bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Härav avser 4,8 miljarderkronor fördelningspolitiskt motiverade ändringar av inkomstbeskattningen i formav slopat grundavdrag över den s.k. brytpunkten, höjt grundavdrag underbrytpunkten och en höjning av skattesatsen för inkomster över 300 000 kr.Förmögenhetsskatten skärps och arvs- och gåvoskatten återställs till vad somgällde före den borgerliga regeringsperioden. Ett strikt avdragstak föreslåsför räntor . Dessa ändringar beräknas inbringa 1,7 miljarderkronor. Beträffande företagsbeskattningen, som utskottet behandlar på annanplats i detta yttrande, föreslår vi att skatteuttaget ökas med 4,7 miljarderkronor. förslag om "grön skatteväxling" m.m. i form av höjdaenergi- och miljöskatter, höjd reklamskatt och båtskatt kommer att behandlas iannat sammanhang.Vänsterpartiets förslag är väl motiverade av fördelningspolitiska ochstatsfinansiella skäl och leder till en bättre utveckling även frånmiljösynpunkt.Med det anförda yrkar vi bifall till motionerna Fi37 och Fi47 i de delar somutskottet behandlar under denna rubrik.4. Riktlinjer för skattepolitiken (mp)() anför:Enligt uppfattning måste den ekonomiska politikens huvudmålvara en ekologiskt uthållig och socialt ansvarsfull samhällsutveckling. Dettasynsätt präglar också den skattepolitik som förs fram i motion Fi34 av BirgerSchlaug m.fl. (mp).Miljöpartiet anser att beskattningen av arbete totalt sett inte skall ökas.Den bör i stället minskas och ersättas med främst miljörelaterade skatter. Vianser också att inkomsttagare i högre inkomstskikt kan tåla en högrebeskattning än andra. De höjda marginalskatterna kan emellertid medföraproblem. För att minska olägenheterna kräver motverkande åtgärder.Miljöpartiets skattepolitik innebär att en långtgående skatteväxlinggenomförs. Arbetsgivaravgifterna sänks med ca (25 + 10 =) 35 miljarder kronorvilket gynnar verkstadsindustrin och hemmaindustrin och motverkararbetslösheten. I stället höjs de miljörelaterade skatterna, främstenergiskatterna. I skatteväxlingen ingår också sänkt moms på mat och påtransporter, vilket ger hushållen mer att röra sig med och kan ses som enkompensation för de kostnadshöjningar som höjda miljöskatter kan innebära. Isamma riktning verkar våra förslag att höja grundavdraget och att införa ettspeciellt glesbygdsavdrag. vidhåller även sina andra förslag tillförbättringar inom skatteområdet som har lagts fram under den allmännamotionstiden.Miljöpartiets förslag innebär riktlinjer för en genomgripande omläggning avbeskattningen som ett led i en politik för en långsiktigt hållbar utvecklingmot ett mänskligare samhälle. Jag yrkar bifall till motionen i dessa delar(Fi34 yrkandena 1 i denna del, 5 i denna del samt 7 och 8).5. Riktlinjer för skattepolitiken (kds)() anför:Regeringens politik för att förstärka statens finanser bygger i storomfattning på skattehöjningar och ideologiskt betingade återställare sombegränsar utvecklingskraften i den svenska ekonomin. Detta är särskiltallvarligt, eftersom det leder till långvarig arbetslöshet för många människoroch ökade krav på nedskärningar i välfärdssystemen för att nå balans i statensfinanser.Kristdemokraterna anser att politiken bör inriktas både på en effektiv ochfördelningspolitiskt riktig sanering av statsfinanserna och pågenomförande av ett program för tillväxt och nya jobb. På skatteområdetföreslås en rad åtgärder för att nya företag och sysselsättningstillfällenskall kunna utvecklas under de närmaste åren.I motion Fi35 av m.fl. (kds) begär vi en skattereform med sänktskatt på arbete och höjda miljöavgifter. Vidare föreslås att skattesystemetmåste vara så utformat att det skapar incitament för företagande.Kristdemokraterna fullföljer sin politik från den allmänna motionstiden, bl.a.med krav på sänkt marginalskatt till , kvittningsrätt för underskott inystartad verksamhet, permanent riskkapitalavdrag och begränsning av höjningenav egenavgifterna till . Vi yrkar bifall tillmotionen i dessa