bet · GI01JuU20 · 1995-04-25 00:00:00 — Beroende på ändradeförutsättningar och ett mera decentraliserat synsätt kompatrullverksamheten efter hand att framstå som en hämsko iansträngningarna att mobilisera hela kriminalvårdsorganisationeni att förebygga och stävja narkotikamissbruk.I regeringens planeringsdirektiv för kriminalvården avseendeinnevarande budgetår anförs i denna del dels att KVS skallredovisa hur respektive regionmyndighet inom kriminalvården valtatt organisera och planera narkotikakontrollinsatserna bl.a. motbakgrund av avvecklingen av visitationspatrullerna, dels attkriminalvården skall bedöma resultatet av omorganisationen avnarkotikakontrollinsatserna. Vidare skall KVS i årsredovisningenöver /95 redovisa hur förekomsten och missbruketav narkotika vid anstalter och häkten har förändrats samt hurinsatserna för bekämpning av narkotikamissbruk och hiv/aidsutvecklats.KVS har i bilaga till anslagsframställningen för budgetåret1995/96 (bilaga 12 s. 73 f) redovisat kriminalvårdensorganisation och planering av narkotikakontrollinsatserna inomden slutna kriminalvården.Av redovisningen framgår bl.a. att de specialdestineraderesurserna för narkotikabekämpning utökades i samband med attvisitationspatrullerna avvecklades. Förutom de ca 8 miljonerkronor som frigjordes när patrullerna lades ned, vilka fördelatsregionvis, har regionmyndigheterna i , ochMalmö sammantaget tillförts ytterligare drygt 6 miljoner kronor.Medlen är i första hand avsedda att inriktas mot det extremtkrävande, brottsintensiva och gravt narkomaniserade klientel somi huvudsak finns koncentrerat till de trestorstadsregionerna. Strafftiderna inom denna klientkategoriär relativt korta och motivationen att komma till rätta med sittmissbruk är enligt vad som anförs i redovisningen generellt settlåg.I redovisningen anför KVS rörande omställnings- ochutvecklingsarbetet på narkotikakontrollområdet i regionernasammanfattningsvis bl.a. följande:Narkotikakontrollinsatserna måste sättas in i etthelhetsperspektiv där även andra åtgärder, såsom att utveckla enny arbetsorganisation med bl.a. kontaktmannaskap, utbyggnad avpåverkansprogram och lokalförändringar m.m. är nödvändiga föratt bedriva en kvalitativ och kostnadseffektiv verksamhet.Det framgår klart att arbetet med att organisera och utvecklanarkotikakontrollinsatserna har intensifierats och fått en ökadbetydelse på regional och lokal nivå.Den 1 juni 1994 var samtliga visitationspatruller avveckladeutom en, som läggs ned i oktober 1994.Det finns en gemensam grundstruktur i regionernas nyaorganisation som innebär att säkerhetsansvariga har utsetts påsåväl regional nivå som vid samtliga anstalter och häkten.Därutöver har varje myndighet ett antal tjänstemän blandbaspersonalen som har tilldelats ett särskilt funktionsansvarinom säkerhetsområdet. Tyngdpunkten i det dagligasäkerhetsarbetet ligger hos den lokala baspersonalen. Fyraregioner har därutöver inrättat en regional säkerhetsgrupp ellerhar enskilda lokalt stationerade specialister som har helaregionen som arbetsområde. Fem regioner har tillgång tillhundekipage. Olika former för regional samordning, internsamverkan och uppföljning prövas.Regionerna har prioriterat utbildning och annankompetensutveckling inom säkerhetsområdet för att kvalitetssäkraden nya organisationen.Samverkan mellan kriminalvården och andra myndigheter harintensifierats.En genomtänkt differentieringsstrategi är av stor betydelseför en framgångsrik narkotikabekämpning. Som en följd av ändradanstaltsklassificering och omfattande nybyggnation hållerregionerna på att se över och omarbeta befintliga strategier.Den ansträngda beläggningssituationen har varit ett hinder föratt differentiera intagna på önskvärt sätt.Det finns ett klart uttalat behov av fortsatt utbildning ochandra utvecklingsinsatser inom narkotikakontrollområdet ochsådana insatser har prioriterats i regionernas verksamhetsplanerför kommande verksamhetsår.I