommelse som den 30november 1994 träffades mellan företrädare för staten ochsjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen.Ingen motion har väckts med anledning av skrivelsen. Motioner från den allmänna motionstiden. 1994/95:So207 av m.fl. (m) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vårdgaranti till alla,1994/95:So408 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom samma bestämmelser för etablering av egen verksamhet förvårdens professionella yrkesgrupper.1994/95:So412 av m.fl. (kds) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utökning av vårdgarantin,1994/95:So423 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vårdgarantin bör byggas ut till flerdiagnoser,1994/95:So446 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etableringsfrihet för legitimeradesjuksköterskor och barnmorskor.1994/95:So455 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att legitimerade psykoterapeuter skallkunna anslutas till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förtroendepsykologer skall knytas tillförsäkringskassan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en person som enligtförsäkringskassans förtroendeläkare eller förtroendepsykolog harbehov av psykoterapeutisk vård skall ha rätt att få behandlingenfinansierad av ,4. att , om yrkande 3 faller, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att en personsom enligt förtroendeläkare har behov avpsykoterapeutisk vård skall ha rätt att få behandlingenfinansierad av ,1994/95:So489 av m.fl. (v) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvidgning av vårdgarantin, Överenskommelsen för år 1995Det ersättnings- och bidragssystem som gäller för hälso-och sjukvården infördes genom den s.k.Dagmarreformen. lämnades från staten tillsjukvårdshuvudmännen ett antal prestations- ellerinvånarrelaterade ersättningar från sjukförsäkringen samt vissadirekta statsbidrag avseende den psykiatriska vården. Efterolika justeringar och förändringar som genomförts istatsbidragssystemet till landstingen ,har det samlade beloppet successivt reducerats. Det uppgick år1994 till 2 703 miljoner kronor.Den viktigaste uppgiften för regeringen under de närmaste årenär att sanera statsfinanserna. Därvid är regeringens inriktningatt stabilisera landets ekonomi och så långt som möjligtprioritera kvaliteten i landstingens och kommunernasverksamheter framför nivåerna i transfereringssystemen. Dettainnebär bl.a. att de ersättningar och bidrag till allmänsjukvård som lämnas till sjukvårdshuvudmännen i principbibehålls nominellt oförändrade för jämfört medföregående år.Utgiftsramen för uppgår till totalt 2 698 miljonerkronor. Jämfört med föregående år är ramen 5 miljoner kronormindre eftersom medlen till och socialanalys avses bli överförda till har i en protokollsanteckning tillöverenskommelsen bl.a. framhållit att det nyaersättningssystemet för privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster har medfört ökade kostnader försjukvårdshuvudmännen.Parterna har enats om att utgiftsramen 2 698 miljoner kronorskall fördelas enligt följande:Ändamål Totalbeloppmilj. Bidrag till hälso- och sjukvård 6252. Rehabilitering för äldre ochfunktionshindrade 1503. Ersättning för sjukresor 1 3444. Särskild ersättning för rehabiliterings-och behandlingsinsatser 4355. Ersättning till 516. Särskild ersättning för psykoterapeutiskverksamhet 607. Särskild ersättning för informations-försörjning m.m. 218. Särskild ersättning för rikssjukvårdför hivsmittade 6,259. Särskild ersättning för vissa patient-överföringar 0,2510. Särskild ersättning för handledning avkiropraktorer 0,5011. Ersättning för SBU:s verksamhet 5----------------2 698Bidraget till hälso- och sjukvård bör enligt parternaanvändas till att bl.a. påskynda upp- och utbyggnaden av densamhällsmedicinska funktionen och kompetensen hossjukvårdshuvudmännen. Vidare inbegriper överenskommelsen för år1995 att en viss del av det särskilda bidraget skall användassom ersättning för kostnadsökningar som är en följd avinförandet av nya regler för läkares och sjukgymnasters rätttill ersättning från det offentligt