delar.I motionen yrkas också olika lättnader i företagsbeskaattningen och en slopaddubbelbeskattning av aktier. Vidare avvisas regeringens förslag till sänkt momspå mat. En sänkning av skatten på tjänstesektorn är mer angelägen för att fånya jobb än en matmomssänkning. En sänkt matmoms ger en dåligfördelningspolitisk effekt. I kronor räknat tjänar höginkomsttagare mest på ensänkning och låginkomsttagare minst. De höjningar som regeringen föreslårbeträffande olika energi- och miljörelaterade skatter bör enligt vad somföreslås i motionen användas för att finansiera skatte- eller avgiftssänkningarinom tjänstesektorn. finansierade EU-avgiften fullt ut i sittförslag till statsbudget . Därför avvisas förslaget om den breddadefastighetsskatten på kommersiella lokaler och industrilokaler som en del iEU-finansieringen. Dessa skall enligt vårt förslag istället användas för en skatteväxling till kommunsektorn. Vi återkommer tilldessa frågor i samband med utskottets behandling av motionen i dessa delar.6. Mervärdesskatten på livsmedel (m, fp, v, kds)(), (), (), (), (), () och ()anför:Vi avstyrker regeringens förslag om sänkning av mervärdesskatten på livsmedelfrån . Förslaget leder enligt vår uppfattning inte till sådanafördelar från fördelningspolitisk synpunkt som regeringen åsyftar. Detta harockså understrukits av flera experter i samband med en hearing hosskatteutskottet . Att sänka momsen på mat leder till ettskattebortfall på , och vi avvisar förslaget med hänvisningtill behovet att genomföra andra åtgärder som ter sig mer angelägna. Dettainnebär bifall till motionerna Fi31 av m.fl. (m) yrkande 12, Fi40 avMargit och () yrkande 17, Fi32 av m.fl.(fp) yrkande 1 i denna del, Fi44 av och ()yrkande 2, Fi33 av m.fl. (v) yrkande 9 och Fi35 av . (kds) yrkande 6. Därmed tillgodoses också motionerna Fi45 av ElverJonsson och () och Fi46 av och () om undantag från den föreslagna sänkningen för folköl.7. Uppbörden av mervärdesskatt (m, fp, kds)(), (), (), (), () och () anför:Enligt propositionen kommer regeringen -- i anslutning till ett hårtkritiserat utredningsförslag -- att lägga fram förslag om att förkortaredovisningsperioderna för mervärdesskatten från till en månad ochatt förkorta även inbetalningstiden.Förslaget innebär inte bara att antalet redovisningar fördubblas och att denförkortade kredittiden kan medföra redovisningstekniska problem. Företagenutsätts också för kreditproblem, eftersom förslaget innebär att företagen iallmänhet blir skyldiga att betala in mervärdesskatten på försäljningar motfaktura innan betalningstiden för fakturan har gått ut.Förslaget innebär alltså stora olägenheter för företagen. Vi vill särskiltunderstryka problemen för de mindre företagen som ofta lämnar sin redovisningtill redovisningsföretag. I det läget blir de korta handläggningstiderna ettstort problem både för det företag som lämnar ifrån sig redovisning och det somskall utföra den.Härtill kommer att de statsfinansiella fördelarna är mycket begränsade. Denengångseffekt på som regeringen vill uppnå har en rentredovisningsteknisk karaktär och består endast i att mervärdesskatten för enmånad kommer att bokföras i statsbudgeten en månad tidigare än för närvarande.Enligt vår mening bör med bifall till avslagsyrkandena i motionernaFi31 av m.fl. (m) yrkande 13, Fi40 av och () yrkande 16, Fi32 av m.fl. (fp) yrkande 1 i dennadel och Fi44 av och () yrkande 10 som sinmeningen ge regeringen till känna att förslaget inte bör genomföras.8. Mervärdesskatt på dagstidningar (mp)() anför:Motion Fi34 av m.fl. (mp) yrkande 5 i denna del innebär attförslaget om mervärdesskatt på dagstidningar bör avvisas. Jag instämmer i dennauppfattning och tillstyrker motionen i denna del.9. Företagsbeskattning (m, fp, kds)(), (), (), (), () och () anför:Efter regeringsskiftet har det svenska näringslivet tvingats upplevaen politik som direkt motverkat företagsamhet och tillväxt. För atttillväxtkraften i vår ekonomi skall kunna återskapas är det