bet · GI01SkU28 · 1995-05-30 00:00:00 — beträffande beskattningen av drivmedelatt med bifall till motion 1994/95:T210 yrkande 2och med avslag på motionerna 1994/95:Sk341 yrkandena 36, 38och 39, 1994/95:Sk621, 1994/95:Sk683 yrkandena 1 och 2,1994/95:Fi212 yrkandena 15--17, 1994/95:T239 yrkandena 3 och4, 1994/95:N433 yrkande 3 och 1994/95:A38 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,44. Beskattningen av drivmedel (mom. 32)() hardels anfört följande:Ett övergripande mål i kretsloppssamhället är ett minimaltberoende av ändliga resurser och en långt utvecklad teknik föranvändning av förnyelsebara resurser som bioenergi. Det enskiltviktigaste området där det finns en stor potential ärdrivmedelsområdet. För att stimulera användningen avbiodrivmedel måste de regler och skattesatser som tillämpas varatydliga och långsiktigt stabila för att aktörerna på marknaden,både producenter och konsumenter, skall kunna göra långsiktigainvesteringsbeslut. Priset på fossila bränslen måste spegladeras skadliga effekter. Resultatet av en sådan ekonomiskmiljöstyrning blir dels effektivare energianvändning, dels enövergång till biobränslen producerade inom ramen för ettuthålligt skogs- och jordbruk.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 32 hemställt32. beträffande beskattningen av drivmedelatt med bifall till motion 1994/95:Sk683 yrkandena1 och 2 och med avslag på motionerna 1994/95:Sk341 yrkandena36, 38 och 39, 1994/95:Sk621, 1994/95:Fi212 yrkandena15--17, 1994/95:T210 yrkande 2, 1994/95:T239 yrkandena 3 och4, 1994/95:N433 yrkande 3 och 1994/95:A38 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,45. Beskattningen av drivmedel (mom. 32)() hardels anfört följande:För att främja utvecklingen av miljövänliga drivmedel ochfordon som drar allt mindre mängder drivmedel är det viktigt attutnyttja alla möjligheter för en sådan utveckling. I dettaarbete kan lagstiftning liksom förbud användas. En annan metodär en lagstiftning som reglerar användningen, t.ex. att ettfordon måste kunna köras på ett bränsle som innehåller en vissminiminivå av biobränslen. Ytterligare ett styrinstrument sombör utnyttjas är att skattebelasta eller avgiftsbelägga en varaeller ett visst beteende. Ekonomiska styrmedel är effektiva föratt skapa ett miljöanpassat samhälle.En rad forskningsresultat visar att vägtrafiken inte betalarde externa kostnader som den orsakar i form av trängseleffekter,olyckskostnader, slitage på infrastrukturen samt övrigamiljökostnader.Samhällets kostnader för vägtrafiken varierar. Att köra en milmed bil i rusningstrafik i genererar mycket högreexterna kostnader än att köra samma sträcka i glesbygd. Därförär det angeläget att precisera skattebelastningen på vägtrafikenså långt det går och rum. Den moderna datatekniken gerockså dessa möjligheter.Vänsterpartiet föreslår att en utredning tillsätts med uppgiftatt föreslå utformningen av en regionalt differentieradbensinskatt. I första hand bör denna differentiering utformas såatt bensinskatten ökar i de tre storstadsregionerna.Det är också viktigt att priset på fossila bränslen utvecklasi en sådan takt, att investeringar i andra miljövänligarebränslesystem kan vinna ett ökat marknadsutrymme. Principen omen indexering av de miljörelaterade skatterna, bl.a.koldioxidskatten och bensinskatten, är därför en riktig princip.På sikt finns det skäl att bruka skatteinstrumentet så attprisnivån för fossila bränslen ökar relativt andrabränslen/energislag.Tydliga mål bör fastställas för att utvecklingen skall drivasi rätt riktning och öka aktörernas möjlighet att arbeta med godframförhållning. Ett tydligt mål bör vara att minst hälften avalla bilar drivs med annat än fossila bränslen. Entydlig strategi för hur detta mål skall nås bör utarbetas.