finansieradeersättningssystemet.I överenskommelsen framhålls att det är angeläget attnuvarande oklarheter i ansvarsfördelningen när det gällerrehabilitering för äldre och funktionshindrade undanröjs och attfungerande samverkansformer huvudmännen emellan utvecklas.Parterna har mot denna bakgrund enats om att ett belopp om 150miljoner kronor av utgiftsramen för bör avsättas tillinsatser för att stimulera rehabiliteringsverksamhet riktad motäldre. Syftet är att ytterligare skallfrigöras och avsättas för samma ändamål.Regeringen har föreslagit detta budgetproposition.Detta innebär att sammanlagt kan ställastill kommunernas och landstingens förfogande för att gemensamtutveckla rehabiliteringsverksamheten för äldre.Den särskilda ersättningen för rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården som infördes år1991 med har utgetts med 485 miljoner kronoråren 1992 och 1993 och med . Deuppföljningsrapporter från avseendemedlens användning som föreligger visaratt ersättningsformen givit positiva effekter.Regeringen och är överens om attersättningsformen skall finnas kvar även för samt attersättningsbeloppet skall vara . Fördelningav medlen skall ske efter det att avsatts fören fristående utvärdering av medlens användning.De gjorda uppföljningarna av medlens användning visaratt allt större del av dessa lämnas till projekt som enbartriktar sig till personer . Parternasgemensamma uppfattning är att bör en jämnarefördelning av medlen mellan olika åldersgrupper eftersträvas.Ett annat område som enligt överenskommelsen skall ägnassärskild uppmärksamhet vid fördelningen av medel ärkvaliteten på intyg och utlåtanden som behandlande läkareutfärdar i samband med att personer sjukskrivs.Överenskommelsen för innehåller en satsning på att ökatillgången till psykoterapeutisk behandling. Bakgrunden äratt det finns vissa patienter som har svårt att erhållapsykoterapeutisk behandling till rimliga kostnader trots att deär i behov av sådan. För detta ändamål har den särskildaersättningen utökats från till 60miljoner kronor år 1995.En nyhet i årets överenskommelse är att avutgiftsramen avsätts för att bidra till verksamheten vidStatens beredning för utvärdering av medicinsk metodik(SBU). Syftet är bl.a. att sjukvårdshuvudmännens inflytandeöver SBU skall öka och därmed underlätta implementeringen avresultaten.Parterna är vidare överens om att den vårdgaranti sominfördes bör utvidgas, men överlåter till de enskildahuvudmännen att efter regionala förutsättningar och behov bedömavilka ytterligare områden som bör komma i fråga. Parterna avseratt gemensamt utreda hur en vårdgarantisuccessivt kan utvidgas och tillgängligheten till diagnos,behandling, rehabilitering m.m. förbättras.MotionerVårdgarantinFyra motionsyrkanden behandlar vårdgarantin.I motion So423 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om att vårdgarantin bör byggas ut till flerdiagnoser (yrkande 2). Ett liknande yrkande finns i motionSo412 av m.fl. (kds) (yrkande 6). I motionSo489 av m.fl. (v) finns också ett liknandeyrkande (yrkande 20). De sistnämnda motionärerna föreslåratt vårdgarantin utvidgas till att även gälla kroniska sjukdomaroch psykisk sjukdom och att särskilda statsbidrag skulle utgåför detta. I motion So207 av m.fl. (m)begärs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vårdgaranti till alla (yrkande15). Motionärerna anför att långa operations- och vårdköerinte kan accepteras. växer dessa köer igen. Det finns enligtmotionärerna åtskilliga exempel på att vården av äldre människorfår stå tillbaka. Motionärerna anför att sjukvårdensotillräcklighet mycket beror på centralstyrning,stordriftstänkande, byråkrati, prestige, dålig organisation ochbrist på flexibilitet. Motionärerna anser att en väsentligförbättring för patienterna vore en allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring som ger patienterna valfrihet utan att ökaden enskildes kostnader. En sjukvårdsförsäkring skulle bättrefördela vårdens resurser. Resurserna skulle enligt motionärernakunna användas för att ge vård , d.v.s. minska vårdköernaoch de kostnader dessa för med sig såväl för den enskilde somsamhället