redovisningen anför KVS också att regionmyndigheternasbedömning är att den nya organisationen medfört ett tydligareansvar, ett effektivare resursutnyttjande och attnarkotikakontrollinsatserna har ökat i såväl omfattning somkvalitet.Det bör i sammanhanget anmärkas att anstaltsutbyggnaden intekommer att ske i den takt som förutsattes när KVS presenteradesin redovisning (se prop. 1994/95:100 bil. 3 s. 67 f).Kriminalvården har tidigare använt sig av uppgifter frånenkätundersökningar, urinprovskontroller (ca 80 000 prov/år),uppgifter om beslag och antalet intagna narkotikamissbrukare föratt bedöma narkotikasituationen vid anstalterna. För att prövaen ny metodik i arbetet med att försöka konstatera omfattningenav narkotikamissbruket i anstalt har kriminalvården vid tvåtillfällen , dels , dels den 24oktober, genomfört samtidiga urinprovskontroller vid landetsanstalter. Undersökningsgrupperna utgjordes av samtliga fysisktnärvarande intagna födda dag 1--6 (april) och dag 13--18(oktober). togs 879 av 4 381 intagna ut för urinprov. Avdessa lämnade positiva eller manipulerade (utspädda) provoch vägrade lämna prov. ingick iundersökningsgruppen 782 av 4 484 intagna. Vid detta tillfällelämnade positiva eller manipulerade prov och 11,4 %vägrade. De positiva proven härrörde i 1,9 resp. av fallenfrån legalt förskrivna läkemedel. Vid undersökningarna lämnades84,1 resp. negativa prov. Detta innebär att för 86,5resp. av de undersökta intagna kunde inte konstaterasspår av narkotika i urinen som härrör från missbruk i anstalt.Resultat och slutsatser av undersökningarna redovisas irapporten (95/1) Narkotikamissbruk i anstalt --resultat från undersökningar i april och oktober 1994.Regeringen konstaterar mot bakgrund av undersökningsresultatetför april, vilket fanns tillgängligt när propositionenbeslutades, att det förekommit ett visst missbruk av narkotika ianstalt men att detta missbruk inte är så omfattande som iblandhar befarats.Utskottet har inhämtat att KVS i början av innevarande årtillsatt en narkotikaanalysgrupp med uppdrag bl.a. att utvecklaoch fördjupa analysen av information på narkotikaområdet och attta fram olika typer av statistik som kan ligga till grund förvar och hur narkotikakontrollinsatserna bör sättas in.Vidare har KVS tagit initiativ till ett utvecklatinspektionsprogram inom vilket bl.a. anstalter och häkten skallbli föremål för grundliga genomlysningar på olika områden.Utskottet har inhämtat att Huddingeanstalten den 3--i årblev föremål för en sådan inspektion. Av inspektionsprogrammetframgår att granskning ägde rum beträffande bl.a.rättstillämpning, verksamhetsinnehåll, säkerhet, ADB-frågor ochmyndighetens handlingsplaner för olika händelser. I fråga omsäkerhet granskades rutiner för visitationer och dokumentationav dessa, urinprovsstrategi, narkotikabekämpning, besöksrutiner,m.m. Inspektionen genomfördes av sammanlagt ett tjugotaltjänstemän från KVS.När utskottet senast (1993/94:JuU17 s. 17 f) behandlademotionsönskemål rörande narkotikakontrollen vid anstalternakonstaterade utskottet att resultatet av kriminalvårdens nyaorganisation skall följas upp. Utskottet vidhöll också sitttidigare uttalande där utskottet utgick från attKriminalvårdsstyrelsen organiserar narkotikabekämpningsarbetetpå anstalterna på ett ändamålsenligt och från kostnadssynpunkteffektivt sätt. Utskottet fann att de då aktuella motionernainte borde föranleda någon åtgärd från sida ochavstyrkte bifall till dem.KVS skall i verksamhetsberättelsen för innevarande budgetårredovisa dels hur förekomsten och missbruket av narkotika vidanstalter och häkten har förändrats, dels insatserna förbekämpning av bl.a. narkotikamissbruk. Utskottet finner inteskäl att nu ändra sin tidigare redovisade ståndpunkt, ochutskottet avstyrker bifall till motion Ju506.PermissionsreglerI motion Ju801 (m) understryks att reglerna om permission frånanstalt skall vara restriktiva. I motionen anförs attmedborgarnas berättigade