bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Byggande av länstrafikanläggningar: 2 374 1 318 1 244A 11. Nyinvesteringar i stomjärnvägar: 9 146 5 336 5 011I motion Fi31 (m) yrkas att beslutar att hos regeringen begäraförslag om en minskning av planeringsramar för byggande av vägar ochnyinvesteringar i stomjärnvägar om sammanlagt utöver vadregeringen föreslagit.Våren 1993 beslutade om ett program för investeringar i vägar ochjärnvägar --2003 (prop. 1992/93:176, bet. TU35, rskr. 446).Programmet omfattade investeringar på . Våren 1994beslutade om treåriga planeringsramar (budgetåren 1994/95--1996/97)för anslagen Byggande av vägar, Byggande av länstrafikanläggningar ochNyinvesteringar i stomjärnvägar (prop. 1992/93:100 bil. 7, bet. TU13, rskr. TU26, rskr. 279).Riksdagen har vidare ställt sig bakom förslag i årets budgetproposition ombesparingar för /96 samt om inriktningen av ytterligarebesparingsåtgärder inom område för budgetåren 1997och 1998. Dessa besparingar innebär att anslagen inomKommunikationsdepartementets område successivt skall ha reducerats med 2,9miljarder kronor jämfört med vad som tidigare planerats.Besparingarna avser i huvudsak investeringar i vägar och järnvägar.Vid beräkningen av de i kompletteringspropositionen föreslagnaplaneringsramarna har beaktats de ovan redovisade besparingsåtgärderna samt denya besparingar som föreslås i kompletteringspropositionen. I övrigt liggerdet investeringsprogram som beslutade om fast.Trafikutskottet vill vidare erinra om att regeringen tillkallat enparlamentarisk kommitté med uppdrag att utarbeta en nationell plan förkommunikationerna i . Kommittén skall i ett delbetänkande, som skallredovisas , lämna förslag till inriktningen avinfrastrukturinvesteringarna --2007.Trafikutskottet anser för sin del att bör godkänna de ikompletteringspropositionen föreslagna planeringsramarna för byggande av vägar,byggande av länstrafikanläggningar och nyinvesteringar i stomjärnvägar. Häravföljer att bör avslå motion Fi31 (m) yrkande 10.3 Utökad garantiram i StockholmRiksdagen beslutade att bemyndiga regeringen att låtaRiksgäldskontoret teckna statlig borgen för byggande av vissa vägprojekt somingår i den s.k. . Lånegarantin omfattar byggstart förprojekt om totalt (prop. 1993/94:86, bet. TU24, rskr.247). Därutöver omfattade beslut garantier för förberedelsearbeteför vissa övriga vägprojekt och marklösen inom en ram på 1 000 miljoner kronoroch garantier för utveckling av vägtullsystemet och övriga väganknutnamiljöinvesteringar inom en ram på högst 1 500 miljoner kronor.I årets budgetproposition föreslår regeringen att den av riksdagenbemyndigas att låta teckna statlig borgen omfattande totalt822 utöver tidigare ställda garantier för att bl.a. påbörjautbyggnaden av vägtullstationer, fortsätta förberedelsearbetet för övrigavägprojekt och miljöanpassa anslutning vid har i sitt betänkande Storstadsöverenskommelserna,1994/95:TU22, ställt sig bakom dessa förslag. godkände den 17 maj1995 detta betänkande (rskr. 1994/95:340).Riksdagen beslutade att vägtullar i , förutom attbekosta planering och utbyggnad av vägprojekten, även skall bekosta bl.a. driftoch underhåll av de nya vägarna (prop. 1993/94:86, bet. TU24, rskr. Detinnebär att intill dess att vägtullarna har tagits i bruk kommer kostnader fördrift och underhåll av de nya vägar som färdigställs inom ramen förDennisöverenskommelsen att finansieras med lån.I kompletteringspropositionen föreslås att , utöver tidigareställda garantier, bemyndigar regeringen att låta tecknastatlig borgen om , i prisnivån , för drift ochunderhåll av de nya vägarna. Vidare föreslås att medges rättatt justera borgensbeloppet med hänsyn till tillkommande räntekostnader förupptagna lån samt till justeringar för prisökningar i samhället.I motion Fi33 (v) yrkas att avslår regeringens förslag om utökadgarantiram för drift och underhåll av de nya väglederna inom ramen för den s.k.Dennisöverenskommelsen.Trafikutskottet har, som framgår ovan, i sitt betänkande 