bet · GI01SfU12 · 1995-04-04 00:00:00 — Regeringen avsåg därför att ge i uppdrag att närmare utreda på vilket sättoch i vilka former sådan information kan förmedlas. Härvidskulle i första hand möjligheten att öka spridningen påmarknaden av redan förekommande informationsmaterial prövas, ochdet skulle därefter ankomma på regeringen att närmare besluta ifrågan. För detta ändamål tillfördes anslaget till för /95.Riksdagen biföll regeringens hemställan (prop. 1993/94:150bilaga 8, SfU7y, FiU20).Regeringen föreslår att den planerade informationsinsatsen förstuderande utomlands avbryts och beräknar därför inte någonutgift för detta ändamål kommande budgetår.I motion Sf522 av m.fl. (s) anförs att de medelsom anvisats /95 för information tillstuderande i utlandet har tillkommit genomomprioriteringar och att det är av stor vikt att deutlandsstuderande är väl informerade om så att så mångasom möjligt återvänder.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande 1994/95:UbU5y anförtatt de utlandsstuderandes behov av information och kontakt medhemlandet är en viktig faktor när det gäller möjligheten attpåverka denna grupp att efter avslutade studier återvända tillSverige för att arbeta här och att det vore positivt om arbetetmed att finna former för en information som är riktad till deutlandsstuderande skulle kunna fullföljas. Utbildningsutskottethar emellertid bedömt att behovet av besparingar är så starktatt planerna på en särskild informationsinsats för deutlandsstuderande inte kan genomföras i nuvarande läge och hardärför inte någon invändning mot regeringens förslag.Socialförsäkringsutskottet instämmer i utbildningsutskottetsbedömning av denna fråga och har således ingen erinran mot attmedel inte anvisas för ändamålet /96. Utskottetavstyrker därför bifall till motion Sf522.E 2. Centrala återbetalningsverksamhetKostnaden för återbetalningsverksamheten skall i principbetalas med avgifter. CSN beräknar inkomsterna från avgiftertill ca /96. Kostnaderna föråterbetalningsverksamheten kommer enligt CSN:s bedömning i stortsett att täckas av inkomsterna.Till anslaget Centrala studiestödsnämndensåterbetalningsverksamhet föreslås anvisat ett formellt belopp om1 000 kr.Utskottet biträder förslaget.E 3. Studiehjälp m.m.Från anslaget betalas utgifter enligt 3 kap. studiestödslagen(1973:349) för studiehjälp i form av studiebidrag,inackorderingstillägg och extra tillägg. Vidare betalas frånanslaget ersättning till svenska elever utomlands för dagligaresor.Studiehjälp lämnas enligt 3 kap. 5 § studiestödslagen(1973:349) för sådan del av läsår under vilken den studerandebedriver studier. Vidare kan studiehjälp och extra tillägglämnas för annan tid än läsår enligt närmare föreskrifter avregeringen och . För närvarandelämnas studiebidrag i regel under ett år.Studiebidraget är beloppsmässigt samordnat med barnbidraget ochuppgår till . Enligt nuvaranderegler beviljas extra tillägg med 855, imånaden beroende på familjens ekonomiska situation. Det högstabeloppet beviljas om det ekonomiska underlaget är lägre än85 . När det ekonomiska underlaget överstiger 125 000 krkan tillägget inte beviljas. Extra tillägg lämnas liksomstudiebidrag normalt . Enligtnuvarande regler beviljas inackorderingstillägg till studerandeutanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor, friståendeskolor, riksinternatskolor m.fl.) med lägst och högst2 beroende på avståndet mellan hemmet ochskolan.I propositionen föreslås att studiebidrag skall lämnas endastunder tid då studier bedrivs. Eftersom läsåret i gymnasieskolannormalt är något över föreslås att studiebidraglämnas . Ändringen beräknas medföra en besparingpå /96. I annat sammanhanghar regeringen föreslagit att det allmänna barnbidraget sänksfrån 750 till fr.o.m. . Enmotsvarande sänkning av studiebidraget bör enligt regeringengenomföras. Detta innebär en ytterligare besparing på 267miljoner kronor under den aktuella budgetperioden. Utgiften förstudiebidrag beräknas under /96 till 2 433,3miljoner kronor.Arbetmarknadspolitiska