bet · GJ01UbU6 · 1995-12-12 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringensförslag om förändrat system förstatsbidrag till utlandssvenska barnsoch ungdomars utbildning i Sverige.Statsbidragssystemet skall omfatta allaskolformer fr.o.m. årskurs 7 igrundskolan eller motsvarande t.o.m.gymnasieskolan eller motsvarande.Bidraget skall lämnas till anordnarenav utbildningen och följa den enskildeeleven oavsett skolform. Eleven skallfå bidrag till inackordering enligtbestämmelserna om studiestöd.Den särskilda utbildningsformenriksinternatskola behålls under enövergångstid om längst . Statenträffar avtal om statsbidrag förutlandssvenska elever till de treriksinternatskolorna underövergångstiden. En utvärdering skallske av det föreslagna systemet.Riksinternatskolorna skall liksomtidigare även kunna ta emot andra änutlandssvenska elever. Hemkommunen gesskyldighet att fördela resurser fördessa elever på samma sätt som omeleverna gick i en fristående skola.Sammanlagt har fem reservationer fogatstill betänkandet. ,liberalerna ochKristdemokraterna avstyrker i principdet nya bidragssystemet. Centerpartietavstyrker i avvaktan på att klarhet nåsbeträffande bidrag till friståendeskolor. 1995/96:89 vari yrkas1. att antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100),2. att godkänner det somregeringen förordar om statsbidrag tillutlandssvenska elevers utbildning(avsnitt 5).Lagförslaget återfinns som bilaga 2till detta betänkande. 1995/96:Ub1 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om att statsbidragäven i fortsättningen skall betalastill riksinternatskola för barn tillutlandssvenskar oberoende av var barnetär folkbokfört liksom för elever, somrekryteras utan att vara barn tillutlandssvenskar.1995/96:Ub2 av och () vari yrkas1. att avslår regeringensförslag om att regleringen förriksinternatskolor skall avskaffasefter en övergångstid ,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet att välja andraalternativ,3. att avslår regeringensförslag om att hemkommuner gesskyldighet att fördela resurser föricke utlandssvenska elever som väljeratt gå på en riksinternatskola.1995/96:Ub3 av ochGöthe () vari yrkas1. att avslår regeringensförslag om att regleringen förriksinternatskolorna skall avskaffasefter en övergångstid ienlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att riksinternatskolornaäven i fortsättningen skall haersättning för undervisning,elevhemsverksamhet och bidrag förutlandssvenskars barn,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att Lundsbergs skola skallha likvärdiga villkor somriksinternatskolorna i ochSigtuna.1995/96:Ub4 av m.fl. (m,fp) vari yrkas1. att avslår regeringensförslag att avveckla utbildningsformenriksinternatskola efter en övergångstidom i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att riksinternatskolornaäven i fortsättningen skall haersättning för undervisning ochelevhemsverksamhet för utlandssvenskarsbarn,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utlandssvenskars barns rättatt välja skola,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att Lundsbergs skola skallha likvärdiga villkor somriksinternatskolorna i ochSigtuna,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om statsbidrag förexternatelever.1995/96:Ub5 av () variyrkas att avslår proposition1995/96:89 om utbildning i förutlandssvenska barn och ungdomar ienlighet med vad som anförts imotionen.1995/96:Ub6 av m.fl.