krav på skydd och säkerhet skalltillmätas betydelse före den intagnes intresse av att fåpermission.För att underlätta anpassningen i samhället kan en intagenenligt 32 § första stycket KvaL beviljas tillstånd att lämnaanstalten (korttidspermission), om det inteföreligger påtaglig fara för fortsatt brottslig verksamhet elleravsevärd fara för annat missbruk. Vid denna bedömning skallsärskilt beaktas om den intagne har nyttjat eller förfaritolagligt med narkotika inom anstalten eller utan giltigt skälvägrat lämna urinprov enligt 52 d §. Korttidspermission fårenligt andra stycket i 32 § också ges, om annan särskildanledning föreligger än som anges i första stycket. Intagen somavses i 7 § tredje stycket får inte beviljas permission enligt32 § första stycket och får i övrigt beviljas korttidspermissionendast om synnerliga skäl föreligger. För korttidspermission fårställas de villkor som anses erforderliga beträffandevistelseort, anmälningsskyldighet eller annat. Är noggranntillsyn behövlig, får det föreskrivas att den intagne underpermissionen skall stå under bevakning. Intagen som avses i 7 §tredje stycket skall stå under bevakning.I 12 § andra och tredje styckena förordningen (1974:248) omkriminalvård i anstalt (KvaF) finns vissa restriktionerbeträffande korttidspermission enligt 32 § KvaL. Enligt dessabör det föreligga särskilda skäl, om sådan permission skallbeviljas intagen som dömts till fängelse i lägst och somännu inte har avtjänat av straffet. Har den intagnevarit häktad inräknas häktningstiden. KVS kan dock föreskrivaatt av straffet bör ha avtjänats i anstalt innanpermission beviljas. Intagen som dömts till fängelse i lägst tvåår för s.k. terroristbrott bör enligt 12 § tredje stycket KvaFinte beviljas sådan korttidspermission annat än om det finnssärskilda skäl härför.Vad gäller frigivningspermission föreskrivs i 33 § KvaL attintagen till förberedande av frigivning kan beviljas permissionunder viss (frigivningspermission). Sådan permissionfår inte beviljas för tid före den dag då villkorlig frigivningkan komma i fråga. För frigivningspermission får ställas devillkor som kan anses erforderliga beträffande vistelseort,anmälningsskyldighet och annat.I 63--89 kriminalvårdens anstaltsföreskrifter (KVVFS 1993:3)finns ytterligare bestämmelser om permission. Enligt dessagäller bl.a. följande. Återkommande korttidspermission(regelbunden permission) får beviljas intagen som avtjänar ettfängelsestraff på lägst och som inte särbehandlasenligt 7 § tredje stycket KvaL. Regelbunden permission skallföregås av en individuellt bestämd kvalifikationstid.Vad gäller kvalifikationstid föreskrivs ianstaltsföreskrifterna bl.a. att regelbunden permission normaltfår beviljas först sedan en fjärdedel av den sammanlagdastrafftiden avtjänats, s.k. minimitid. Intagen som avtjänar ettfängelsestraff får dock beviljas regelbundenpermission efter en kvalifikationstid . får intagen beviljas regelbunden permission tidigastefter och av verkställigheten.Intagen i öppen anstalt, som avtjänar ett fängelsestraff somunderstiger , får utan hinder av bestämmelserna omminimitid beviljas regelbunden permission redan efter enkvalifikationstid av en månad om strafftiden är högst ,och om straffet överstiger . Regelbundenpermission får dock inte beviljas förrän minst en månad haravtjänats i anstalt.Vid förhöjd risk för återfall i brott eller annat missbrukförlängs kvalifikationstiden. Den polis- och åklagarmyndighetsom handlagt ärendet rörande den intagne skall kontaktas förinformation när kvalifikationstiden bestäms, om det inte ärobehövligt.För intagen som avtjänar ett fängelsestraff på lägst två åreller som är placerad i sluten anstalt finns möjlighet attfrångå minimitiden. Regelbunden permission kan i sådana fallbeviljas högst före den gällande minimitiden om detföreligger särskilda skäl härför.Beträffande planering av permission anges ianstaltsföreskrifterna att en permission skall förberedas