resurser används i annat sammanhang för16 000 platser för ett tredje gymnasieår för ungdomar i tvååriggymnasieutbildning och 1 500 platser för ett gymnasialt basår ikomvux, varav 750 för studerande under . Regeringenberäknar de tillkommande kostnaderna för studiehjälp till 97,7miljoner kronor.I propositionen föreslås vidare att ett stipendium på 10 000kr skall lämnas till studerande som fullföljer sitt basår ikomvux. Kostnaden beräknas till under ett år.I likhet med vad som föreslås för studiebidrag bör enligt vadsom föreslås i propositionen extra tillägg betalas ut enbartunder tid då studier bedrivs, eller under ettnormalläsår. Besparingen uppgår till 11,4 miljoner kronor.Regeringen föreslår att inackorderingstillägget höjs från till , vilket motsvarar det belopp somlägst skall betalas ut till elever i gymnasieskolan som enligt 5kap. 33 § skollagen (1985:1100) uppbär kontant stöd (1/30 avbasbeloppet). Som högst uppgår beloppet även fortsättningsvistill . Kostnaden för inackorderingstilläggberäknas till . Kostnaden för dagliga resortill och från skolan för studerande utomlands beräknas till560 000 kr.Anslaget till Studiehjälp m.m. beräknas till 2 752 293 000 kr.I flera motioner yrkas avslag på regeringens förslag om ensänkning av studiebidragets belopp. I motion Sf266 av RuneBacklund m.fl. (c) yrkande 9 och i motion Ub907 yrkandena 11 och12 av m.fl. (c) hänvisas till att motionärernayrkat avslag på förslaget om sänkt barnbidrag, och i motionSf519 yrkandena 3 och 4 av () framhålls särskiltbehovet av goda studiesociala förhållanden för studerande påGotland. Också i motion Fi211 yrkande 20 av . (fp) yrkar motionärerna avslag på förslaget om sänktstudiebidrag. I motion Sf517 yrkande 4 av Britt-MarieDanestig-Olofsson m.fl. (v) anför motionärerna attstudiebidraget bör följa barnbidragsnivån och de motsätter sigatt barnbidraget och studiebidraget sänks innan den aviseradeutredningen om en översyn av det familjepolitiska stödet kommittill stånd och hunnit avsluta sitt arbete.Socialutskottet har vid sin behandling av regeringens förslagbeträffande barnbidraget ansett att detta bidrag bör sänkas till640 kr och att någon kompensation inte skall utgå tillensamstående föräldrar (bet. 1994/95:SoU15).Utskottet delar regeringens och flertalet motionärersbedömning att barnbidragets belopp och studiebidragets beloppbör överensstämma och anser därför att studiebidraget medavvikelse från regeringens förslag och med avslag påmotionsyrkandena bör fastställas till 640 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att studiebidragetanpassas till normalt läsår. Utskottet tillstyrker också denföreslagna höjningen av inackorderingstillägget.I motion Sf517 yrkande 5 av . (v) yrkas avslag på regeringens förslag att extratillägg skall utgå under endast . Enligtmotionärerna är förslaget helt oacceptabelt ur social synpunkteftersom extra tillägg utgår till familjer med mycket lågainkomster.Enligt utskottets mening bör även denna förmån följa detnormala läsåret. Utskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motionen.I motion Sf505 av och () tarmotionärerna upp familjepolitikens ansvar för de äldretonåringarna. Motionärerna anför att alltför snäva ramar förgymnasieelevernas familjer kan leda till avhopp frångymnasieskolan med framtida problem som följd, och de begär etttillkännagivande om att regeringen bör se över det samladefamiljepolitiska stödet och därvid beakta desamhällsförändringar som innebär att gymnasieutbildningen blivitobligatorisk för ungdomarna.Enligt utskottets mening innebär de besparingskrav som riktasmot bl.a. det familjepolitiska området att det inte finns någotutrymme för en förstärkning av stödet till familjer med äldretonåringar. Utskottet kan därför inte tillstyrka att en översynmed detta syfte genomförs. Utskottet avstyrker motionen.I motion Sf521 av m.fl. (s) anförs att eleverunder som genomför studier utomlands förutomstudiehjälpen förlorar alla övriga familjepolitiska stöd sombidragsförskott, barnpension m.m. bör därför införa enrätt för studerande vid svensk gymnasieskola att uppbärastudiehjälp i form av studiebidrag för studier utomlandsunder högst ett år.Internationaliseringsutredningen (U 1991:08) har i sittbetänkande (SOU 1992:93) Svensk skola i världen bl.a. föreslagitatt studiebidrag och ett merkostnadstillägg skall utgå tillsvenska ungdomar för högst studier på gymnasial nivåutomlands.