(c) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om Lundsbergs skola,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om bidrag tillriksinternatskolor. Propositionen i korthetI förevarande proposition läggs framförslag som innebär ett förändratsystem för statsbidrag tillutlandsvenska barns och ungdomarsutbildning i Sverige.Statsbidragssystemet skall omfatta allaskolformer från och med årskurs 7 igrundskolan eller motsvarande till ochmed gymnasieskolan eller motsvarande.Statsbidraget skall lämnas tillanordnaren av utbildningen och följerden enskilde eleven oavsett skolform.Eleven skall vidare ges bidrag tillinackordering enligt bestämmelserna omstudiestöd.Den särskilda utbildningsformenriksinternatskola behålls under enövergångstid om längst undervilken en utvärdering av det föreslagnasystemet skall ske. Enriksinternatskola skall liksom tidigareäven kunna ta emot andra änutlandssvenska elever. Hemkommunen gesskyldighet att fördela resurser fördessa elever på samma sätt som omeleverna gick i en fristående skola.Det föreslagna systemet förbidragsgivning innebär förändringar iskollagen. Regeringens förslag till lagom ändring i skollagen föreslås träda ikraft . Bestämmelsernainförs successivt och tillämpas förelever som börjar undervisningen vidskolan /97.BakgrundEnligt 10 kap. skollagen (1985:1100) ärriksinternatskola en särskildutbildningsform. Regeringen kan enligt10 kap. 1 § skollagen - påframställning av huvudmannen - ge eninternatskola ställning somriksinternatskola. En riksinternatskolahar till uppgift att anordnautbildning, som motsvarar grundskolanoch gymnasieskolan eller endera avdessa skolformer, för i första handbarn och ungdomar som harutlandssvenska föräldrar eller harbehov av miljöombyte eller som är frånglesbygd och inte kan beredastillfredsställande inackordering. I dendel en riksinternatskola motsvarargrundskolan skall den i fråga om rättenatt fullgöra skolplikt där anses varaen enligt 9 kap. 1 § första och andrastyckena skollagen godkänd friståendeskola.Förordningen (1991:1080) omriksinternatskolor innehållerbestämmelser om verksamheten vidskolorna och om statsbidrag. Enriksinternatskola får statsbidrag tillundervisning, elevhemsverksamhet ochsärskilt bidrag för elever medutlandssvenska föräldrar. Statsbidragettill undervisningen lämnas för ettvisst antal årselevplatser inom en ramsom regeringen fastställer samtmed ett av regeringen fastställt beloppper sådan års-elevplats. Istatsbidragsunderlaget ingår ocksåandra elever än de med utlandssvenskaföräldrar. Det finns treriksinternatskolor, Grännaskolan,Humanistiska Läroverketoch Lundsbergs skola. För Lundsbergsskola, som fick ställning somriksinternatskola fr.o.m. den 1 juli1994, gäller dock bestämmelserna omriksinternatskolorna med vissbegränsning. Skolan erhåller t.ex.endast statsbidrag till undervisningen.Regeringen anmälde i 1995 årsbudgetproposition (prop. 1994/95:100bil. 9) att en översyn av reglerna förriksinternatskolorna borde göras. Enarbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet har övervägthur barn och ungdomar med svenskaföräldrar bosatta i utlandet kangaranteras utbildningsmöjligheter iSverige om nuvarande reglering förriksinternatskolor upphävs.Arbetsgruppen har presenterat sinaförslag i en promemoria som harremissbehandlats.Förändrat system för utbildning iSverige av utlandssvenska barn ochungdomarDefinition av begreppet utlandssvenskelevRegeringen anser att staten även ifortsättningen aktivt bör stödjamöjligheten till utbildning av godkvalitet och till ett brettutbildningsutbud i för barn ochungdomar med svenska föräldrar somstadigvarande vistas i utlandet.Regeringen föreslår att en definitionav begreppet utlandssvensk elev införsi skollagen (1 kap. 17 §). Enutlandssvensk elev, som har rätt tillutbildning i , definieras som enelev vars vårdnadshavare stadigvarandevistas i utlandet och av vilka minst enär svensk medborgare. Någon kopplingtill var eleven eller hans eller hennesvårdnadshavare är folkbokförda görsinte. Regeringen anför i propositionenatt bedömningen av om eleven tillhörgruppen utlandssvenska elever bör görasutifrån förhållandet när eleven börjarutbildningen och bör gälla helaskolgången i årskurserna 7-9 avgrundskolan respektive igymnasieskolan och motsvarandeskolformer även om de faktiskaförhållandena för eleven förändras. Motden bakgrunden begär regeringen ettbemyndigande att föreskriva att ocksåandra elever än de som omfattas