bet · GI01SfU12 · 1995-04-04 00:00:00 — Även om det enligt utskottets mening är troligtatt det nuvarande i sinom tid kommer att ersättas avandra rabatter kan detta enligt utskottets mening inte utgöraett villkor för att bidraget nu skall kunna avskaffas.När det gäller särskoleelever och elever i vissa specialskolorvill utskottet framhålla att ansvaret för kostnaden för resortill och från skolan i dessa fall ligger på kommunerna ellerstaten.Enligt utskottets mening medför de besparingskrav som nuuppställs att det är nödvändigt att begränsa statens åtagandeninom områden där det finns alternativa lösningar. bedömning är de studerandes reserabatter ett sådantområde, och utskottet anser därför att regeringens förslag omatt slopa bidraget bör bifallas. Som utbildningsutskottet anförtär det viktigt att regeringen noggrant följer utvecklingen förde skolor som för sin rekrytering är beroende av att ha ettstort upptagningsområde.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna. Utskottetutgår härvid från att CSN utnyttjar sina möjligheter att sökarabatter för studenterna genom förhandlingar med olikatrafikföretag i enlighet med vad ovan sagts.Också regeringens förslag om slopad reseersättning vidstatens skolor för vuxna (SSV) har föranlett motionsyrkanden.I motion Sf507 av m.fl. (s) redovisas en enkätsom genomförts vid SSV i . Enligt dennaskulle av eleverna kunna fullfölja sina program omreseersättningen tas bort. Eleverna har i genomsnitt tillskolorten, mer än . De gör i genomsnitt åtta resorper läsår. Ett eventuellt slopande av reseersättningen börenligt motionärerna föregås av en prövning av konsekvenserna fördistansstuderande. I motion Sf527 av () anförmotionären att resekostnadsersättningen för studerande vid SSV iHärnösand bör bibehållas till dess Studiestödsutredningenavgivit sitt förslag. I motion Sf513 yrkande 6 delvis samtyrkandena 12 och 13 av m.fl. (kds) hemställsom avslag på förslaget om slopad reserabatt.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande anfört att det ärrimligt att reseersättningen till de studerande vid SSV slopassamtidigt med CSN-rabatten för övriga studerande och hartillstyrkt regeringens förslag.I konsekvens med utskottets ställningstagande när det gällerCSN-kortet bör enligt utskottets mening även den särskildareseersättningen till de studerande vid statens skolor för vuxnaslopas. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrkermotionerna.E 8. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissalärarutbildningarFrån anslaget betalas utgifter för vuxenstudiebidrag vidstudier som leder till specialpedagogexamen och vidpåbyggnadsutbildning till en sådan examen. Under läsåretberäknas 680 studerande komma att beviljas bidrag med igenomsnitt . Till anslaget Särskilt vuxenstudiestödtill studerande vid vissa lärarutbildningar föreslås anvisat 85580 000 kr.I motion Sf524 av m.fl. (s) föreslårmotionärerna en ändrad ekonomiprövning vid tilldelning avvuxenstudiebidrag i dessa fall. Enligt motionärerna bör denallmänna regeln om att stöd inte skall beviljas om det äruppenbart att den studerande inte är i ekonomiskt behov av stödtillämpas också vid de nu aktuella utbildningarna. Regeln hartillkommit bl.a. för situationer där den studerande kan bedrivaett betalt heltidsarbete parallellt med studierna eller där denstuderande har en stor disponibel förmögenhet. Enligtmotionärernas mening bör slopa den bestämmelse som gerregeringen rätt att göra undantag från den allmännaekonomiprövningen.Enligt utskottets mening ankommer det på regeringen att fattabeslut i dessa fall, och utskottet är inte berett att tillstyrkaen ändring av denna ordning. Utskottet har dock erfarit attfrågan om en justering av den aktuella bestämmelsen nuaktualiserats inom . Frågan om en besparing pådenna punkt kommer således att prövas av regeringen.Med det anförda avstyrker utskottet motionen. beträffande en reformering av studiestödssystemetatt