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande instämt i att det ärönskvärt att på olika sätt underlätta för ungdomar som villsamla erfarenheter genom studier utomlands redan på gymnasienivåoch att en möjlighet till studier utomlands medbibehållet studiebidrag är en välavvägd åtgärd för attåstadkomma en sådan stimulans. Med hänvisning till dagensbegränsade statsfinansiella utrymme och de prioriteringar sommåste göras när det gäller nya åtaganden för staten harutbildningsutskottet emellertid ansett att motionsyrkandet böravstyrkas.Socialförsäkringsutskottet gör samma bedömning somutbildningsutskottet och avstyrker därför bifall till motionSf521.I flera motioner yrkar motionärerna avslag på regeringensförslag om ett särskilt stipendium på till destudenter som genomför ett basår i komvux. Motionärernaanför att det inte finns något skäl att gynna basåret i komvuxframför basårsutbildningen i högskola, särskilt som destuderande i komvux redan har fördelen att kunna få en del avsina studielån avskrivna om studierna fullföljs. Sådana yrkandenframställs i motionerna Ub901 yrkande 25 av m.fl.(m), Ub907 yrkande 18 av m.fl. (c), Ub624yrkande 13 av m.fl. (fp), Sf517 yrkande 3 avBritt-Marie m.fl. (v), Sf513 yrkande 5 avRose-Marie Frebran m.fl. (kds) och Ub906 yrkande 12 av BeatriceAsk m.fl. (m).I motion Sf523 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att möjligheten att få stipendium börutvidgas så att den också gäller dem som läser in basåret vidhögskolan. Att enbart premiera de studerande i komvux framstårenligt motionären som ofullgånget när avsikten är att väckaintresse för utbildningsvägen.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande framhållit att det ärangeläget med en ökning av andelen naturvetenskapligt/teknisktutbildade studenter och att erfarenheterna av den nuvarandebasårsutbildningen inom högskolan är goda. Förslaget om ettstipendium som skall stimulera intresset för de nyabasårsplatserna i komvux tillstyrks därför avutbildningsutskottet.Socialförsäkringsutskottet vill framhålla att förslaget om attförlägga de nya basårsplatserna till komvux medför att platsernafår en betydligt bättre geografisk spridning och tillgänglighet.Detta bör enligt utskottets mening göra det lättare för kvinnoratt påbörja en basårsutbildning. Enligt utskottets mening kanstipendiet ses som ett bidrag till strävan att locka särskiltkvinnor till dessa utbildningsvägar och utskottet delar därförutbildningsutskottets bedömning att stipendiet är en lämpligtavvägd stimulans för denna utbildningsform. Av det anförda följer att utskottet inte heller ärberett att tillstyrka att stipendium också skall lämnas vidbasårsutbildning i högskola.I två motioner framställs yrkanden om en möjlighet tillstudielån i ungdomsgymnasium.I motion Sf501 av () anförs att det finns barnsom är föräldralösa och som går på gymnasium, främst flyktingar.I dessa fall skall kommunen träda in i föräldrarnas ställe, ochdet innebär att eleverna får socialbidrag för att studera. Förderas självkänsla, för samhällsekonomin och för den allmännaopinionen vore det mer rimligt om de gavs möjlighet att tastudielån i stället. bör enligtmotionären få tilläggsdirektiv med uppdrag att se övermöjligheten för ungdomar mellan 18 och 20 med eget hushåll attlånefinansiera sina gymnasiestudier. I motion Sf529 av LilianVirgin och () anförs att en möjlighetatt söka studiemedel bör övervägas. Annars kanungdomar, som i ekonomiskt hänseende inte är knutna till sinaföräldrar, tvingas avstå från studier. Det är viktigt med ettheltäckande system för studiefinansiering där föräldrabalkensbestämmelser avlöses av studiehjälp