ochplaneras för att minska risken för missbruk, varvid särskilduppmärksamhet skall ägnas åt de förhållanden under vilkapermissionen skall tillbringas och de villkor som behöverställas. På begäran av polismyndighet, eller om det annarsbedöms erforderligt, skall polismyndigheten på permissionsortenunderrättas. skall alltid underrättas om enbevakad permission och om permission för intagen som dömts tillfängelse lägst . Har den intagne dömts för brott motperson skall målsäganden underrättas om en föreståendepermission, om det bedöms erforderligt eller om målsägandenbegärt det.När det gäller villkor för permission föreskrivs ianstaltsföreskrifterna att det för korttidspermission skallställas de villkor som bedöms nödvändiga för att motverkamisskötsamhet. Finns det en uttalad risk för att intagen kankomma att avvika under permission, men trots detta bör beviljassärskild permission, skall permissionen vara bevakad. Medbevakad permission menas att den intagne under hela vistelsenutanför anstalten skall stå under tillsyn av minst tvåkriminalvårdstjänstemän, varav minst en skall tillhöraanstaltens vård- och tillsynspersonal. Om tillsynen är ordnad påannat sätt föreligger obevakad permission.År 1990 gjorde KVS en översyn av tillämpningen avpermissionsreglerna. I redovisningen till regeringen(, C21-9011-1172) anförde styrelsen bl.a. att ett nyttpermissionssystem med det övergripande målet att minska antaletmisskötta permissioner hade trätt i kraft den 1 juni 1989.Utgångspunkten för det nya systemet var att detta skulle präglasav större fasthet och konsekvens. Enligt det nya systemet skullepermissionerna planeras och förberedas noggrannare, villkorställas i större omfattning än tidigare och kontrollen av hurpermissionerna hade skötts skulle förbättras.KVS anförde vidare att det nya systemet utformats så attmöjligheterna att bevilja regelbundna permissioner från främstslutna lokalanstalter minskade som något störremöjligheter öppnades att medge särskilda permissioner. Målethade enligt KVS varit att styra över från regelbundnapermissioner, som oftare missköttes, till permissioner försärskilda ändamål, vilka missköttes i mycket liten omfattning.De nya reglerna hade enligt KVS lett till ett avsevärtförbättrat resultat. Andelen misskötta regelbundna permissionerhade minskat med . Vid de slutna lokalanstalternahade antalet regelbundna permissioner minskat ochmisskötsamheten vid sådana permissioner med . Totaltför samtliga typer av permissioner hade misskötsamheten minskatmed 20 %.Av KVS årsredovisning för /94 framgår attantalet beviljade permissioner under detta budgetår uppgått till50 886 varav 615 (1,) misskötts genom uteblivande.Motsvarande siffror för permissioner som misskötts på grund avuteblivande var för /91 , 1991/92 1,69 %och 1992/93 1,39 %.I KVS verksamhetsplan för /96 anförsbeträffande permissioner att antalet misskötta permissionerskall minskas genom en noggrann bedömning, planering ochuppföljning samt att samverkan skall ske dels med anhöriga, delsmed andra berörda myndigheter, särskilt polisen. Vidare anförsatt ett utvecklat kontaktmannaskap förutsätts nedbringa demisskötta permissionerna.Mot bakgrund av att andelen misskötta permissioner under någraår har minskat till följd av en allmän uppstramning inomkriminalvården föreslår (s. 265 f) attlagtexten anpassas efter den skärpta praxis som numeraförekommer vid prövning av frågor om regelbunden permission. Istället för att som anges i 32 § första stycket KvaL, attpermission kan beviljas om det inte föreligger påtaglig fara förfortsatt brottslighet eller avsevärd fara för annat missbruk,föreslår en bestämmelse enligt vilkenpermission skall vägras om det föreligger en ej obetydlig faraför fortsatt brottslighet eller annat missbruk.När utskottet behandlade motionsönskemål rörande permissionerm.m. senast (1993/94:JuU17) avstyrkte utskottet då aktuellamotioner med hänvisning till att beredningen av bl.a.Fängelseutredningens förslag borde avvaktas. Utskottet vidhållerdenna uppfattning och avstyrker bifall till motion Ju801 i nubehandlad del.