viktigt attnäringsklimatet kan upplevas som tillfredsställande.Som framhålls i olika motioner från vårt håll har viktiga reformer somgenomförts under den föregående mandatperioden när det gäller beskattningen avföretagen och deras ägare rivits upp av den socialdemokratiska regeringen.Detta innebär en dubbelbeskattning som måste slopas. Även andra åtgärder måstevidtas för att förbättra förutsättningarna för kapitalbildning, expansion ochnya arbeten. Möjligheten att kvitta underskott i nystartad näringsverksamhetmot inkomst av tjänst bör återinföras med samma innebörd som tidigare, och detriskkapitalavdrag som har krävts från vårt håll bör införas med en permanentutformning. Vidare bör spärreglerna för fåmansbolag lindras och reformerna förenskild firma och handelsbolag fullföljas. I det sammanhanget bör uppmärksammasbehovet av fasta spelregler och allmänna förbättringar i företagens villkor påskatteområdet, inte minst för nystartade företag.Vad som här har anförts bör med bifall till motionerna Fi31 av CarlBildt m.fl. (m) yrkande 1 i denna del, Fi40 av och () yrkande 1, Fi32 av m.fl. (fp) yrkande 1 i denna del, Fi44av och () yrkandena 6, 7, 11, 13 och 14 ochFi35 av m.fl. (kds) yrkandena 1 i denna del, 4, 22 och 34 som sinmening ge regeringen till känna.10. Företagsbeskattning (v)() anför:I motion Fi33 av m.fl. (v) vidhåller sittförslag om att höja bolagsskatten från . Det starkt förbättradevinstläget för företagen tillsammans med statsfinansiella ochfördelningspolitiska skäl gör det motiverat att ta ut en s.k. värnskatt på 5 %även inom bolagssektorn. Denna värnskatt bör utformas så att den ger inkomsterpå ca , vilket torde motsvara en skatt på för vinsterefter bokslutsdispositioner som överstiger ca 50 miljoner kronor.Vänsterpartiet vidhåller också sina tidigare förslag om en särskild skatt elleravgift för bankväsendet som skall ge en inkomstförstärkning på 1 miljardkronor. har yrkat på ett riktat kreditstöd genom ettskatteavdrag till mindre företag. Även detta förslag bör genomföras.Med det anförda yrkar jag bifall till motion Fi33 i dessa frågor (yrkande 5).11. Företagsbeskattning (mp)() anför:I skattepolitik ingår att bolagsskatten höjs till och attett permanent riskkapital genomförs i syfte att underlätta företagenskapitalförsörjning. Jag yrkar bifall till motion Fi34 av m.fl.(mp) yrkandena 1 och 5 i dessa delar.Justitieutskottets yttrande1994/95:JuU5yBilaga 6KompletteringspropositionenTill finansutskottetInledningRiksdagen beslutade (prop. 1994/95:122, SkU16, rskr. 124) attfr.o.m. införa en allmän löneavgift på på utgivnalöner. Från samma tidpunkt genomfördes höjningar av de särskilda löneskatternaoch av den särskilda premieskatten på grupplivförsäkringar. Syftet med denallmänna löneavgiften och nämnda skattehöjningar var att bidra tillfinansieringen av medlemskapet i EU.För innevarande budgetår har de statliga myndigheternas kostnad förlöneavgiften m.m. belastat inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter,netto (se prop. 1994/95:100, bil. 1, s. 88).I budgetpropositionen aviserade regeringen sin avsikt att i åretskompletteringsproposition återkomma angående hanteringen av den allmännalöneavgiften m.m. för /96.I kompletteringspropositionen (1994/95:150 s. 103) konstaterar regeringenförst att statliga myndigheter har kompenserats för förändringar avarbetsgivaravgifter och skatter. Detsamma har gällt vissa organisationer.Regeringen har aviserat sin avsikt att, som en besparing, avstå från attkompensera för kostnaderna för den allmänna löneavgiften m.m. Beslutet att intekompensera för dessa kostnader kommer, enligt vad som anförs, att omfatta allamyndigheter och organisationer.UtskottetRiksdagen har beslutat om besparingar för /96 inomrättsväsendet uppgående till sammanlagt (12 månader).Regeringens nu aviserade avsikt att inte kompensera myndigheterna för denallmänna löneavgiften innebär att myndigheternas utgifter för löner stiger imotsvarande grad och att ökningen måste finansieras