alternativt studiemedel.Före fanns möjlighet att få studielån inomstudiehjälpen. Studielånet var behovsprövat. För en ogift elevhade både elevens egna och föräldrarnas ekonomiska förhållandenbetydelse. Om den studerande fyllt kunde behovsprövningenbegränsas till den studerandes egen ekonomi, om sambandet medföräldraekonomin var brutet och det förelåg särskilda skäl.Riksdagen avslog vid föregående på förslag avutskottet i betänkande 1993/94:SfU13 motioner om rätt tillstudiemedel för gymnasieelever . Utskottet ansåg inteatt möjligheten till studielån för ungdomar bordeåterinföras och framhöll att utgångspunkten måste vara attgymnasiestudier skall kunna genomföras utan skuldsättning.Utskottet hänvisade till att utbildningsutskottet, vid sinbehandling av frågan om kommunernas ansvar för dessaelever, hade förutsatt att det i de fall då föräldrarna inteställer upp finns ett fungerande samhällsstöd och attgymnasieskolornas elevvårdande och kurativa verksamhet ledertill att eleverna kommer i åtnjutande av behövligt stöd.Utskottet anser att nu bör vidhålla sin tidigareinställning och avslå motionerna Sf501 och Sf529.Utskottets ställningstaganden medför att kostnaden förstudiebidrag ökar med . Under anslaget E 3bör därför anvisas 2 784 333 000 kr.E 4. Studiemedel m.m.Från anslaget betalas utgifter dels för studiemedel i form avstudiebidrag, dels för räntesubventionering och för avskrivningav studielån som ingår som en del i studiemedel, särskiltvuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,dels för avskrivning av studielån som ingått som en del istudiehjälp enligt äldre bestämmelser. Från anslaget betalasdessutom kostnader för avskrivning och inlösen av vissastudielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen(1961:384) om avskrivning av lån för studier eller på grund avatt låntagaren avlidit eller varit varaktigtbetalningsoförmögen. är det maximala beloppet istudiemedlen , varav 1 935 är bidrag.Regeringen räknar med att omkring 31 000 studerande pågymnasial nivå och 193 000 studerande på eftergymnasial nivåkommer att få studiemedel under /96. Kostnaden förstudiebidrag beräknas uppgå till 5 763 miljoner /96. Utgiften för räntesubventioner ochavskrivningar beräknas uppgå till . Ibeloppet är inkluderat studielån som beviljas som en del avsärskilt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa.Regeringen har i annat sammanhang föreslagit attarbetsmarknadspolitiska resurser anvisas för 3 500högskoleplatser utöver de 4 000 extra platser som beslutats förvåren 1995 och som ligger kvar . Vidare harföreslagits resurser för 150 platser vid Sverigeslantbruksuniversitet, 1 500 aspirantplatser, 25 000 platser isommaruniversitet, 1 500 basårsplatser inom högskolan samt 750basårsplatser inom komvux. Vidare föreslås 1 000 platser inom språkområdet. Kostnaderna för studiemedel för dessaplatser beräknas uppgå till budgetåret1995/96.I propositionen föreslås en lagändring som syftar till attutländska medborgare också fortsättningsvis skall kunna delta iutbytet mellan svenska och utländska lärosäten med bibehålletstudiestöd. Behovet har uppkommit på grund av EES-avtalet.Vidare föreslås vissa förändringar av bestämmelserna om anståndmed återbetalning av studielån för den som uppbärutbildningsbidrag samt för yrkesofficersaspiranter.Möjligheten att få studiemedel vid utbildning till yrkesofficerföreslås slopad.I propositionen föreslår regeringen vidare att karenstiden vidavskrivning av studielån på grund av sjukdom förlängs från 14dagar . Enligt nuvarande regler lämnas studiemedeläven för tid under vilken den studerande är sjuk. Med sjukperiodförstås tid då den studerande på grund av sjukdom oavbrutetvarit oförmögen att bedriva studier. Sjukanmälan görs tillförsäkringskassa som också godkänner sjukperioden. Motsvarandegäller för studiehjälp, särskilt vuxenstudiestöd och svuxa.Studielån som avser den del av en sjukperiod som följer efter enkarenstid behöver inte återbetalas. I propositionen redovisas enenkätundersökning som CSN har genomfört bland