avlagens definition skall ingå ikategorin utlandssvensk elev.I motion 1995/96:Ub1 (fp) framhålls idenna del att statsbidrag tillutbildning även fortsättningsvis skallutbetalas för barn till utlandssvenskaroberoende av barnets folkbokföringsort.Motionären anser att villkoren förstatsbidrag till utlandssvenska barnsskolgång skall formuleras så attSverige inte stöter bort de barn somsöker samhörighet med hemlandet genomatt folkbokföra sig där.Utskottet konstaterar att det enligtden föreslagna definitionen avbegreppet utlandssvensk elev inte görsnågon koppling till var eleven ellerhans eller hennes vårdnadshavare ärfolkbokförda. Det som är betydelsefulltär var vårdnadshavarna stadigvarandevistas. Enligt utskottets mening ärmotionen i denna del tillgodosedd medregeringens förslag varför den böravslås. Utskottet föreslår attriksdagen med avslag på motion1995/96:Ub1 i denna del antarregeringens förslag till definition avutlandssvensk elev.Statsbidrag till utlandssvenskaelevers utbildning m.m.Regeringen föreslår att det skallinföras en generell möjlighet tillstatsbidrag om en utlandssvensk elevväljer att få sin utbildning i Sverige.Statsbidrag skall lämnas förutlandssvenska barn och ungdomarsutbildning i alla skolformer från ochmed årskurs 7 i ellermotsvarande till och med gymnasieskolaneller motsvarande. Statsbidrag skalllämnas till anordnaren av utbildningenoch skall följa den enskilde oavsettskolform. Detta innebär bl.a. att enfristående skola får statsbidrag för enelev som enligt definitionen avutlandssvenska elever ingår i dennagrupp även om eleven har en hemkommun iSverige. Regeringen föreslår en ändringi skollagen som innebär att en kommunsskyldighet att tilldela en friståendeskola bidrag för verksamheten inteskall gälla om det är fråga om enutlandssvensk elev (9 kap. 6 och 8 §§).Bidrag till inackorderingen skalllämnas av statliga medel i enlighet medbestämmelserna om studiestöd. Om enelev får sådant inackorderingstilläggskall han/hon inte få ekonomiskt stödtill inackordering från hemkommunen (5kap. 33 §).Den särskilda utbildningsformenriksinternatskola behålls under enövergångstid om längst undervilken en utvärdering av det föreslagnasystemet skall ske. Staten skall träffaavtal om statsbidrag tillriksinternatskolorna underövergångstiden. Statsbidrag skalllämnas för alla utlandssvenska eleverdock minst för ett i avtalet garanteratantal årselevplatser. Statsbidragetskall omfatta såväl undervisning sominternat vid alla tre skolorna.En ändring görs i 10 kap. 1 § andrastycket som innebär att den kategorielever som skall tas emot i första handbegränsas till att avse utlandssvenskaelever. Enligt lagrummets gällandeordalydelse tillhör även s. k.glesbygdselever och elever som harbehov av miljöombyte den kategori som iförsta hand skall tas emot. Av denallmänna motiveringen till den nuföreslagna lagändringen framgåremellertid att en riksinternatskolaäven fortsättningsvis kan vara ettalternativ för elever från glesbygd sombehöver bo inackorderade eller för enelev som kan ha behov av miljöbyte.Hemkommunen ges skyldighet att fördelaresurser för sådana elever på sammasätt som om eleven gick i en friståendeskola. En bestämmelse om detta införs iskollagen (10 kap. 1 § tredje stycketoch 1 c §). Även dessa elever bör kunnafå inackorderingstillägg enligtbestämmelserna i studiestödslagen,anför regeringen.Det nya systemet för bidrag föreslåsträda i kraft . En kommunsskyldighet att lämna bidrag enligt 10kap. 1 c § gäller inte i fråga omelever som har påbörjat sin utbildningföre ikraftträdandet, om statsbidraglämnas för utbildningen.Regeringens förslag om en generell rätttill statsbidrag - oavsett skolform- för en utlandssvensk elev somväljer att få sin utbildning i Sverigebehandlas i två motioner. Motionärernai motion 1995/96:Ub4 (m, fp) yrkande 3är positiva till förslaget och anseratt det är principiellt riktigt att enelev skall kunna välja en annan skolaeller skolform än riksinternatskola.