i stort.Privata vårdgivare m.m.I tre motioner behandlas frågor om ersättning till ytterligareyrkesgrupper.I motion So408 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om samma bestämmelserför etablering av egen verksamhet för vårdens professionellayrkesgrupper. Motionären anser att alla professionellayrkesgrupper inom hälso- och sjukvården som arbetar på egetyrkesansvar i princip bör ha samma villkor om de vill etableraprivat verksamhet. Patienterna skulle därmed få samma ekonomiskaersättning. Motionären anför att ersättningssystemet hämmarprivata initiativ för t.ex. sjuksköterskor, barnmorskor,arbetsterapeuter och psykoterapeuter.I motion So446 av och ()begärs ett tillkännagivande om etableringsfrihet förregistrerade sjuksköterskor och barnmorskor. Motionärerna anseratt dessa grupper som ett första led i strävan efter ökadvalfrihet i vården bör ersättas på motsvarande sätt som läkareoch sjukgymnaster vad gäller ersättningsgregler för arvoden.I motion So455 av m.fl. (mp) hemställsatt ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att legitimerade psykoterapeuter skall kunna anslutas tillförsäkringskassan (yrkande 1). För att ökaförsäkringskassornas kompetens i bedömningen av denpsykoterapeutiska vårdformens relevans bör, enligt motionärerna,också förtroendepsykolog knytas till (yrkande 2). Vidare anser motionärerna att en person somenligt förtroendeläkare, ellerförtroendepsykolog, har behov av psykoterapeutisk vård skall harätt att få behandlingen finansierad av (yrkande 3). Om yrkande 3 faller anser motionärerna att enperson som enligt förtroendeläkare har behovav psykoterapeutisk vård skall få behandlingen finansierad avförsäkringskassan (yrkande 4).BakgrundPsykoterapi m.m.Enligt 18 kap. 12 § lagen (1962:381) om allmän försäkring ilagrummets nuvarande lydelse skall det i en allmänförsäkringskassa finnas en eller flera förtroendeläkare ochförtroendetandläkare. Dessa skall biträda kassan i frågor somkräver medicinsk eller odontologisk sakkunskap samt verka förett gott samarbete mellan kassan och de läkare och tandläkaresom är verksamma inom dess område. I proposition 1994/95:147om rätten till förtidspension och sjukpenning samt folkpensionför gifta föreslås att begreppen förtroendeläkare ochförtroendetandläkare bör bytas ut mot försäkringsläkare ochförsäkringstandläkare vilket enligt regeringen bättre beskriverfunktionen.Regeringen har givit i uppdrag attgöra en nationell översyn och analys av innehåll och kvalitet iden psykiatriska vården. I beskrivningen av uppdraget nämnsbl.a. att utskottet i sitt av godkända betänkande1993/94:SoU28 framhållit att frågan om att säkerställatillgången på behandlingsformer av god kvalitet, t.ex.psykoterapi, borde övervägas inom ramen för översynen. Arbetetbör enligt regeringens beslut vara slutfört senast den 1november 1997.Privata vårdgivareFöre gällde enligt den då gällandelydelsen av 2 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring attersättning utgavs från den allmänna försäkringen för läkarvårdeller annan sjukvårdande behandling med anledning av sjukdom somlämnades av läkare eller sjukgymnast om dessa var uppförda på enav den allmänna upprättad förteckning.Ersättning utgavs enligt grunder som regeringen fastställde förhögst i sänder efter förslag från Riksförsäkringsverket.Regeringen fick också meddela föreskrifter om i vilkenomfattning privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster skullevara uppförda på de allmänna försäkringskassornas förteckningar.I proposition 1993/94:75 om arvoden till privatpraktiserandeläkare och sjukgymnaster m.m. lade den förra regeringen framförslag till lag om privatpraktiserande läkares respektivesjukgymnasters rätt till ersättning från ett av landstingenfinansierat och administrerat offentligt ersättningssystem förhälso- och sjukvård i de fall vårdavtal inte hade träffats medlandstinget. Läkare och sjukgymnaster som fr.o.m. den 1januari påbörjade privat verksamhet fick rätt att erhållaersättning från i enlighet med av regeringenutfärdade taxebestämmelser under förutsättning att vissa krav påbl.a. specialistkompetens och