avslår motionerna 1994/95:Sf502 yrkande 1,1994/95:Sf503 yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sf506 i denna del,1994/95:Sf513 yrkandena 1 och 7--9, 1994/95:Sf516 yrkande 1,1994/95:Ub369 yrkande 5, 1994/95:Ub901 yrkande 28,1994/95:Ub905 yrkande 15, 1994/95:A244 yrkande 24,1994/95:A288 yrkande 6 och 1994/95:So294 yrkande 9,res. 1 (m)res. 2 (c)res. 3 (mp)res. 4 (kds)2. beträffande folkbokföring vid studieratt avslår motion 1994/95:Sf502 yrkande 2,3. beträffande studenternas försäkringsskydd vidarbetsskadaatt avslår motion 1994/95:Sf513 yrkande 11,res. 5 (kds)4. beträffande information till studerande utomlandsatt avslår motion 1994/95:Sf522,5. beträffande anslag till Centrala studiestödsnämndenm.m.att till m.m. /96 anvisar ett ramanslag på ,6. beträffande anslag till Centrala studiestödsnämndensåterbetalningsverksamhetatt till Centrala studiestödsnämndensåterbetalningsverksamhet för /96 anvisar ettanslag på ,7. beträffande studiebidragets beloppatt med anledning av propositionen och med avslag påmotionerna 1994/95:Sf266 yrkande 9, 1994/95:Sf517 yrkande 4,1994/95:Sf519 yrkandena 3 och 4, 1994/95:Ub907 yrkandena 11 och12 och 1994/95:Fi211 yrkande 20 bifaller vad utskottet anfört idenna del,res. 6 (m) - delvisres. 7 (c, fp) - delvisres. 8 (v)- delvisres. 9 (mp) - delvisres. 10 (kds) - delvis8. beträffande studiebidrag under nio månaderatt bifaller propositionen i denna del,9. beträffande extra tilläggatt med avslag på motion 1994/95:Sf517 yrkande 5bifaller propositionen i denna del,res. 11 (v) - delvis10. beträffande familjepolitikens ansvar för de äldretonåringarnaatt avslår motion 1994/95:Sf505,11. beträffande studiebidrag för studier utomlandsatt avslår motion 1994/95:Sf521,12. beträffande stipendium i komvuxatt med avslag på motionerna 1994/95:Sf513 yrkande5, 1994/95:Sf517 yrkande 3, 1994/95:Sf523, 1994/95:Ub624 yrkande13, 1994/95:Ub901 yrkande 25, 1994/95:Ub906 yrkande 12 och1994/95:Ub907 yrkande 18 bifaller propositionen i denna del,res. 12 (m, c, fp, mp, kds)13. beträffande studielån i ungdomsgymnasiumatt avslår motionerna 1994/95:Sf501 och1994/95:Sf529,14. beträffande inackorderingstilläggatt bifaller propositionen i denna del,15. beträffande anslag till Studiehjälp m.m.att med anledning av propositionen till Studiehjälpm.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på2 ,res. 13 (m) - villk. 6 och 12res. 14 (c, fp, mp, kds) - villk. 7, 9, 10 och 12res. 15 (v) - villk. 8 och 1116. beträffande studier utomlands i vissa fallatt bifaller propositionen i denna del,17. beträffande vissa anståndsfrågoratt bifaller propositionen i denna del,18. beträffande studiemedel vid utbildning tillyrkesofficeratt bifaller propositionen i denna del,19. beträffande karenstid vid avskrivning av studielån pågrund av sjukdomatt med avslag på motionerna 1994/95:Sf513 yrkandena10 och 12 i denna del samt 1994/95:Sf516 yrkandena 4 och 5bifaller propositionen i denna del,res. 16 (mp) - delvisres. 17 (kds) - delvis20. beträffande avskrivning vid sjukdom av studielån i svuxoch svuxaatt bifaller propositionen i denna del,21. beträffande den övre åldersgränsen för rätt tillstudiemedelatt avslår motion 1994/95:Sf533,22. beträffande en avpassning av studiemedlen tillutbildningens längdatt avslår motion 1994/95:Ub906 yrkande 10,res. 18 (m)23. beträffande anslag till Studiemedel m.m.att med anledning av regeringens förslag och medavslag på motionerna 1994/95:Ub906 yrkande 11, 1994/95:Ub907yrkande 17 och 1994/95:Fi216 yrkande 15 till Studiemedel m.m.för /96 anvisar ett förslagsanslag på11 ,res. 19 (m)res. 20 (c)res. 21 (kds)24. beträffande korttidsstudiestödets beloppatt bifaller propositionen i denna del,25. beträffande kollektiva ansökningaratt med avslag på motion 1994/95:Ub906 yrkande 14bifaller propositionen i denna del,res. 22 (m, fp) - delvis26. beträffande resurser för korttidsstudiestöd ochinternatbidragatt avslår motion 1994/95:Ub906 