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen det anförda tillkänna.dels vid moment 32 hemställt32. beträffande beskattningen av drivmedelatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk341yrkandena 36, 38 och 39 och 1994/95:A38 yrkande 8, medanledning av motion 1994/95:N433 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1994/95:Sk621, 1994/95:Sk683 yrkandena 1 och 2,1994/95:Fi212 yrkandena 15--17, 1994/95:T210 yrkande 2 och1994/95:T239 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,46. Beskattningen av drivmedel (mom. 32)() hardels anfört följande:Med hänsyn till de hälsoeffekter som orsakas av utsläppen frånbilkörning bör enligt min mening kostnadsansvaret förpersonbilar ökas, och jag anser därför att energiskatten påbensin bör höjas med per liter. Härtill kommer en höjningav koldioxidskatten med per kg vilket för bensinen blir34 öre per liter. Den sammantagna punktskattehöjningen bördärför uppgå till per liter. Om man tar hänsyn tillmomseffekten blir det per liter. Glesbygdsbor skallkompenseras genom ett särskilt skatteavdrag på 2 000 kr.Landsvägstransporter av gods bör få betala en större del av deexterna kostnader som följer. Energiskatten på diesel bör därförhöjas med och per liter. En sådan höjning innebäratt diesel i skattehänseende blir likställd med bensin.Regeringen bör återkomma med ett förslag om dessa höjningaroch om ett särskilt avdrag för glesbygdsbor.dels vid moment 32 hemställt32. beträffande beskattningen av drivmedelatt med anledning av motion 1994/95:Fi212yrkandena 15--17 och med avslag på motionerna 1994/95:Sk341yrkandena 36, 38 och 39, 1994/95:Sk621, 1994/95:Sk683yrkandena 1 och 2, 1994/95:T210 yrkande 2, 1994/95:T239yrkandena 3 och 4, 1994/95:N433 yrkande 3 och 1994/95:A38yrkande 8 hos regeringen begär ett förslag i enlighet med detanförda,47. Beskattningen av drivmedel (mom. 32)() hardels anfört följande:Skatteväxling innebär att skatten på miljöfarlig verksamhethöjs medan skatten på miljövänligare alternativ sänks. Inomtransportsektorn finns behov av att balansera om skatten så attmomsen på kollektivtrafik sänks och avskaffas.Biobränslen bör skattebefrias även vid låginblandning. Enskatteväxling på trafikens område bör vidare innebära ensuccessiv höjning av koldioxidskatten på drivmedel.Totalt sett måste styrmedlen på trafikens område leda tillkraftigt förbättrad bränsleeffektivitet i hela fordonsparken,att alternativa bränsleslag gynnas och att kollektivtrafikensandelar av trafikarbetet ökar på bekostnad av privatbilism.Höjningarna av skatten på transporterna -- främst bränslet --skall motsvaras av en sänkning av skatten på arbete.Den parlamentariska utredning som skall lämna förslag till huren skatteväxling för miljön kan utformas, bör få i uppgift attutreda skatteväxlingsmöjligheterna även på trafikens område. Ettförslag som framkommit i debatten vad gäller att minskatrafikens miljöbelastning, är att genomföra en höjning avbensinskatten kombinerad med en form av bonussystem för dem somkört mindre än riksgenomsnittet. Enligt förslaget skallintäkterna av en större skattehöjning schablonmässigt delas itvå delar. Den del som uppkommit genom näringslivets inköp avdrivmedel återförs till företagen med lika tilldelning peranställd (eller genom sänkt arbetsgivaravgift). Den andra -- ochväsentligt större delen -- återbetalas till hushållen med likatilldelning till alla medborgare oberoende av ålder. Den somanvänder mer bensin får betala den fulla kostnaden för sinkonsumtion utan att få högre återbäring än de övriga. () bör i ett tilläggsdirektiv få iuppdrag att närmare undersöka förutsättningarna för en höjdbensinskatt kombinerad med ett system med ekobonus för dem somkört mindre än riksgenomsnittet.Tydliga mål bör fastställas för att utvecklingen skall drivasi rätt riktning och öka aktörernas möjlighet att arbeta med godframförhållning. Ett tydligt mål bör vara att minst hälften avalla bilar drivs med annat än fossila bränslen. Entydlig strategi för hur detta mål ska nås bör utarbetas.