inom den redan beslutaderamen. I realiteten handlar det om ett besparingskrav på ytterligare 177miljoner kronor (12 månader). Härav faller merparten, , påpolisverksamheten men också kriminalvården och domstolsväsendet får enbetydande kostnadsökning med 32 resp. . Det bör också nämnasatt tagit ställning för en sammanlagd besparing inom rättsväsendet på1 t.o.m. . Utöver redan fattade beslut tillkommersåledes (se prop. 1994/95:100, bil.3, s. 3, JuU14, rskr. 254).Utskottet har för sin del förståelse för att det statsfinansiella lägetkräver extraordinära insatser på alla samhällsområden. vill utskottetdock understryka att vissa offentliga verksamheter har en mer central roll församhällsverksamheten än andra. Rättsväsendet hör dit. Utskottet vill således idetta sammanhang framhålla att det inte är möjligt att lägga ut krav påbesparingar på olika myndigheter utan att ta hänsyn till betydelsen församhället av den verksamhet som drivs. Tvärtom menar utskottet att det ärnödvändigt att genom omprioriteringar se till att vissa områden, däriblandrättsväsendet, ges förutsättningar att klara av statsmakterna uppsatta mål.Utskottet måste också understryka vikten av att verksamheten vidrättsväsendets myndigheter i så liten utsträckning som möjligt påverkas avbesparingsarbetet. I första hand måste förändringsarbetet i stället riktas inpå rättsreglerna och struktur- och organisationsförändringar. Ett omfattandearbete i den delen pågår inom och i olika utredningar -- ettexempel är regeringens förslag till ändringar i delgivningslagen som utskottetnyligen tagit ställning till (prop. 1994/95:188, JuU22), ett annat det arbetesom bedrivs av (dir. 1993:77).Stockholm den 18 maj 1995På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), LarsBjörkman (m), (), () och ().Avvikande meningGun , , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet har" ochslutar med "uppsatta mål" bort ha följande lydelse:Utskottet har för sin del förståelse för att det statsfinansiella lägetkräver extraordinära insatser. vill utskottet dock understryka attvissa offentliga verksamheter har en mer central roll för samhällsverksamhetenän andra. Rättsväsendet hör dit. Utskottet vill således i detta sammanhangframhålla att det inte är möjligt att lägga ut krav på besparingar på olikamyndigheter utan att ta hänsyn till betydelsen för samhället av den verksamhetsom drivs. Tvärtom menar utskottet att det är nödvändigt att se till att vissaområden, däribland rättsväsendet, får tillräckliga resurser. Utskottet kanredan nu förutse att årets budgetbeslut kommer att leda till att polisen,domstolsväsendet och kriminalvården tvingas till verksamhetsinskränkningar föratt uppfylla besparingsbetinget för nästa budgetår. Härtill kommer den i dettayttrande aktuella skattehöjningen.Lagutskottets yttrande1994/95:LU4yBilaga 7Kronofogdemyndigheternas resurserTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat att bereda samtliga övrigautskott tillfälle att avge yttrande överproposition 1994/95:150 (kompletteringsproposition) jämte eventuella motioner ide delar som berör respektive utskotts beredningsområde.Med anledning av propositionen har sammanlagt 21 motioner väckts.Lagutskottet kan konstatera att utskottets beredningsområdeendast berörs i motion Fi33 av m.fl. (v) yrkandena 35 och 52samt i motion Fi34 av m.fl. (mp) yrkande 39. Yrkande 52 i motionFi33 och yrkande 39 i motion Fi34, vilka rör anslagen inom konsumentområdet,haremellertid remitterats till lagutskottet och kommer att behandlas i betänkandet1994/95:LU32. Återstående motionsyrkande, yrkande 35 i motion Fi33, avseranslaget till Kronofogdemyndigheterna, och lagutskottet har beslutat att avgeyttrande i denna fråga.Lagutskottet får anföra följande.I motion Fi33 av m.fl. (v) anförs att arbetet mot denekonomiska brottsligheten måste intensifieras och att de besparingar somregeringen föreslog i budgetpropositionen när det gäller bl.a.exekutionsväsendet är helt oacceptabla.I yrkande 35 begärs