yrkande 13,res. 23 (m)27. beträffande en omprövningatt avslår motion 1994/95:Sf512,28. beträffande ersättningsnivån i svux och svuxaatt avslår motion 1994/95:Sf517 yrkande 2,res. 24 (v) - delvis29. beträffande vuxenstudiestödens konstruktion ochinriktningatt avslår motion 1994/95:Sf525,30. beträffande barntilläggatt med avslag på motionerna 1994/95:Sf508,1994/95:Sf513 yrkandena 2 och 12 i denna del, 1994/95:Sf516yrkande 6 och 1994/95:Ub624 yrkande 30 bifaller propositionen idenna del,res. 25 (fp, mp, kds) - delvis31. beträffande övergångsbestämmelseratt med avslag på motion 1994/95:Sf506 i denna delbifaller propositionen i denna del,32. beträffande särskilt vuxenstudiestöd iYTH-utbildningaratt avslår motionerna 1994/95:Sf513 yrkande 4 och1994/95:Ub624 yrkande 17,res. 26 (m, c, fp, mp, kds)33. beträffande en utbyggnad av YTH-utbildningenatt avslår motion 1994/95:Sf509 yrkandena 1, 2 och4,34. beträffande anslag till Vuxenstudiestöd m.m.att till Vuxenstudiestöd m.m. för /96anvisar ett reservationsanslag på 3 ,res. 27 (m) - villk. 23 och 26res. 28 (c) - villk. 29 (fp, mp, kds) - villk. 25 och 26res. 30 (v) -villk. 31 (v) - villk. 2535. beträffande svenska för invandrareatt avslår motion 1994/95:Ub906 yrkande 15,res. 32 (m) - delvis36. beträffande anslag till Timersättning vid vissavuxenutbildningar m.m.att till Timersättning vid vissa vuxenutbildningarm.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på ,res. 32 (m) - delvis37. beträffande bemyndigande för Talboks- ochpunktskriftsbiblioteketatt med bifall till propositionen bemyndigarregeringen att låta Talboks- och punktskriftsbiblioteketbeställa studielitteratur att betalas intill ettbelopp av ,38. beträffande CSN-kortetatt avslår motionerna 1994/95:Sf511 yrkandena 1 och2, 1994/95:Sf513 yrkande 6 i denna del, 1994/95:Sf514,1994/95:Sf516 yrkande 3, 1994/95:Sf518 yrkandena 1 och 2,1994/95:Sf519 yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sf520, 1994/95:Sf526,1994/95:Sf528, 1994/95:Sf530, 1994/95:Sf531, 1994/95:Sf532,1994/95:Ub624 yrkande 29, 1994/95:Ub905 yrkande 16,1994/95:Ub907 yrkandena 13 och 14, 1994/95:Kr2 yrkande 3 och1994/95:Kr3 yrkande 1,res. 33 (c, fp, mp, kds)39. beträffande reseersättning vid statens skolor förvuxnaatt med avslag på motionerna 1994/95:Sf507,1994/95:Sf513 yrkandena 6 i denna del, 12 i denna del och 13 och1994/95:Sf527 bifaller propositionen i denna del,res. 34 (m, c, fp, mp, kds) - delvis40. beträffande anslag till Bidrag till vissa studiesocialaändamålatt till Bidrag till vissa studiesociala ändamål /96 anvisar ett förslagsanslag på ,res. 35 (m) - villk. 36 (c, fp, mp, kds) - vilk. 33 och 3441. beträffande en ändrad ekonomiprövningatt avslår motion 1994/95:Sf524,42. beträffande anslag till Särskilt vuxenstudiestöd tillstuderande vid vissa lärarutbildningaratt till Särskilt vuxenstudiestöd till studerandevid vissa lärarutbildningar för /96 anvisar ettförslagsanslag på ,43. beträffande lagförslagenatt till följd av vad utskottet anfört och hemställtantar de vid propositionen fogade förslagen tilla. lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) med denändringen i 3 kap. 6 § att talet 625 byts mot talet 640.b. lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa.res. 6 (m) - delvisres. 7 (c, fp) - delvisres. 8 (v) - delvisres. 9 (mp) - delvisres. 10 (kds) - delvisres. 11 (v) - delvisres. 16 (mp) - delvisres. 17 (kds) - delvisres. 22 (m, fp) - delvisres. 24 (v) - delvisres. 25 (fp, mp, kds) - delvisres. 34 (m, c, fp, mp, kds) - delvisStockholm den 4 april 1995På socialförsäkringsutskottets vägnarMaj-Inger KlingvallI beslutet har deltagit: (), GullanLindblad (m), (), (), BengtLindqvist (s), (), (), vonEssen (m), (), (), (), (), (), (), (), () ochRonny (). En reformering av studiestödssystemet (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Enligt utskottets mening" och slutar med "aktuellamotionsyrkandena." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det angeläget att beskriva degrundläggande felen i det nuvarande studiestödssystemet.De studiefinansieringsvillkor som olika studenter lever med ärorättvisa och godtyckliga. Studenter på samma utbildning och medi grova drag samma bakgrund kan ha vitt skilda ekonomiskavillkor. Dessutom är reglerna svåröverskådliga. För många är detsvårt att se de framtida privatekonomiska konsekvenserna avdessa regler. Framför allt gör existensen av tre (fyra medutbildningsbidragen) parallellt fungerande stödformer att olikastudenter får olika villkor utan att ha skilda behov. Oftare ärdet i stället motivet bakom studierna som avgör om man tvingasstudera på egen eller tillåts studera på andras bekostnad.Studiestödet ger inte tillräckliga incitament tilleffektivitet i studierna. Alltför många drar ut på studiernaalltför . De skaffar sig en onödigt stor skuldbörda, och dekostar staten onödigt mycket pengar genom förbrukning även avbidragsdelen av totalbeloppet. Den orättvisan försökte den förraregeringen komma till rätta med genom ett peng-per-poäng-system.De långa studietiderna och den höga skuldsättningen gör attSverige bär på en framtida kostnadsexplosion i det attavskrivningsbehoven kommer att öka dramatiskt. Höga skulder ochlåg avbetalningstakt gör att återstående belopp som avskrivs vid65 års ålder är stora. Även detta accentueras av rätten tillallmän avskrivning av skulderna vid pension. Man kalkylerar medupp till i statligavskrivningskostnad, om inte reglerna förändras.Systemen brister sannolikt vad gäller att uppmuntrarekrytering av studiebegåvade ungdomar från hem utanstudietradition. Man kan göra gällande att de som är känsligastför all osäkerhet vad gäller skuldsättning, återbetalning ochframtida löneutveckling, är de som inte har andra -- socialaeller traditionella -- skäl att trots allt studera vidare.Undersökningar visar att skuldsättningen är det dominerandeskälet när ungdomar som inte valt att läsa vidare tillfrågas omvarför de avstått.En generellt sett för hög skuldsättning är i sig ettsamhällsproblem i så måtto att det leder till ineffektivanvändning av statliga medel och stor risk föravskrivningskostnader. Men det är också ett individuellt problemgenom att det i kombination med återbetalningsreglerna ledertill en tydlig "akademikerskatt", ofta utan närmare kopplingtill den egna skuldsättningen.Den oundvikliga slutsatsen är att dagens studiemedelssystem ärfelkonstruerat. Det förutsätter en skadligt hög inflation ochdet leder till framtida skuldavskrivningar som varken är avseddaeller önskvärda. Hänsyn tas inte heller till att studievolymennumera mäts i poäng.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande en reformering av studiestödssystemetatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub369 yrkande5 och 1994/95:Ub901 yrkande 28 och med anledning av motionerna1994/95:Sf502 yrkande 1, 1994/95:Sf503 yrkandena 1 och 2,1994/95:Sf506 i denna del, 1994/95:Sf513 yrkandena 1 och 7--9,1994/95:Sf516 yrkande 1, 1994/95:So294 yrkande 9,1994/95:Ub905 yrkande 15, 1994/95:A244 yrkande 24 och1994/95:A288 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.2. En reformering av studiestödssystemet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Enligt utskottets mening" och slutar med "aktuellamotionsyrkandena." bort ha följande lydelse:Dagens studiemedelssystem måste reformeras.Den höga skuldsättningen och återbetalningsreglerna lurar inmånga studenter i en livslång skuldfälla. Detta är allvarligteftersom skuldsättningen är den största enskilda faktorn bakomden sociala snedrekryteringen. Om antalet studenter skall kunnaöka är det framför allt studenter ur de samhällsgruppersom går vidare till högre studier i låg utsträckning sombehöver stimuleras.Dagens studiestödssystem ger upphov till rättviseproblem.Elever inom samma utbildning och med likartad bakgrund ellersamma behov har inte sällan väsentligt