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 32 hemställt32. beträffande beskattningen av drivmedelatt med bifall till motion 1994/95:T239 yrkandena3 och 4 och med avslag på motionerna 1994/95:Sk341 yrkandena36, 38 och 39, 1994/95:Sk621, 1994/95:Sk683 yrkandena 1 och2, 1994/95:Fi212 yrkandena 15--17, 1994/95:T210 yrkande 2,1994/95:N433 yrkande 3 och 1994/95:A38 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,48. Alkylatbensin (mom. 33)(), () och ()hardels anfört följande:Alkylatbensinen är utifrån både hälsoaspekt och miljöaspekt enav de bättre petroleumprodukterna på marknaden . Deninnehåller betydligt mindre bly, svavel och olika kolväten somaromater och alkylbensener än andra produkter. Detta är givetvistill gagn för miljön. Den är också så gott som fri från bensen.Alkylatbensin används mest som tvåtaktsbränsle iarbetsredskap som motorsågar. Den kan användas i allatvåtaktsmotorer som gräsklippare, båtmotorer, mopeder, skotrarm.m. Det är även fullt möjligt att använda den förfyrtaktsmotorer.Ett arbetsmiljöproblem vid användning av redskap sommotorsågar o.d. är avgaser. Dessa är ofta hälsovådliga ochinnehåller ämnen, som är både giftiga, cancerogena och mutagena.Ett av de farligaste ämnena är bensen. Eftersom alkylatbensinenär renare än annan bensin är avgaserna befriade från många avdessa ämnen eller också är halterna oerhört mycket lägre.Frånvaron av bensen är speciellt viktig. Det ämnet är i principborttaget i arbetsmiljösammanhang, eftersom det orsakar leukemi.Det är också ett miljögift, som anrikas i levande organismer.Såväl miljö- som hälsoskäl talar alltså för att denna bensinborde ges skattefördelar framför annan bensin.Med lägre skatt och därmed en ökande försäljning kanprisskillnaden i förhållande till annan bensin minska.Alkylatbensinen är dyrare per liter att framställa.Bensinen är skattebefriad av miljö- och hälsoskäl i Norge.Allt talar alltså för att alkylatbensinen borde hamna i enegen skatteklass med lägre skatt än dagens miljöklass 2-bensin,en miljöklass 1. För att hamna i den borde inte bara blyhaltenvara lägre än i miljöklass 2, utan även mängden bensen och andramiljöfarliga kolväten som alkylbensener och aromater. Det finnsockså goda skäl att följa exempel beträffandetvåtaktsvarianten av alkylatbensin och skattebefria denna.Arbetsmiljöskälen väger här tungt.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 33 hemställt33. beträffande alkylatbensinatt med bifall till motion 1994/95:Sk603 yrkandena1 och 2 och med anledning av motion 1994/95:Sk608 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,49. Blandbränslen (mom. 35)() och () hardels anfört följande:En introduktion av biobränslen bör ske både genom inblandningav i konventionella bränslen (s.k.låginblandning) och genom att utveckla nya motorer som kandrivas med ren alkohol. Låginblandning av största möjliga haltsom utan modifieringar i befintliga motorer geromedelbart en marknad för inhemsk produktion i stor skala. Dåskapas också förutsättningar för en introduktion av fordon medren alkoholdrift.Motoralkohol är befriad från drivmedelsskatt, om inblandningenöverstiger en viss nivå. Det innebär att låginblandning avetanol inte är fullt ut gynnad i skattesystemet.Detta bör åtgärdas genom att biobränslen helt skattebefriasäven vid låginblandning eller att de gynnas på annat sätt.dels vid moment 35 hemställt35. beträffande blandbränslenatt med bifall till motion 1994/95:T239 yrkande 2och med anledning av motion 1994/95:Sk683 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,50. Vätgasdrivna fordon (mom. 36)() hardels anfört följande:Vätgas är det renaste av alla brännbara bränslen och ettmycket attraktivt drivmedel för personbilar. Utsläppen bestårnästan uteslutande av ren vattenånga, med små mängderkväveoxider som begränsas genom låga förbränningstemperatureroch katalysatorer. Att övergå till vätgasdrift är relativtenkelt, eftersom befintlig motorteknik kan användas -- en storfördel gentemot till exempel elbilen.Vätgas är inte någon egentlig energiform, utan enenergibärare. Det innebär att det måste tillföras energi för attproducera vätgas, på samma sätt som energi måste tillföras föratt producera elektricitet. Dess totala miljöeffekter berordärmed på tillverkningssättet.Vätgas tillverkas genom spjälkning av vattenmolekyler, ochtillverkningen kan med fördel drivas av solenergi. Det gör attalla u-världens kustländer med mycket sol kan producera vätgas,få exportinkomster och förse i-världen med ett rent drivmedel --men i-världens länder kan också själva producera sin vätgas.Svensk bilindustri kan ta fram vätgasbilar förförsäljning, medan det tar betydligt att införa dennödvändiga infrastrukturen för produktion och distribution.Därför bör staten redan nu aktivt verka för spridningen avvätgastekniken för personbilar och nyttofordon, genom attundanröja eventuella hinder inom beskattningen.