därför att till Kronofogdemyndigheterna /95 anvisar ytterligare 71 miljoner kronor.Utskottet vill med anledning härav erinra om att ett likalydandemotionsyrkande behandlades av utskottet i sitt av godkända betänkande1994/95:LU23 om anslag till Kronofogdemyndigheterna m.m. Utskottet framhölldärvid bl.a. att utskottet för sin del inte hade någon annan uppfattning änmotionärerna när det gäller vikten av en effektiv indrivning av skulder. Ocksåi fråga om kampen mot den ekonomiska brottsligheten underströk utskottetkraftigt kronofogdemyndigheternas betydelsefulla roll. Detta gällde inte minstspecialindrivningsenheterna som arbetar med kvalificerade fall avskatteundandragande och andra svåra indrivningsfall. Enligt utskottets meningvar det därför väsentligt att kronofogdemyndigheterna erhåller tillräckligaresurser för att på ett effektivt sätt kunna fullgöra sina uppgifter. Utskotteterinrade i sammanhanget också om att regeringeni bilaga till årets budgetproposition(prop. 1994/95:100 bil. 3 s. 11) aviserat sin avsikt att under våren 1995presentera en samlad strategi för samhällets åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Utskottet utgick från att kronofogdemyndigheternas viktiga rolli detta sammanhang skulle komma att belysas särskilt och därvid också frågan omytterligare resurser är erforderliga.Sammanfattningsvis fann utskottet att det inte fanns skäl att tillförakronofogdemyndigheterna ytterligare resurser för /96 utöver vadsom föreslagits i propositionen. Utskottet underströk dock att om den fortsattautvecklingen skulle visa att de nu förordade besparingarna inomexekutionsväsendet leder till att en väl fungerandeindrivningsverksamhet inte kan upprätthållas bör regeringen återkommatill med förslag om ytterligaremedel.Utskottet kan konstatera att regeringen avlämnat skrivelsen1994/95:217 Samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. När det gällermyndigheternas resurser framgår av skrivelsen att regeringen fortlöpande föjerverksamheten och behovet av resurser för myndigheternas arbete. I skrivelsenredovisas också vad lagutskottet har förutsatt om att frågor ommyndighetsresurser för bekämpning av ekonomisk brottslighet uppmärksammas iarbetet inom regeringens ekobrottsberedning. Med anledning därav framhålls iskrivelsen att frågan om förändringar i myndighetsstrukturen förekobrottsbekämpningen kommer att utredas inom regeringens ekobrottsberedningmed inriktning på att redovisa en rapport före utgången av . I sambanddärmed kommer frågan om myndigheternas resurser för bekämpning av denekonomiska brottsligheten att prövas på nytt.Enligt utskottets mening framgår det med önskvärd tydlighet av skrivelsen1994/95:217 att kronofogdemyndigheternas resursbehov fortlöpande följs avregeringen samt att frågan om särskilda resurser skall tillföras myndigheternaför bekämpning av ekonomisk brottslighet skall övervägas vidare. Utskottetfinner att dessa överväganden bör avvaktas och förordar därmedatt yrkande 35 i motion Fi33 avstyrks.Stockholm den 18 maj 1995På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), BengtKronblad (s), (), (),(), (), (), (),(), (),(), (), (), EvaBjörne (m) och Per ().Avvikande meningPer () anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet vill" och slutar med "Fi33 avstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av kraftfulla åtgärder motden ekonomiska brottsligheten. En mycket betydelsefull roll i kampen mot dennabrottslighet har kronofogdemyndigheterna. Mot denna bakgrund är det synnerligenanmärkningsvärt att regeringen i budgetpropositionen föreslog en avsevärdminskning av anslaget till kronofogdemyndigheterna. Regeringen har inte helleri kompletteringspropositionen återkommit med förslag om ytterligare medel tillkronofogdemyndigheterna. Detta är ännu mer anmärkningsvärt inte minst ibelysning av att regeringen i skrivelsen 1994/95:217 presenterat enstrategi för samhällets samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten.Enligt