olikastudiefinansieringsvillkor. Följden är att vissa elever inomsamma utbildning har det mer förmånliga stödet svux, medan mångaandra, ofta med samma bakgrund och samma kompetensbehov, fårhålla till godo med studiemedel. Uppdelningen av studiestödet istudiemedel, svux/svuxa och utbildningsbidrag skapar orättvisorsom ter sig svåra att försvara. Att skapa bättre rättvisa mellanolika studerandekategorier bör vara en huvuduppgift vidförändringen av studiefinansieringssystemet.För att stimulera fler till utbildning bör ett nyttstudiefinansieringssystem bygga på en studieersättning som gerde studerande en minimiinkomst. Studieersättningen skall varabeskattad. Därutöver skall den som önskar kunna kompletterastudieersättningen med ett statsgaranterat lån. Genom attstudieersättningen görs beskattad kan fribeloppsreglernaavskaffas i sin helhet. Det blir också möjligt att införaavdragsrätt för litteraturkostnader som är betungande förvissa utbildningar. En modell med studieersättning skulleväsentligen minska studieskulderna vilket gör det möjligt attbehålla ett inkomstrelaterat återbetalningssystem. Det skulleockså underlätta möjligheterna att inordna de studerande i olikatrygghetssystem. Återbetalningssystemet måste ge möjlighet tillflexibla lösningar utan att det ökar statens kostnader.Vid införande av ett nytt studiemedelssystem måste detta ses iett långsiktigt perspektiv. Det har konstaterats att dagenssystem, med skuldavskrivning vid , kan belastastatsbudgeten med mellan 0,5 och iavskrivningskostnader. Den utredning som skall se överstudiemedelssystemen måste beräkna effekterna av ett nytt systemsett över systemets livslängd.Ytterligare aspekter på studiemedelssystemet är att det skallvara så heltäckande som möjligt. Systemet skall kunna varatillämpligt för äldre studerande vid vidareutbildning ochkompetensutveckling som inte är direkt kopplad till komvux ellerhögskoleutbildning. Vidare ser vi att många som harintresse av och borde studera avstår på grund av attdiskrepansen mellan t.ex. a-kassa och studiemedel är för stor.Studiemedelssystemen måste i högre grad än i dagskapa incitament till vidareutbildning.Målsättningen för utredningsarbetet bör vara att samordna deolika system som finns till ett mer enhetligt system. Systemenbör sedan differentieras så att vuxenstudier på grundskolenivåoch gymnasienivå ges ett högre belopp. Ett mer rättvist ochenhetligt system för vuxenstuderande är angeläget attåstadkomma.Studiestödssystemet rymmer många problem för personer medfunktionshinder. Dagens system kräver någon form av samordning.I praktiken sker denna vid folkhögskolorna. Det går emellertidinte att förutsätta att alla skolor skall göra detta. Det behövsett samlat studiestöd för funktionshindrade.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande en reformering av studiestödssystemetatt med bifall till motionerna 1994/95:Sf503yrkandena 1 och 2, 1994/95:So294 yrkande 9 och 1994/95:A244yrkande 24 och med anledning av motionerna 1994/95:Sf502 yrkande1, 1994/95:Sf506 i denna del, 1994/95:Sf513 yrkandena 1 och7--9, 1994/95:Sf516 yrkande 1, 1994/95:Ub369 yrkande 5,1994/95:Ub901 yrkande 28, 1994/95:Ub905 yrkande 15 och1994/95:A288 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.3. En reformering av studiestödssystemet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Enligt utskottets mening" och slutar med "aktuellamotionsyrkandena." bort ha följande lydelse:Ett statligt ansvar för studiestödsfinansiering är inte baraen fråga om en demokratisk rätt till den högskoleutbildning somfinansieras av medborgarna. Det är också grunden för det friabildningsvalet bortom arbetsmarknadens kortsiktigaefterfrågekrav.Bristen på högskoleutbildad arbetskraft i äralarmerande. av gymnasieungdomarna går vidare tillhögre utbildning, jämfört med i t.ex. ochTyskland. har tappat det kompetenskapital som legat tillgrund för ekonomisk och social utveckling i den svenskavälfärdsstaten. Insikten