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 36 hemställt36. beträffande vätgasdrivna fordonatt med anledning av motion 1994/95:N237 yrkandena3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,51. Eldrivna fordon (mom. 37)() hardels anfört följande:Elbilen har många fördelar framför den konventionellt drivnabilen. Utsläppen från elbilen är obefintliga, och med en renelproduktion blir också de totala utsläppen mycket låga.Eftersom en mycket stor del av biltrafiken sker i innerstadenfinns det dessutom ett särskilt värde i att minska utsläppendirekt från fordonet. Vidare är det naturligtvis lättare attrena en stor energianläggning än hundratusentals småförbränningsmotorer. Elbilen är mycket tyst, och därmed kan mankomma till rätta med bilismens bullerproblem. Den är därtillbilligare i underhåll och har längre livslängd än den bensin-eller dieseldrivna motsvarigheten, på grund av ett betydligtmindre antal rörliga delar. Slutligen är den renadriftskostnaden mindre än en tiondel av den konventionellabilens, då elbilen förbrukar ström för i genomsnitt permil.Hittills har elbilen gynnats statligt endast genom att denbefriats från accis, vilket i snitt innebär en mindre kostnad på6 . Elbilen bör gynnas ytterligare, bland annat genommomsbefrielse. Det gynnar framför allt privatkonsumenten, menockså företagarna.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 37 hemställt37. beträffande eldrivna fordonatt med anledning av motion 1994/95:N236 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,52. Amatörbyggda fordon (mom. 38)(), (), (), () och () hardels anfört följande:Bilaccisreglerna uppfattas av många motorintresserade ungdomaroch andra entusiaster som ett utslag av krångel och byråkratisom är helt onödigt och dessutom kostsamt för den enskilde. Detfinns flera skäl för deras irritation.Till att börja med kan det slås fast att bil- och motorhobbyär en socialt värdefull verksamhet, inte minst bland ungdomarsom ofta slår sig ihop flera stycken för att fullfölja detomfattande och tålamodsprövande arbetet med att omvandla ettgammalt bilvrak till en funktionsduglig bil. Under arbetets gångbetalas mycket pengar i moms för delar, tillbehör ochutrustning.Bilaccisen är utformad som en beskattning efter vikt men förhobbyfordon finns knappast alls någon koppling mellan bilensvikt och bilens värde. Om bilen är värdefull beror det inte påvikten utan på bilens skick och om modellen är ovanlig ochefterfrågad. Också själva namnet på pålagan "försäljningsskatt"visar hur inadekvat det är att tillämpa den i detta falleftersom det inte rör sig om någon försäljning i egentligmening. Vidare är det särskilt olyckligt att beskatta förvärvetjust i fråga om hobbyfordon eftersom de normalt körs endastmycket korta sträckor på de allmänna vägarna. Accisbeskattningenleder också till försök att överföra fordons identiteter så attamatörbyggda fordon betraktas som ombyggda eller importeradefordon. Slutligen kan man med fog hävda att accis redan harbetalts genom att de aktuella fordonen i allmänhet tillverkatsav delar av andra fordon för vilka bilaccis en gång harbetalats.