ÖvrigtI övrigt har utskottet ingenting att anföra med anledning avpropositionen eller motionerna. beträffande närhetsprincipenatt med bifall till proposition 1994/95:124 i dennadel och med anledning av motion 1994/95:Ju801 yrkande 11 i dennadel antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt såvitt avser 7 a §,2. beträffande kontrollerade besökatt med bifall till proposition 1994/95:124 i dennadel och med avslag på motionerna 1994/95:Ju15 och 1994/95:Ju801yrkande 10 i denna del antar det i moment 1 nämnda lagförslagetsåvitt avser 29 §,res. 1 (m)3. beträffande åtgärder mot dopningatt med bifall till proposition 1994/95:124 i dennadel och med anledning av motion 1994/95:Ju801 yrkande 10 i dennadel antar det i moment 1 nämnda lagförslaget såvitt avser52 d §,4. beträffande förslaget till ändring i lagen omkriminalvård i anstalt i övrigtatt med bifall till proposition 1994/95:124 antardet i moment 1 nämnda lagförslaget i den mån det inte omfattasav utskottets hemställan ovan,5. beträffande övriga lagförslagatt med bifall till proposition 1994/95:124 antarregeringens förslag tilla) lag om ändring i ,b) lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen avhäktade och anhållna m.fl.,6. beträffande kontrollinsatser mot narkotikaatt avslår motion 1994/95:Ju506,res. 2 (kds)7. beträffande permissionsregleratt avslår motion 1994/95:Ju801 yrkande 11 i dennadel.res. 3 (m)den 25 april 1995På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit:Gun (),(),(),(),(),(),(),(m),(),(),(),(),(),(),(),() och (). Kontrollerade besök (mom. 2), , och LarsBjörkman (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "behandlad del" bort haföljande lydelse:Besök är en vanlig väg för införsel av narkotika till intagnai kriminalvårdsanstalt. Det är inte endast aktiva missbrukaresom för in narkotika, utan också intagna som inte missbrukar kangenom löften om ersättning eller genom hot om våld eller annanbrottslighet förmås att medverka vid insmugglingen. Oftaförvarar besökaren narkotikan i kroppens håligheter där den intekan upptäckas vid en ytlig kroppsbesiktning. När narkotikanöverlämnats förvaras den av den intagne på liknande sätt. uppfattning är det bl.a. mot bakgrund häravnödvändigt att besök, i linje med vad som anförs i motionernaJu15 och Ju801, kan arrangeras på ett sådant sätt att denintagne och besökaren kan hindras att lämna över föremål ellerha fysisk kontakt med varandra, t.ex. genom användande av ettbesöksrum med en åtskiljande glasruta. Utskottet är alltsåkritiskt till regeringsförslaget i denna del, och enligtutskottets mening borde regeringen till ha fört framdet lagförslag som i denna del fanns i lagrådsremissen.Utskottet anser således med anledning av motionerna Ju15 ochJu801 i behandlad del att 29 § KvaL borde ha den lydelse somframgår av utskottets hemställan nedan.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande kontrollerade besökatt med anledning av dels proposition 1994/95:124 idenna del, dels motionerna 1994/95:Ju15 och 1994/95:Ju801yrkande 10 i denna del antar det i moment 1 nämndalagförslaget såvitt avser 29 § med den ändringen att paragrafenerhåller följande som Utskottets förslag betecknade lydelse.Regeringens förslag Utskottets förslag 29 §En intagen får ta emot besök i den utsträckning det lämpligenkan ske. En intagen får inte ta emot besök som kan äventyrasäkerheten i anstalten eller som kan motverka den intagnesanpassning i samhället eller annars vara till skada för denintagne eller annan. Om en intagen under utredningen av ettdisciplinärende hålls avskild från andra intagna, får denintagne också vägras besök i den utsträckning det äroundgängligen nödvändigt för att syftet med utredningen inteskall äventyras.Om det behövs för att Om det behövs för attkunna bedöma om en intagen kunna bedöma om en