Även i motion 1995/96:Ub2 (kds) yrkande2 framhålls att möjligheten att väljaandra skolformer och annat boende böröppnas. Det sker genom attstatsbidraget för elever utanhemkommun följer eleven och genom attinackorderingstillägget för samtligautlandssvenska elever utbetalas direkttill målsman, heter det i motionen.Förslaget till ny bidragskonstruktionavseende riksinternatskolorna behandlasi flera motioner. I motion 1995/96:Ub4(m, fp) föreslås attriksinternatskolorna även ifortsättningen skall erhålla ersättningför undervisning och elevhemsverksamhetför utlandssvenskars barn. Skolornaskall erhålla ett schablonbidrag förinternateleverna, menar motionärerna.Det bör fastställas av regeringen ochinnehålla ersättning förutbildningskostnaderna ochinternatkostnaderna (yrkande 2). Iyrkande 5 i samma motion tarmotionärerna upp frågan om bidrag tillexternateleverna. Mot bakgrund av detförslag som presenterats avFriskolekommittén och med tanke på denöversyn som pågår vad gäller friståendegymnasieskolor är det inte möjligt attförorda att bidrag skall utgå enligtsamma regler som gäller för friståendeskolor. Staten bör i stället fastställaoch lämna bidrag för dessa eleverdirekt till riksinternaten, heter det imotionen.Likartade yrkanden finns i motionerna1995/96:Ub3 (m) yrkande 2, 1995/96:Ub1(fp) i denna del och 1995/96:Ub5 (m). förstnämnda motionen yrkas attriksinternatskolorna även ifortsättningen skall ha ersättning förundervisning, elevhemsverksamhet ochbidrag för utlandssvenskars barn.Enligt motion 1995/96:Ub1 (fp) har denuvarande statsbidragsreglerna storbetydelse för skolornas möjlighet attmed trygghet planera för fortsattkvalitetsmedveten verksamhet.Statsbidrag bör även fortsättningsvisutbetalas till riksinternatskola bådeför barn till utlandssvenskar och förandra elever. I motion 1995/96:Ub5 (m)yrkas avslag på regeringens förslag idenna del. Motionären framhåller bl.a.att det är angeläget att ungdomar frånde orter där riksinternaten är förlagdages möjlighet att delta iundervisningen och att det är olyckligtom statsbidragsbestämmelserna utformasså att denna möjlighet försvåras.I motion 1995/96:Ub2 (kds) yrkasavslag på förslaget att kommunerna gesskyldighet att fördela resurser föricke utlandssvenska elever som väljeratt gå på en riksinternatskola (yrkande3). Motionärerna tillbakavisarpropositionens påstående att dekommuner där dagens treriksinternatskolor ligger får dubbeltstatsbidrag. Skolorna får i dagstatsbidrag till samtliga elever, bådeinternat- och externatelever. Statenkompenserar sig för detta bidrag genomatt reducera bidraget till kommunen,heter det i motionen. Det finns skälsom motiverar ett högre bidrag tilldessa skolor än till övriga friståendeskolor. Motionärerna anser att hänsynmåste tas till riks- internatskolornassmåskalighet, att de har intagning åretrunt och att de bedriverstödundervisning för utlandssvenskaelever.Motionärerna i motion 1995/96:Ub6 (c)yrkande 2 accepterar principen attstatsbidraget för utlandssvenska eleverskall följa eleven och inte som gådirekt till riksinternaten menefterlyser hur den föreslagnabidragskonstruktionen förhåller sigtill den tidigare vad gäller per capita-ersättning. Motionärerna förutsätteratt statsbidrag per utlandssvensk elevtillsammans med inackorderingsbidragutgör samma totalsumma som nuvarandebidrag oavsett bidragskonstruktion. Närdet gäller förslaget att hemkommunenskall lämna bidrag för andra elever änutlandssvenskars barn ansermotionärerna att detta är möjligt medde regler som gäller . Omregeringen skulle föreslå och riksdagenbesluta om en mycket mer löslig formför att reglera kommunernasskyldigheter vad gäller bidrag tillfristående skolor blir de bestämmelsersom nu föreslås ganska meningslösa.Frågan om bidrag till riksinternatenbör behandlas i anslutning till attriksdagen ges möjlighet att taställning till förslag om regler förfristående skolor.Utskottet behandlar först regeringensförslag