verksamhet var uppfyllda.Utskottet ställde sig i huvudsak bakom regeringens förslag i dendelen (1993/94:SoU14).I proposition 1994/95:109 om vissa privatpraktiserandeläkares och sjukgymnasters etablering m.m. föreslog dennuvarande regeringen att den som vill etablera sig somprivatpraktiserande specialistläkare eller sjukgymnast fårtillgång till offentlig finansiering endast under förutsättningatt ett samverkansavtal träffas med sjukvårdshuvudmannen. Dennahuvudregel gäller fr.o.m. , dock med vissaundantag enligt övergångsbestämmelserna. Utskottet tillstyrktepropositionen med endast ett mindre tillägg vad gälldeövergångsbestämmelserna (1994/95:SoU10).Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1994/95:100bil. 6 s. 108) angivit att den i en kommande proposition medförslag om husläkarlagens upphävande skall ange vissa riktlinjerför utvecklingen av primärvården. Propositionen har aviseratstill den 31 mars 1995.Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering ochorganisation (HSU 2000) skulle enligt sina ursprungligadirektiv (dir. 1992:30) dels analysera och bedöma hälso- ochsjukvårdens resursbehov fram , dels överväga hurhälso- och sjukvården skulle finansieras och organiseras på denövergripande samhällsnivån. Kommitténs överväganden skullegrundas på en analys och värdering av i första hand trefinansierings- och organisationsmodeller, reformeradlandstingsmodell, primärvårdsstyrd vård och obligatorisksjukvårdsförsäkring.Enligt tilläggsdirektiven (beslutade )till Kommittén (S 1992:04) om hälso- och sjukvårdensfinansiering och organisation (dir. 1994:152) sägsbl.a. att kommitténs fortsatta arbete skall ha följandeutgångspunkter och inriktning. "Kommitténs överväganden ochförslag skall utgå från dagens system med landsting och kommunersom finansiärer och tillhandahållare av hälso- och sjukvård-- ---- En annan utgångspunkt skall vara att systemet är förenligtmed sjukvårdshuvudmännens planeringsansvar för vården enligthälso- och sjukvårdslagen och ge möjligheter att styrasjukvårdens kostnadsutveckling." (direktiven s. 5).Utskottets bedömningParterna är enligt den i skrivelsen redovisadeöverenskommelsen överens om att utvidga vårdgarantin menöverlåter till huvudmännen att efter regionala förutsättningaroch behov bedöma vilka ytterligare områden som bör komma ifråga. avser parterna att gemensamt utreda huren vårdgaranti successivt kan utvidgas och tillgängligheten tilldiagnos, behandling, rehabilitering m.m. förbättras. Utskottethar ingen erinran mot överenskommelsen i denna del. MotionernaSo207 (m) yrkande 15, So412 (kds) yrkande 6, So423 (fp) yrkande2 och So489 (v) yrkande 20 avstyrks därför.Frågan om fri etablering med offentlig finansiering förprivatpraktiker och riktlinjer för utvecklingen av primärvårdenkommer regeringen att behandla i en proposition senare i vår.Utskottet avstyrker därför motionerna So408 (fp) och So446 (m).Frågor bl.a. om tillgång på psykoterapi kommer att övervägasinom ramen för översyn av innehåll och kvaliteti den psykiatriska vården. Utskottet vill inte föregriparegeringens kommande förslag på området och avstyrker därförmotion So455 (mp) yrkandena 1--4.Regeringens skrivelse bör enligt utskottet inte föranledanågon åtgärd från sida. beträffande vårdgarantiatt avslår motionerna 1994/95:So207 yrkande 15,1994/95:So412 yrkande 6, 1994/95:So423 yrkande 2 och1994/95:So489 yrkande 20,res. 1 (m)res. 2 (fp, kds)2. beträffande etableringsfrihet för privata vårdgivareatt avslår motionerna 1994/95:So408 och1994/95:So446,res. 3 (m)res. 4 (fp)3. beträffande psykoterapi m.m.att avslår motion 1994/95:So455 yrkandena 1--4,4. beträffande regeringens skrivelseatt lägger regeringens skrivelse till handlingarna.Stockholm den 30 mars 1995På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), MarianneJönsson (s), (), (), ConnyÖhman (s), (), (), BirgittaWichne (m), (), () ochRagnhild Pohanka (mp). Vårdgaranti (mom. 1), , och (alla m) anserdels att det avsnitt i utskottets betänkande som på s. 7börjar med "Parterna är" och på s. 8 slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att operations- och vårdköer somförlänger