intagenskall få ta emot besök i skall få ta emot besök iett särskilt fall eller om ett särskilt fall eller omett besök skall vara ett besök skall varabevakat, skall i förväg kontrollerat, skall iundersökas om den förväg undersökas ombesökande har dömts den besökande har dömtseller är misstänkt eller är misstänktför brottslig verksamhet. I för brottslig verksamhet. utsträckning det den utsträckning detbehövs skall upplysningar behövs skall upplysningarockså inhämtas om den också inhämtas om denbesökandes personliga besökandes personligaförhållanden i förhållanden iövrigt. övrigt.Om det behövs med hänsyn Om det behövs med hänsyntill säkerheten, skall en till säkerheten, skall entjänsteman vid anstalten tjänsteman vid anstaltenvara närvarande vid vara närvarande vidbesöket (bevakat besök). besöket eller detta skeBesök av en advokat som under sådanabiträder den intagne i en förhållanden att denrättslig angelägenhet intagne och den besökandeskall vara bevakat bara om inte kan överlämnaadvokaten eller den intagne föremål till varandrabegär det. (kontrollerat besök). Besök av en advokat som biträder den intagne i en rättslig angelägenhet skall vara kontrollerat bara om advokaten eller den intagne begär det.Regeringens förslag Utskottets förslagSom villkor för besök kan av säkerhetsskäl föreskrivas att denbesökande underkastar sig kroppsvisitation eller ytligkroppsbesiktning.2. Kontrollinsatser mot narkotika (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "KVS skall" och slutar med "motion Ju506" bort haföljande lydelse:Narkotikafria fängelser är ett viktigt led i den samladekampen mot narkotika. Möjligheten att minska brottsligheten pådetta område är kopplad till narkotikasituationen påfängelserna. Enligt utskottets uppfattning innebär avvecklandetav kriminalvårdens visitationspatruller såväl minskad kompetenssom minskat informationsflöde på narkotikabekämpningsområdet. Deskador som uppstått genom att den samlade kompetensen skingratsär mycket allvarliga.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion Ju506,att KVS handläggning av ärendet rörande visitationspatrullernasavveckling bör bli föremål för en genomlysning.Utskottet delar också den uppfattning som framförs i motionenatt det nu är nödvändigt att på nytt bygga upp en effektivnarkotikabekämpning på anstalterna. I detta sammanhang är detnödvändigt att det sker en redovisning av hur förekomsten ochmissbruket av narkotika vid anstalter och häkten förändratssedan visitationspatrullerna avvecklades. Det ankommer påregeringen att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att vadutskottet nu förordat skall komma till utförande. Vad utskottetnu med anledning av motion Ju506 anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande kontrollinsatser mot narkotikaatt med anledning av motion 1994/95:Ju506 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Permissionsregler (mom. 7), , och LarsBjörkman (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "När utskottet" och slutar med "behandlad del" bortha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Ju801att reglerna om permission från anstalt måste vara restriktiva.För den som dömts för vålds- eller narkotikabrott bör permissionbeviljas endast undantagsvis. Även när det gäller den somåterfallit i brott finns det anledning att vara återhållsam medpermissioner. Vid bedömningen av om permission skall beviljaseller inte i dessa fall måste den dömdes intresse av att fåpermission vägas mot medborgarnas berättigade krav på skydd ochsäkerhet. Utskottet anser att skyddsintresset måste vara detprimära vid denna avvägning. Det allmänna får aldrig väja undanfrån sitt ansvar för att enskilda inte utsätts för brott isamband med permissioner. Medborgarna måste kunna lita på stateni detta avseende. Det ankommer på regeringen att till riksdagenåterkomma med förslag till lagstiftning så att den ordning somutskottet nu skisserat kan förverkligas.