om att statsbidrag skall lämnasför utlandssvenska barns och ungdomarsutbildning i alla skolformer.Utskottet anser i likhet medregeringen att det är angeläget attutbildningsmöjligheterna i förutlandssvenska barn och ungdomarbreddas och garanteras genom ettstatsbidragssystem som omfattar allaskolformer från och med årskurs 7 igrundskolan eller motsvarande till ochmed gymnasieskolan eller motsvarande.Utskottet delar således regeringensuppfattning att statsbidraget skalllämnas till anordnaren och följa elevensamt att bidrag till inackorderingskall ges i enlighet med bestämmelsernaom studiestöd. Denna förändring innebäratt även utlandssvenskars barn ochungdomar får en reell möjlighet attvälja en annan utbildning än vad somerbjuds vid riksinternatskolorna. Enutlandssvensk elev kan härigenom t. ex.välja inom ett betydligt bredare utbudav program i gymnasieskolan eller väljaen fristående skola. Genom att bidraglämnas till inackordering ges ocksåmöjlighet till att välja andra formerför boende t. ex. hos en anhörig.När det gäller regeringens förslagtill nytt system för bidrag tillverksamheten vid riksinternatskolornavill utskottet anföra följande.Utskottet utgår från att många av deutlandssvenska eleverna ävenfortsättningsvis kommer att välja ettinternatboende i nära anslutning tillden skola där de går. Även regeringenmenar att flera av de utlandssvenskaeleverna fortfarande kommer att väljainternatboende . Mot den bakgrundenföreslår regeringen attriksinternatskolorna skall behållasövergångsvis som en säkerhet för attdessa elever skall kunna få ett sådantboende. Utskottet vill i det härsammanhanget understryka värdet av denutvärdering av den föreslagnaförändringen som regeringen avser attta initiativ till. Utvärderingen börkunna ge underlag för senareställningstagande av riksdagenbeträffande en slutlig utformning avordningen för utlandssvenska barnsutbildning i Sverige.Utskottet har inget att erinra motvad regeringen anfört om att statenskall träffa avtal med de nuvarande treriksinternatskolorna om att anordnautbildning och erbjuda internatboende.Det får därvid ankomma på deavtalsslutande parterna att kommaöverens om antalet garanterade års-elevplatser och vilket belopp som skallutgå i statsbidrag. Statsbidraget skallomfatta såväl bidrag till undervisningsom till internatboendet vid skolorna.Utskottet anser det viktigt att sålångt det är möjligt motverka socialsegregering vid riksinternatskolorna.Utskottet delar därför regeringensuppfattning att dessa skolor även ifortsättningen skall kunna ta emotelever från glesbygd som behöver boinackorderade och elever med behov avmiljöombyte. Skolorna bör ocksåfortsättningsvis kunna ta emot ävenelever från den kommun där skolan ärbelägen och närliggande kommuner, dvs.elever som inte har behov av ettinternatboende. Utskottet erinrar omatt kommunernas ansvar för att barn ochungdomar bosatta i kommunen får enutbildning gäller alla barn ochungdomar, således även elever somväljer att gå i en riksinternatskola.Utskottet tillstyrker regeringensförslag att hemkommunen skall varaskyldig att fördela resurser för enelev i riks- internatskola på sammasätt som om eleven valt att gå i enfristående skola. Utskottet har inteheller något att erinra mot attinackorderingstillägg lämnas enligtbestämmelserna för studiestöd tilldessa elever. Utskottet vill isammanhanget peka på att ett nyttutjämningssystem för kommuner ochlandsting gäller (prop.1994/95:150 bilaga 7 , FiU19 och prop.1995/96:64, FiU5). I huvudsak ärutjämningsbidraget ett bidragssy-stem som skall jämna utinkomstskillnader i kommunsektorn ochskillnader i strukturella förhållanden.Kommuner och landsting vars skattekrafteller mätbara strukturella förhållandenär sämre än genomsnittet för riket fårett utjämningsbidrag från staten.Kommuner och landsting vars skattekrafteller mätbara strukturella förhållandenär bättre än genomsnittet för riketbetalar en utjämningsavgift tillstaten. Ett