studerande somfått reducering för sjukperioder 1989/90. Resultaten visar attför drygt hälften var sjukperioden kortare än en månad, medan var sjuka . hade studerat ifull omfattning; läste en del på egen hand, varav en delockså hade följt undervisning; studerade inte alls. Ca 15 %hade inte alls försenats i studierna. hade tagit igeneller räknade med att ta igen förseningen. För innebarsjukdomen att de måste gå om en del av utbildningen. Ca 16 %avbröt studierna. Av dem som hade studerat i viss omfattningunder sjukperioden hade inte blivit försenade. Det varfrämst bland dem som varit sjuka i över somförseningar eller avbrott inträtt. Merparten av alla som varitsjuka än en månad hade klarat sig utanstudieförsening. En fjärdedel av alla som fått skuldreduceringbehövde ta mer lån.Vidare föreslås i propositionen att avskrivningen vid sjukdomav studielån i särskilt vuxenstudiestöd eller särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa reduceras till avlånebeloppet. Skälet är att skuldavskrivning med fullt beloppleder till överkompensation i dessa fall.De ändrade reglerna om avskrivning vid sjukdom beräknasmedföra en besparing på /96.Regeringen anför att det åligger CSN att följa effekterna av denya reglerna.I propositionen föreslås att till anslaget Studiemedel m.m.skall anvisas ett förslagsanslag på 11 053 125 000 kr.I motion Sf513 yrkandena 10 och 12 av m.fl.(kds) anför motionärerna att det är orimligt att förlängakarenstiden vid avskrivning av studielån på grund avsjukdom, och de hemställer att förslaget avslås. I motionSf516 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (mp) anförsatt en ökning av karenstiden drabbar de 16--av studenternasom fått reducering och faktiskt måste gå om eller helt brytautbildningen. De hemställer att karenstiden behålls oförändradoch begär ett tillkännagivande om att problemet i stället börlösas genom en striktare bedömning av om merskuld uppkommit.Riksförsäkringsverket bör enligt motionärerna ges i uppdrag attse över de lokala försäkringskassornas metodik vid bedömning avstudieoförmåga.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande anfört att åtgärderbör vidtas för att komma till rätta med de förhållanden somframgår av CSN:s undersökning. Med hänsyn till att nya bättrerutiner nu utvecklas hos försäkringskassorna finns det enligtutbildningsutskottet inte någon anledning till etttillkännagivande om behovet av en striktare bedömning. Problemetmed den omotiverade skuldreduceringen bör enligtutbildningsutskottets mening rimligen kunna minskas genom enförlängning av karenstiden eftersom merparten av dem som varitsjukskrivna än en månad inte försenats nämnvärt istudierna. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag.Socialförsäkringsutskottet ansluter sig tillutbildningsutskottets uppfattning och tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motionerna Sf513 yrkandena 10 och 12 ochSf516 yrkandena 4 och 5.I motion Sf533 av () tar motionären uppfrågan om den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel.Motionären anför att det ofta är kvinnor som söker sig tillutbildning när de blivit äldre eftersom barnen då blivit större.Om man fyllt finns dock inte möjlighet att fåstudiemedel såvida det inte finns särskilda skäl. Regelsystemetför studiemedel måste utformas så att det stimulerar tillutbildning oberoende av ålder.Utbildningsutskottet har avstyrkt motionen med hänvisning tillStudiestödsutredningens översyn av åldersgränserna.Socialförsäkringsutskottet vill framhålla att den praxis somutvecklat sig när det gäller ansökningar om studiemedel efter 45års ålder är relativt liberal, med positiva beslut upp till 55års ålder om utbildningen är yrkesinriktad. I övrigt harutskottet inte någon annan mening än utbildningsutskottet ochavstyrker därför motionen med hänvisning till att fråganbehandlas av Studiestödsutredningen.I motion Ub906 yrkande 10 av m.fl. (m) tarmotionärerna upp frågan om en avpassning av studiemedlen tillutbildningens längd. Motionärerna anför att en besparing