1994/95:TU22 ställtsig bakom regeringens förslag i budgetpropositionen om garantiram förDennisöverenskommelsen. I detta betänkande framhöll trafikutskottet följande omDennisöverenskommelsen.Utskottet kan konstatera att osäkerhet råder om såväl utgifts- sominkomstsidan liksom om tidsplanen för överenskommelsens genomförande. Medhänsyn till att vägutbyggnaderna finansieras med lån som ges med statlig borgenmedan den slutliga betalningen avses ske med trafikavgifter finns en risk attstatsbudgeten belastas med utgifter för överenskommelsen utöver vad somursprungligen har beslutats. Enligt utskottets mening strider detta motgrundförutsättningarna för . Det statsfinansiella lägetförhindrar också ökade kostnadsåtaganden från statens sida för att genomföratrafikinvesteringar i . Enligt utskottets mening bör det inteheller komma i fråga att överföra redan avsatta investeringsmedel från övrigalandet till . Utskottet anser därför att regeringen så snartsom möjligt bör redovisa för en hållbar modell för hur planeradetrafik- och miljöinvesteringar i kan genomföras i förstatsfinanserna kontrollerbara former. Regeringen bör därvid överväga attinföra en övre gräns för skuldsättningen i Dennisöverenskommelsen.Regeringens förslag i kompletteringspropositionen om utökad garantiram iStockholm är en följd av beslut att vägtullar skall finansiera bl.a.drift och underhåll av de nya vägarna. Innan vägtullar finns måste dessakostnader finansieras med lån. anser, med hänvisning härtilloch till vad trafikutskottet anfört om att regeringen för börredovisa en modell för hur investeringarna skall kunna genomföras i förstatsfinanserna kontrollerbara former, att bör ge regeringen deföreslagna bemyndigandena. Av detta ställningstagande följer att böravslå motion Fi33 (v) yrkande 32.Stockholm den 18 maj 1995På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), HåkanStrömberg (s), (), (), (), UlricaMessing (s), (), (), Tom (), HansStenberg (s), (), (), (),(), () och ().Avvikande meningar1. Byggande av vägarKarl-Erik () anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet 1.1 Byggande av vägar som börjar med "delar" ochslutar med "av " bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser för sin del att bör bifalla motion Fi33 (v)yrkande 28 och till anslaget Byggande av vägar för /96 anvisa2 mindre än vad regeringen föreslagit ikompletteringspropositionen. Därmed tillgodoses syftet med motion Fi34 (mp)yrkande 21 till väsentlig del. Motion Fi35 (kds) yrkande 40 i denna del böravslås av riksdagen.Om godtar detta förslag innebär det att regeringen måsteåterkomma till med förslag till planeringsramar för åren 1995/96,1997 och 1998 som ligger i linje med ett sådant beslut.2. Byggande av vägarElisa () anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet 1.1 Byggande av vägar som börjar med "delar" ochslutar med "av " bort ha följande lydelse:Många aktuella vägprojekt är i hög grad omotiverade i förhållande till sinamycket stora kostnader och kan närmast betraktas som statusprojekt. De skaparmiljöproblem i form av buller, avgaser och trängsel. anserdärför, som begärs i motion Fi34 (mp) yrkande 21, att för budgetåret1995/96 till anslaget Byggande av vägar bör anvisa mindreän vad som föreslås i kompletteringspropositionen. Därmed tillgodoses syftetmed motion Fi33 (v) yrkande 28 till väsentlig del. Motion Fi35 (kds) yrkande 40i denna del bör avslås av riksdagen.Om godtar detta förslag innebär det att regeringen måsteåterkomma till med förslag till planeringsramar för åren 1995/96,1997 och 1998 som ligger i linje med ett sådant beslut.3. Byggande av länstrafikanläggningarElisa () anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet 1.2 Byggande av länstrafikanläggningar som börjar med"anser" och slutar med "bör avslås" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att det är viktigt att göra investeringar som ökarsäkerheten och framkomligheten och förbättrar miljön. Utbyggnad av cykelbanorär exempel på sådana investeringar. En ökning av anslaget skulle stärkaregionernas möjligheter att själva avgöra vilka satsningar som skall göras iregionen. bör därför, om den bifaller yrkande 21 i motion Fi34 (mp),för /96 anvisa ytterligare till anslagetByggande av länstrafikanläggningar. Därmed skulle motion Fi34 (mp) yrkande 22bifallas i denna del.Om godtar detta förslag innebär det att regeringen måsteåterkomma till med förslag till planeringsramar för åren 1995/96,1997 och 1998 som ligger i linje med ett sådant beslut.4. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägarKarl-Erik () anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet 1.3 Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar som börjarmed "anser" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse:I avvaktan på att pågående analysarbete om enskilda vägar blir klart börriksdagen för /96 anvisa ytterligare tillanslaget Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar. Motion Fi33 (v)yrkande 31 bör således bifallas. Därmed tillgodoses syftet med motion Fi34 (mp)yrkande 22 i denna del.5. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägarElisa () anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet 1.3 Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar som börjarmed "anser" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse:Trafikutskottet anser att betydelsen av att enskilda vägar hålls öppna ochatt de är i gott skick inte nog kan betonas. Allemansrätten hotas om enskildaväghållare tvingas stänga sina vägar. bör därför, om den bifalleryrkande 21 i motion Fi34 (mp), för /96 anvisa ytterligare 500miljoner kronor till anslaget Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar.Därmed skulle motion Fi34 (mp) yrkande 22 bifallas i denna del och syftet medmotion Fi33 (v) yrkande 31 tillgodoses.6. Drift och vidmakthållande av statliga järnvägarKarl-Erik () anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet 1.4 Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar som börjarmed "anser" och slutar med "bör avslås" bort ha följandelydelse:Trafikutskottet anser att bör bifalla motion Fi33 (v) yrkande 29och för /96 anvisa ytterligare till anslagetDrift och vidmakthållande av statliga järnvägar.7. Nyinvesteringar i stomjärnvägarKarl-Erik () anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet 1.5 Nyinvesteringar i stomjärnvägar som börjar med"delar" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att för att påskynda kommunikationssektornsomställning till ett mer miljöanpassat system bör för budgetåret1995/96 till anslaget Nyinvesteringar i stomjärnvägar anvisa 262 miljonerkronor utöver regeringens förslag i kompletteringspropositionen. Därmed skullemotion Fi33 (v) yrkande 30 bifallas och syftet med motion Fi34 (mp) yrkande 20delvis tillgodoses. Motion Fi35 (kds) yrkande 40 i denna del bör avslås avriksdagen.Om godtar detta förslag innebär det att regeringen måsteåterkomma till med förslag till planeringsramar för åren 1995/96,1997 och 1998 som ligger i linje med ett sådant beslut.8. Nyinvesteringar i stomjärnvägarElisa () anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet 1.5 Nyinvesteringar i stomjärnvägar som börjar med"delar" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser, som framhålls i motion Fi34 (mp), att det går attspara pengar på budget utan att tillgänglighetentill god infrastruktur försämras eller miljön skadas. Stomjärnvägsnätet måstebyggas ut i minst samma takt som beslutats. Vidare bör extra medel anslås föratt trygga en kraftig och stabil utveckling av järnvägen. bör därförför /96 till anslaget Nyinvesteringar i stomjärnvägar anvisa1 utöver vad regeringen föreslagit ikompletteringspropositionen. Därmed skulle motion Fi34 (mp) yrkande 20 bifallasoch syftet med motion Fi33 (v) yrkande 30 till väsentlig del tillgodoses.Riksdagen bör avslå motion Fi35 (kds) yrkande 40 i denna del.Om godtar detta förslag innebär det att regeringen måsteåterkomma till med förslag till planeringsramar för åren 1995/96,1997 och 