strukturkostnadsindexberäknas för varje kommun med hänsyntill olika faktorer. Istrukturkostnadsindex skall bl. a.beaktas dels för andelenbarn i åldern , andelenutomnordiska och finska elever samtkommunens bebyggelsestruktur, dels förgymnasieskolan andelen ungdomar iåldern , andelen elever medinackorderingstillägg och enprogramvalsfaktor. Elever som ärbosatta i ingår ibefolkningsunderlaget för beräkningenav utjämningsbidraget.Med hänvisning till vad som anförtsovan föreslår utskottet att riksdagenmed bifall till regeringens förslagantar regeringens lagförslag såvittavser 5 kap. 33 §, 9 kap. 6 och 8 §§och 10 kap. 1 § tredje stycket och1 c § med den ändringen att 9 kap. 6 §första och andra styckena erhåller ibilaga 1 som Utskottets förslagbetecknad lydelse och därjämte avslårmotionerna 1995/96:Ub1 (delvis),1995/96:Ub2 yrkandena 2 och 3,1995/96:Ub3 yrkande 2, 1995/96:Ub4yrkandena 2, 3 och 5, 1995/96:Ub5(delvis) och 1995/96:Ub6 yrkande 2.Utskottet har inte något att erinra motlagförslaget i övrigt.Vad regeringen anför om atttidsbegränsa förekomsten av densärskilda utbildningsformenriksinternatskola under en övergångstidom längst har föranlett fleramotioner.I motion 1995/96:Ub4 (m, fp) yrkande1 begärs avslag på regeringens förslagatt avveckla utbildningsformenriksinternatskola efter en övergångstidom . Staten bör även i framtidenta ett ansvar och ha inflytande överriksinternatskolorna. Det är viktigtatt slå vakt om och utvecklariksinternatskolorna, i stället för attavveckla dem, vilket regeringen nuindirekt föreslår, heter det imotionen. Liknande tankegångar finns imotionerna 1995/96:Ub3 (m) yrkande 1och 1995/96:Ub5 (m) i denna del. Även imotion 1995/96:Ub2 (kds) yrkande 1begärs avslag på regeringens förslag.Motionärerna pekar bl.a. på attpersonalen vid riksinternaten har enunik erfarenhet av att ta emot barn ochungdomar till föräldrar som arbetarutomlands och kunskap omundervisningssystem i olika länder.Vidare framhålls att stora svårigheterkan förutses vad gäller utlandssvenskaelevers boende, om riksinternatenavskaffas.Utskottet vill med anledning avmotionerna framhålla att regeringenavser att genomföra en utvärdering avdet föreslagna systemet. Skolverketskall få i uppdrag att följautvecklingen. Härigenom ges enmöjlighet att följa och utvärderaelevutvecklingen, hur elever väljer,möjligheterna att bli intagen, densociala och pedagogiska miljön vidskolorna, boendeformer, kvaliteten påskolgången och internatboendet etc.Utvärderingen bör enligt utskottet ävenbelysa hur utbud, intresse för ochkvaliteten på internationella skolorutomlands påverkar utlandssvenskarnasval av skolgång.Riksinternatskola är ensärskild utbildningsform. Regler omdenna finns i skollagen. Det ankommerpå att ta ställning tillförändringar i skollagen. Utskottetanser att varken det som regeringen ipropositionen anför om övergångstid förutbildningsformen riksinternatskolaeller vad motionärerna yrkat i fråganbör föranleda något uttalande avriksdagen. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 1995/96:Ub2 yrkande 1,1995/96:Ub3 yrkande 1, 1995/96:Ub4yrkande 1 och 1995/96:Ub5 (delvis).Lundsbergs skola behandlas i tremotioner, nämligen i 1995/96:Ub4 (m,fp) yrkande 4, i 1995/96:Ub6 (c)yrkande 1 och i 1995/96:Ub3 (m) yrkande3. I samtliga dessa motioner framhållsatt Lundsbergs skola skall ha villkorsom är likvärdiga med de övriga tvåriksinternaten.Utskottet vill med anledning av vad iberört hänseende anförts i motionernapeka på att regeringen i propositionenuttalat att avtal om statsbidragavseende utbildningskostnader ochinternatkostnader kommer att ingås medde tre riksinternatskolorna, dvs. ävenmed Lundsbergs skola. Utskottet förslåratt avslår motionerna1995/96:Ub3 yrkande 3, 1995/96:Ub4yrkande 4 och 1995/96:Ub6 yrkande 1. beträffande begreppetutlandssvensk elevatt med avslag på motion1995/96:Ub1 (delvis) antarregeringens förslag om ändring iskollagen (1985:1100) såvitt avser 1kap. 17 §,2.