kanuppnås om studiebidraget avpassas efter utbildningens längd ochstudiestödet i komvux avpassas till studiernas omfattning.Motionärerna yrkar att beslut fattas om dessa förändringar.Riksdagen har beslutat om bl.a. följandeförändringar (prop. 1993/94:156, SfU25). Studiebidraget istudiemedlen fick sammanlagt uppgå till ett belopp som motsvarasav utbildningens omfattning och längd. Vid en eventuellförsening i studierna kunde i princip endast studielån beviljas.För studenter vid universitet och högskolor innebar det attbidraget fr.o.m. andra studiemedelsterminen avpassades tilltidigare studieresultat i form av poäng. Vid deltidsstudier ikomvux på mer än halvtid avpassades studiestödet i förhållandetill studiernas omfattning. Studiebidraget höjdes fr.o.m. den 1januari 1996 med ca . Återbetalningen avstudielån ändrades så att det gavs möjlighet att välja mellanett inkomstrelaterat system och ett system med återbetalning iannuiteter. Rätten till avskrivning vid ålderavskaffades.Riksdagen har upphävt vårens beslut (prop.1994/95:98, SfU9, UbU2y).Utbildningsutskottet har i sitt yttrande avstyrkt motionen medhänvisning till att det ingår i uppdragatt överväga behovet av bl.a. den typ av förändringar sommotionärerna förordar.Utskottet instämmer i utbildningsutskottets bedömning ochavstyrker motionen.I tre motioner beräknar motionärerna kostnaden för studiemedelmed anledning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder på ett annatsätt än regeringen. Sådana yrkanden framställs i motionernaUb906 av m.fl. (m) yrkande 11, Ub907 yrkande 17av m.fl. (c) och Fi216 yrkande 15 av AlfSvensson m.fl. (kds).Enligt utskottets mening bör kostnaden för studiemedelberäknas i enlighet med de förslag som regeringen lagt fram. Somen följd av att antalet basårsplatser i högskolan i proposition1994/95:139 föreslås vara 1 200 i stället för 1 500 minskar dockkostnaden för studiemedel med . Utskottetavstyrker motionerna.Det ovan anförda innebär att till anslaget E 4. skall anvisas ett förslagsanslag på 11 048 125 000 kr.E 5. Vuxenstudiestöd m.m.Korttidsstudiestöd får beviljas arbetstagare som deltar istudiecirklar, kurser i komvux och statens skolor för vuxna ochi vissa s.k. korta kurser vid folkhögskolor. Stöd lämnas förstudier i svenska, engelska, matematik och samhällskunskap pågrundskole- och gymnasienivå samt för studier som syftar tillatt utveckla handikappades färdigheter och kunskaper omhandikappet. Stödet ersätter förlorad arbetsinkomst och uppgårtill . Internatbidrag beviljas deltagare i kortakurser vid folkhögskolor och vid statens skolor för vuxna.Bidraget kan beviljas både arbetstagare och icke arbetstagareoch uppgår till . Möjligheten för fackligaorganisationer att söka dessa bidrag kollektivt avskaffades den1 juli 1992.Särskilt vuxenstudiestöd (svux) utgår vid längre tids studierpå grundskole- och gymnasienivå, vid yrkestekniskhögskoleutbildning (s.k. YTH-utbildning) och vid vissa kurservid folkhögskola, även i kombination med grundvux/grund-sfi.Urval sker efter sökandens behov av utbildning och stöd. Stödetbestår av en bidragsdel och en lånedel. Den som är berättigadtill ersättning från erkänd arbetslöshetskassa eller haruppburit sådan ersättning längsta möjliga tid fårvuxenstudiebidrag av det utbildningsbidrag som denstuderande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. Övrigasökande får vuxenstudiebidrag av motsvarandeutbildningsbidrag. För sökande som får det högre bidraget finnsäven rätt till barntillägg, om de har vårdnaden om barn som ärunder och går i grundskola. Studielån kan utges så att dettillsammans med bidraget motsvarar vad den studerande skulle haerhållit i utbildningsbidrag.Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) kan utgå tillarbetslösa med motsvarande belopp som det högre särskildavuxenstudiestödet till dem som är berättigade till ersättningfrån arbetslöshetskassa. Någon urvalsprövning sker inte, utanstöd utgår så länge det finns medel. Stödet utges tidigast underdet kalenderår då den arbetslöse fyllt .