1998 som ligger i linje med ett sådant beslut.9. Planeringsramar för infrastrukturinvesteringarWiggo Komstedt, , Tom och (alla m) anseratt den del av trafikutskottets yttrande i avsnittet 2 Planeringsramar förinfrastrukturinvesteringar som börjar med "anser" och slutarmed "motion Fi31 yrkande 10" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att bör bifalla motion Fi31 (m) yrkande 10och hos regeringen begära förslag om en minskning av planeringsramarför byggande av vägar och nyinvesteringar i stomjärnvägar om sammanlagt utöver vad regeringen föreslagit i kompletteringspropositionen.10. Utökad garantiram i () och () anser att den del avtrafikutskottets yttrande i avsnittet 3 Utökad garantiram i sombörjar med "Regeringens förslag" och slutar med "motion Fi33 (v) yrkande 32"bort ha följande lydelse:Som framgår av reservationerna 1 och 2 i trafikutskottets betänkande1994/95:TU22, Storstadsöverenskommelserna, vilar den s.k.Dennisöverenskommelsen på miljöpolitiskt felaktiga förutsättningar.Överenskommelsen befinner sig också i en allvarlig ekonomisk kris.Trafikutskottet anser därför att bör bifalla motion Fi33 (v) yrkande32 och avslå regeringens förslag om utökad garantiram i för drift ochunderhåll av nya vägleder inom ramen för den s.k. yttrande1994/95:JoU5yBilaga 14KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har i beslut berett jordbruksutskottet m.fl.utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1994/95:150(kompletteringspropositionen) jämte motioner, såvitt propositionen ochmotionerna berör resp. utskotts beredningsområde.Jordbruksutskottet behandlar i sitt yttrande i huvudsak de förslag ikompletteringspropositionen som avser besparingar inom jordbruksutskottetsämnesområde, nämligen på anslagen Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar ochvattendrag samt Miljöforskning. Vidare behandlas förslag rörande indragning avreservationer inom område. Härutöver behandlas någraföljdmotioner rörande allmänna miljöfrågor.PropositionenI proposition 1994/95:150 föreslås mot bakgrund av det statsfinansiella lägetbesparingar på anslaget Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar ochvattendrag med och på anslaget Miljöforskning med37,. För att finansiera en identifierad budgetbelastningkonstaterar regeringen att det krävs engångsvisa budgetförstärkande åtgärder.Regeringen har efter att bl.a. ha sett över budgetbelastningen på samtligastörre reservationsanslag beslutat att som en besparing föra bort medel frånvissa reservationsanslag bl.a. inom anslagsområde.Motionerna1994/95:Fi32 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att godkänner vad i motionen anförts om miljö och ekonomi.1994/95:Fi33 av m.fl. (v) vari yrkas53. att i enlighet med vad i motionen anförts, under avsnittet omMiljödepartementet, anvisar ett belopp som är högre änregeringens.1994/95:Fi34 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöskulden,40. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att indragningar av reservationsmedel för innevarande budgetår inomMiljödepartementets område inte skall genomföras,42. att till Bidrag för kalkningsverksamhet för sjöar ochvattendrag anslår för /96,43. att till Miljöforskning anslår /96.1994/95:Fi35 av m.fl. (kds) vari yrkas28. att avslår regeringens förslag om minskning av anslaget Bidragtill kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag,29. att avslår regeringens förslag till minskning av anslagetMiljöforskning.UtskottetBidrag till kalkningsverksamhetPropositionenRegeringen anför att har beslutat att anvisa 240 miljonerkronor under reservationsanslaget Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar ochvattendrag för /96 (prop. 1994/95:100 bil. 15, bet. JoU14,rskr. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget föreslår regeringen attanslaget minskas med 30 miljoner kronor.MotionernaI motion Fi33 (v) yrkas att under avsnittet om (fjortonde huvudtiteln) anvisar ett belopp som är högre änregeringens förslag, vilket innebär att avslår regeringensförslag till nedskärningar (yrkande 53 delvis). Anslaget tillkalkningsverksamheten har redan minskats med för kommandebudgetår. Det rimmar enligt motionen illa med regeringens ambitioner attprioritera försurningsfrågorna att skära ned anslaget ytterligare. Kalkning avsjöar och vattendrag är den kända metod som kan fördröja försurningenseffekter. Kalkning är ett uppehållande försvar för de 14 000 sjöar och120 rinnande vatten som beräknas vara skadade. Dagens kalkningsprogramräcker enligt motionen till 5 000 sjöar.I motion Fi34 (mp) yrkas att anvisar /96 (yrkande 42). Yrkandet innebär att anslaget i stället föratt minska ökas med samma belopp. I motionen anförs att detär djupt beklagligt att sjöar och vattendrag behöver kalkas, men så längeförsurningen är ett av de största miljöproblemen är det nödvändigt.Även i motion Fi35 (kds) yrkas att regeringens förslag om minskning avanslaget avslås (yrkande 28). Den tydligt sänkta ambitionsnivån bidrar enligtmotionärerna knappast till att ge den starka position som är nödvändigför våra möjligheter att offensivt medverka till nödvändiga skärpningar avdirektiv etc. Den neddragning som gjordes innebar i princip att ingennykalkning kan komma till stånd. Den ytterligare minskningen av anslaget ikompletteringspropositionen innebär enligt motionen ett hot mot befintligkalkningsverksamhet.Utskottets övervägandenUtskottet anförde vid behandlingen av regeringens skrivelse 1994/95:167 omdet svenska miljöarbetet i EU att försurning av mark och vatten är ett av demest allvarliga miljöproblemen i och hotar den biologiska mångfalden.Försurningen utgör också ett allvarligt hot mot den långsiktigaproduktionsförmågan hos skogsmarken och påverkar därigenom försörjningen frånen av viktigare basnäringar. Genom inhemska åtgärder har utsläppen avförsurande ämnen kraftigt reducerats. Det fortsatta arbetet måste i hög gradriktas mot utsläpp. Ungefär hälften av svavel- och kvävedepositionen iSverige kommer från andra EU-länder och ett aktivt arbete inom EU är därförnödvändigt. Det är därför viktigt att gränsöverskridande effekter får störretyngd i EU:s arbete med luftföroreningar. Det anförs att det är en klarframgång för att vi så snabbt fått gehör bland övriga medlemsländer ochhos kommissionen för vårt initiativ till att en försurningsstrategi skallutarbetas inom EU (1994/95:JoU23).Utskottet anförde vid behandlingen av proposition 1994/95:119 Vissa åtgärdermot utsläpp av försurande ämnen och andra luftföroreningar att avdet försurande svavelnedfallet kommer till från andra länder. För attbelastningen på miljön inte skall överstiga vad miljön klarar av måste detotala utsläppen av svavel i minska med . Mot denna bakgrund ärdet självklart att måste driva försurningsfrågorna i internationellasammanhang. Utskottet har tillstyrkt förslaget att godkänna protokollet till1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (prop.1994/95:119, JoU22). Avtalet innebär att utsläppen av svavel i minskaroch att belastningen på miljön i blir lägre.Kalkningen är en omfattande och kostsam verksamhet. Utskottet har inhämtatatt regeringen bereder ett direktiv angående en utredning avkalkningsverksamheten. Utredningen skall bestämma en rimlig nivå påkalkningsverksamheten samt pröva på vilka sätt den kan effektiviseras.I sig skapar kalkningen enligt utskottets mening varken större eller mindretrovärdighet för vårt agerande i internationella sammanhang. Det som skapartrovärdighet är att vi kan visa på egna långtgående åtgärder för att begränsautsläppen av försurande ämnen. har minskat utsläppen med80 % jämfört med . Utskottet tillstyrker för sin del den av regeringenföreslagna besparingen, men vill framhålla följande. Eftersomkalkningen till den helt dominerande delen utförs och kommandebudgetår omfattar , med två höstsäsonger, ställs betydandekrav på prioriteringar av kalkningsinsatserna. Utskottet förutsätter att deområden som har stort behov av återkommande kalkningar prioriteras. MotionernaFi33 yrkande 