väntetiden inte kan godtas när patienterna riskerarhälsan eller livet i väntan på vård. Det finns åtskilligaexempel på att vården av äldre människor får stå tillbaka.Enligt utskottets mening beror sjukvårdens otillräcklighet påcentralstyrning, stordriftstänkande, byråkrati, prestige m.m.Det vore en väsentlig förbättring för patienterna med en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring som bättre skulle fördelavårdens resurser och ge patienterna valfrihet utan att öka denenskildes kostnader. Vad utskottet nu anfört bör geregeringen till känna med anledning av motion So207 (m) (yrkande15). Motionerna So412 (kds) yrkande 6, So423 (fp) yrkande 2 ochSo489 (v) yrkande 20 avstyrks.dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa:1. beträffande vårdgarantiatt med anledning av motion 1994/95:So207 yrkande 15och med avslag på So412 yrkande 6, So423 yrkande 2 och So489yrkande 20 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Vårdgaranti (mom. 1)() och () anserdels att det avsnitt i utskottets betänkande som på s. 7börjar med "Parterna är" och som på s. 8 slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att vårdgarantin har blivit en storframgång. Rätten att få behandling behöver dockenligt utskottet byggas ut till att omfatta fler diagnoser. Ettökat samarbete med omkringliggande landsting bör eftersträvasför att kunna erbjuda innevånarna "gränslös sjukvård".Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotionerna So412 (kds) yrkande 6 och So423 (fp) yrkande 2 geregeringen till känna. Motionerna So207 (m) yrkande 15 och So489(v) yrkande 20 avstyrks.dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa:1. beträffande vårdgarantiatt med anledning av motionerna 1994/95:So412yrkande 6 och 1994/95:So423 yrkande 2 samt med avslag påmotionerna 1994/95:So207 yrkande 15 och 1994/95:So489 (v)yrkande 20 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Etableringsfrihet för privata vårdgivare (mom. 2), , och (alla m) anserdels att det avsnitt i utskottets betänkande på s. 8 sombörjar med "Frågan om fri" och slutar med "So446 (m)" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att hälso- och sjukvården bör ge störremöjligheter för läkare och annan sjukvårdspersonal att bedrivaegen verksamhet, självfallet med de krav som verksamhetenställer kvalitetsmässigt. Legitimerade sjuksköterskor ochbarnmorskor borde kunna erhålla fri etableringsrätt och ersättaspå motsvarande sätt som läkare och sjukgymnaster vad gällerersättningsregler för arvoden. Som ett första led i strävanefter ökad valfrihet i vården bör, enligt utskottets mening, frietableringsrätt ges till distriktssköterskan respektivebarnmorskan. Vad utskottet nu anfört bör med bifalltill motion So446 (m) och med anledning av motion So408 (fp) geregeringen till känna.dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa:2. beträffande etableringsfrihet för privata vårdgivareatt med bifall till motion 1994/95:So446 och medanledning av motion 1994/95:So408 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,4. Etableringsfrihet för privata vårdgivare (mom. 2)() anserdels att det avsnitt i utskottets betänkande på s. 8 sombörjar med "Frågan om fri" och slutar med "So446 (m)" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att alla professionella yrkesgrupper inomhälso- och sjukvården som arbetar på eget yrkesansvar bör iprincip ha samma villkor om de vill etablera privat verksamhet.Patienterna skulle därmed få samma ekonomiska ersättning.Utskottet anser att det nuvarande ersättningssystemet hämmarprivata initiativ för t.ex. sjuksköterskor, barnmorskor,arbetsterapeuter och psykoterapeuter. Det är endast människorsom har råd att betala den fulla kostnaden som kan nyttja derastjänster. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion So408(fp) och med anledning av motion So446 (m) ges regeringen tillkänna.dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa:2. beträffande etableringsfrihet för privata vårdgivareatt med bifall till motion 1994/95:So408 och medanledning av motion 1994/95:So446 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,