utskottets mening är en ökad satsning på kronofogdemyndigheterna enmycket viktig åtgärd i det sammanhanget.Till bilden hör också att varje indragning av medel från exekutionsväsendetinnebär att staten går miste om ännu större belopp. Enligt tidigare gjordaberäkningar har man från myndighetshåll räknat med ett utfall på tio gånger desatsade resurserna. En minskning av anslaget till kronofogdemyndigheterna gerdärför -- inte minst ur preventiv synpunkt -- helt fel signaler.Sammanfattningsvis anser utskottet att yrkande 35 i motion Fi33 börtillstyrkas och att således tillkronofogdemyndigheterna för nästkommande budgetår bör anvisa ytterligare 71miljoner kronor.Särskilt yttrandeRolf , , och (alla m)anför:Vid lagutskottets behandling av anslaget till kronofogdemyndigheterna /96 i betänkandet 1994/95:LU23 reserverade vi oss till förmånför vår motion om en ökning av anslaget i förhållande till regeringens förslag.Kammarbehandlingen av nämnda ärende ägde rum så sent som ,varvid våra reservationer avslogs. Med hänsyn härtill ser vi ingen anledningatt nu upprepa vårt yrkande. Vi vill emellertid anmäla vår avsikt att återkommai frågan inför budgetåret 1997.Utrikesutskottets yttrande1994/95:UU6yBilaga 8Regeringens proposition 1994/95:150 med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /96, m.m. (kompletteringspropositionen)Till finansutskottetFinansutskottet har genom beslut (prot. 1994/95:31, 31.6 §) berettutrikesutskottet möjlighet att yttra sig över de delar av proposition1994/95:150 som bereds av finansutskottet och som berör utrikesutskottetsberedningsområde. yttrar sig i det följande över de delar avpropositionen (bilaga 1) i vilken redovisas engångsvisa åtgärder inomUtrikesdepartementets område jämte de motionsyrkanden som berör regeringensredovisning i dessa delar.1. PropositionenFör att finansiera den engångsvisa budgetbelastning som identifierats ibudgetuppföljningen konstaterar regeringen att det krävs engångsvisabudgetförstärkande åtgärder om sammantaget . I propositionenanförs att möjligheten för regeringen att vidta åtgärder i innevarande årsbudget är mycket begränsad, varför alla möjligheter att hålla inne ännu ejdisponerade medel måste tas till vara. Regeringen har därför bl.a. sett överbudgetbelastningen på samtliga större reservationsanslag.Mot bakgrund av det totala engångsvisa finansieringsbehovet har regeringenbeslutat att som en besparing föra bort medel från vissa reservationsanslag.Vad avser den del av tredje huvudtiteln som faller inom utskottetsberedningsområde omfattar denna besparing fördelad enligtföljande:Bidrag till internationella biståndsprogram 360 mkrUtvecklingssamarbete genom SIDA 235 mkrStöd till ekonomiska reformer och skuldlättnader 270 mkrUtvecklingssamarbete genom BITS 60 mkrU-landsforskning genom SAREC 40 mkrNäringslivsbistånd genom SwedeCorp 10 mkrProjektbistånd till vissa länder m.m. 25 mkrTOTALT 1 000 mkr2. MotionernaYrkanden i anledning av proposition 1994/95:150 har, vad avser frågor somhänför sig till utrikesutskottets beredningsområde, framförts i motionerna Fi32av m.fl. (fp), Fi33 av m.fl. (v), Fi34 av BirgerSchlaug m.fl. (mp) och Fi35 av m.fl. (kds).2.1 MotionsyrkandenaI motion Fi32 av m.fl. (fp) yrkas16. att avslår förslaget att dra in reservationen avseende Stödtill ekonomiska reformer och skuldlättnad inom SIDA,17. att minskar indragningen av reservationen underUtvecklingssamarbete genom SIDA med ,18. att utökar anslaget till biståndet enligt vad som anförts imotionen.I motion Fi33 av m.fl. (v) yrkas17. att avslår regeringens begäran att reservationsmedel tillbiståndsverksamhet dras in,18. att till Bidrag till internationella biståndsprogram /96 i enlighet med vad i motionen anförts beslutar anslå860 utöver vad regeringen föreslår.I motion Fi34 av m.fl. (mp) yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reservationsmedel för innevarande budgetår som är avsedda förbistånd m.m. inte skall dras in.I motion Fi35 av m.fl. (kds) yrkas39.