53 delvis, Fi34 yrkande 42 och Fi35 yrkande 28 avstyrks.MiljöforskningPropositionenRiksdagen har beslutat att anvisa underreservationsanslaget Miljöforskning för /96 (prop. 1994/95:100bil. 15, bet. JoU14, rskr. Mot bakgrund av det statsfinansiella lägetföreslår regeringen att anslaget minskas med 37,5 miljoner kronor.MotionernaI motion Fi33 (v) yrkas att anvisar ett belopp som är 75 miljonerkronor högre än regeringens förslag (yrkande 53 delvis). Motionärerna motsättersig förslaget att skära ytterligare i miljöforskningsanslaget utan att redovisakonsekvenserna. miljöforskning är enligt motionärerna avinternationellt hög kvalitet trots att den får en relativt settmindre andel av forskningsanslagen än andra länder, t.ex. , Hollandeller Danmark.I motion Fi34 (mp) yrkas att anslår /96 (yrkande 43). I motionen anförs att forskning om miljö är avvikt för att finna smygande miljöproblem och kunna ta fram sådantunderlag att politiska beslut kan fattas. Motionärerna vill i stället för attsänka anslaget öka det med jämfört med det förslag sompresenteras i regeringens proposition.I motion Fi35 (kds) yrkas att avslår förslaget till minskning avanslaget (yrkande 29). Den föreslagna neddragningen på anslagen till kalkningoch miljöforskning är enligt motionen ett typexempel på kortsiktigt tänkandeoch åtgärder som riskerar att relativt snabbt innebära minskad nationellförmögenhet alternativt ökad miljöskuld. Dessa neddragningar föreslås trots deanalyser som låtit utföra när det gäller effektiviteteni olika satsningar för att komma till rätta med våra allvarligastemiljöproblem.Utskottets övervägandenPrioriteringarna inom miljöforskningen har lagts fast i 1993 årsforskningspolitiska proposition (prop. 1992/93:170, bet. UbU15 och UbU18,rskr. 388 och 398), vilket bl.a. innebär att forskning som berör biologiskmångfald, klimat och kretslopp skall prioriteras.Utskottet delar regeringens bedömning sådan den kom till uttryck ibudgetpropositionen att strukturen i den svenska miljöforskningen harförändrats i samband med att forskningsstiftelserna har bildats. Medlemskapet iEU kommer att leda till ytterligare förändringar både vad gäller finansieringoch inriktning på miljöforskningen. En ny forskningspolitisk propositionplaneras (prop. 1994/95:100 bil. 15).Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Motionerna Fi33 yrkande 53 delvis,Fi34 yrkande 43 och Fi35 yrkande 29 avstyrks.Övriga miljöfrågorPropositionenEn uthållig ekonomisk tillväxt är en grundläggande förutsättning för attminska arbetslösheten, sanera statsfinanserna och stabilisera statsskulden(bil. 1 s. 19).Tillväxten kan ge negativa effekter på välfärden om den kommer till stånd medmetoder som sliter på natur och människor. Kostnaderna för att repareramiljöskadorna ökar, och miljöskulden hotar att växa. gränser måste finnasför att skydda miljön i vid bemärkelse och för att bryta miljöskuldens ökning.Ekonomiska styrmedel bör användas i större utsträckning inom miljöpolitiken.Kretsloppssamhället ger såväl miljövinster som möjlighet till nya företag ochnya arbetstillfällen. En parlamentarisk utredning undersöker möjligheterna ökad miljörelatering av skattesystemet.Miljöproblemen är i hög grad internationella. I det europeiska samarbetet,liksom i övrigt internationellt samarbete, bör ambitionsnivån höjas inom detmiljöpolitiska området. Producenterna bör ta ett ökat miljöansvar för varor ochtjänster. Alla måste som konsumenter i större utsträckning beakta miljöaspekteri vardagen. Arbetet med kommunala handlingsprogram, s.k. lokala , kanbli ett stöd för de enskilda som medborgare och som konsumenter.För att säkerställa att regeringens program för sanering av de offentligafinanserna upprätthålls på den nivå som lades fast i budgetpropositionen harregeringen mycket noga följt såväl budgetutvecklingen för innevarande och nästabudgetår som den fortsatta beredningen av budgetförstärkningsåtgärderna iriksdagen. Utrymmet för det totala offentliga utgiftsåtagandet är starktbegränsat.