om behovet av ökad rekrytering tillhögskolan har bred politisk förankring, även om de ideologiskastrategierna skiljer sig åt. Däremot saknas en helhetssyn påvillkoren för hur detta skall förverkligas. Det räcker inte attutöka antalet studieplatser. De privatekonomiska och socialavillkoren för att förverkliga studier måste ses som en självklardel i en rekryteringsoffensiv utbildningspolitik.De lånebaserade studiestödssystem som ersatt varandra underårens lopp har för såväl stat som individ varit kostsamma ochsvåröverskådliga. Man har inte heller lyckats konstruera ettåterbetalningssystem som är förenligt med social rättvisa. Desociala, regionala och könsmässiga orättvisor som råder isamhället återspeglas med all tydlighet i systemets struktur.Den ideale låntagaren förutsätts vara en ung svensk man urmedelklassen, bosatt vid utbildningsorten där han väljerekonomisk, naturvetenskaplig eller teknisk inriktning påstudierna. En sådan person har alla förutsättningar att påkortast möjliga tid genomföra studierna, få ett högavlönat jobboch sedan i jämn och hög takt återbetala skulden. En extremmotpol skulle kunna vara en medelålders invandrad kvinna ochensamstående mor, bosatt i glesbygd, som väljer attvidareutbilda sig till bibliotekarie. Exemplet faller på sinegen orimlighet, men säger något om rekryteringens villkor.Faktum kvarstår att studiestödssystemet har en gallrandeeffekt när det gäller rekryteringen och en straffande när detgäller personlig värdering och val av livsbana. Lönenivån för ensjuksköterska eller filosof gör att de i det nuvarande systemettvingas betala större del av den disponibla inkomsten underlängre tid än t.ex. civilingenjören. Lånekostnaden blir totaltstörre. Systemet innebär att stat såväl som individ sitter fasti en accelererad skuldfälla. Det stora problemet med dagenssystem är räntorna.Studiestödsutredningen bör analysera studielön som ettalternativ till dagens lånesystem.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande en reformering av studiestödssystemetatt med bifall till motionerna 1994/95:Sf516 yrkande1 och 1994/95:Ub905 yrkande 15 och med anledning av motionerna1994/95:Sf502 yrkande 1, 1994/95:Sf503 yrkandena 1 och 2,1994/95:Sf506 i denna del, 1994/95:Sf513 yrkandena 1 och 7--9,1994/95:So294 yrkande 9, 1994/95:Ub369 yrkande 5,1994/95:Ub901 yrkande 28, 1994/95:A244 yrkande 24 och1994/95:A288 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.4. En reformering av studiestödssystemet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Enligt utskottets mening" och slutar med "aktuellamotionsyrkandena." bort ha följande lydelse:Vuxenstudiestödet är oöverblickbart på grund av alltför mångaolika stödformer vilket också medför att elever med likartadsituation får olika stöd. Från både politiskt håll ochstudenthåll finns önskemål om ett mer generellt system. Alla somstuderar på en viss nivå inom utbildningsväsendet bör ha rätttill samma stöd. I har alla rätt tillgrundskoleutbildning, men i praktiken krävs numera ävengymnasiekompetens för att ta sig in på arbetsmarknaden. Dettamotiverar särskilt förmånliga stöd för dem som i vuxen ålderkompletterar grundskole- eller gymnasienivå. Det vore dessutomönskvärt att den enskilde eleven i större utsträckning frånbörjan kunde ges besked om möjligheterna att få ekonomiskt stödför hela utbildningen.Högre utbildning bör vara en investering såväl för individensom för samhället. skall studiefinansieringen göra detmöjligt för alla, oavsett bakgrund, att skaffa sig högreutbildning. Studiestödssystemet bör vara så generellt sommöjligt och kunna accepteras av olika studerandegrupper. Inteminst ur rekryteringssynpunkt är det viktigt att studenternauppfattar systemet som rimligt. För att uppmuntra personligtansvar måste systemet även vara förutsägbart. Den höga skuldenleder till att många studenter ger upp hoppet och inte räknarmed att kunna betala tillbaka sina skulder.