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 38 hemställt38. beträffande amatörbyggda fordonatt med bifall till motion 1994/95:T210 yrkande 16som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,53. Yrkessjöfarten (mom. 39)() hardels anfört följande:Sjöfarten kan med tämligen enkla medel bli ett alltigenomattraktivt transportslag ur miljösynpunkt. Den lågaenergiförbrukningen är i sig resursbevarande och leder till lågakoldioxidutsläpp. Utsläppen av luftföroreningar som kolväten,svaveldioxid och kväveoxider är däremot ofta betydande; någonavgasrening förekommer knappast och bränslekvaliteterna är oftadåliga.Bränslets renhet och innehåll är till stor del avgörande förhur miljöförstörande fartygets utsläpp är, speciellt eftersompraktiskt taget alla fartyg saknar varje form av rening. Därförär det allvarligt att det inte finns någon högsta tillåtnasvavelhalt för fartygsbränsle. Många rederier, främst medinriktning på passagerarfartyg, kör sina fartyg pålågsvavlig diesel svavel efter en frivilligöverenskommelse, men den stora majoriteten av svenska fartygdrivs på mer högsvavligt bränsle. För att påskynda en utvecklingmot drift på bränsle med lägre svavelhalt och högre renhet villvi införa samma skatteklassindelning av diesel för fartyg somgäller för vägfordon, dvs. miljöklass 1, 2 och 3. En särskildavgift för svavelutsläpp bör också införas, för att stimuleratill bättre rening.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 39 hemställt39. beträffande yrkessjöfartenatt med bifall till motion 1994/95:T629 yrkandena2 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,54. De mindre fiskefartygens skattebefrielse (mom. 40)(), (), (), (), (), (), () och () hardels anfört följande:Restitutionssystemet för de mindre yrkesfartygen, som infördesav kontrollskäl, har ställt till stora problem för fiskebåtarna.Yrkesfiskarnas ekonomiska föreningar gör stora gemensamma inköpför att få låga dieseloljepriser, men denna olja är grönfärgadnär den levereras och får således enbart användas tillfiskeskeppen.Fiskebåtarna, som måste tanka ofärgad diesel, drabbasdärigenom av högre dieselpriser på mellan 1,50 och 2,00 kronorexklusive skatten som de måste ligga ute med. Prisskillnaden förinköp av dieselolja blir ohållbart stor när ett skepp kan köpaen liter dieselolja för ca inklusive moms och en båtmåste betala ca litern.En stor del av det mindre tonnaget riskerar därmed att slås utgenom en lagstiftning som egentligen var ämnad att befästaskattefrihet för fiskefartyg oavsett bränsle. Vidare krävs deten onödigt stor byråkrati för att hantera yrkesfiskarnas ansökanom skatterestitution.Argumentationen om kontrollskäl är inte längre aktuell då detnu krävs särskilt fartygstillstånd för att bedriva yrkesmässigtfiske.Lagen om skatt på fartygsbränsle bör därför omedelbartkompletteras med en möjlighet för innehavare av fartygstillståndatt använda den skattefria grönfärgade dieseln. Avsikten medlagstiftningen kan ju inte ha varit att gynna oljebolagen påbekostnad av yrkesfiskare med dieseldrivna båtar.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 40 hemställt40. beträffande de mindre fiskefartygens skattebefrielseatt med anledning av motionerna 1994/95:Sk618,1994/95:Sk619, 1994/95:Sk657, 1994/95:Jo402 yrkande 2,1994/95:Jo405 yrkande 3 och 1994/95:Jo415 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,55. Flygtrafik (mom. 41)(), (), (), () och () hardels anfört följande:Flyget är det trafikslag som har störst negativ miljöpåverkanräknat per personkilometer. Miljöavgifter är rätt använda ettverksamt styrinstrument för att medverka till en utveckling avnya flygplanstyper och mer miljömedvetet kundbeteende.Miljöavgifter bör harmoniseras så att likakonkurrensförutsättningar erbjuds operatörerna.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 41 hemställt41. beträffande flygtrafik att med bifall tillmotion 1994/95:T238 yrkande 15 och med avslag på motionerna1994/95:Sk614 yrkandena 1 och 2 och 1994/95:T225 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,56. Flygtrafik (mom. 41)() och () hardels anfört följande:Utsläppen från flygplanen varierar med planens ålder,bränsleförbrukning, grad av effektiv förbränning och styrkan påmotorerna. Ett verksamt sätt att minska flygplanens utsläpp harvarit att har avgiftsbelagt buller ochavgasutsläpp, vilket bl.a. lett till att nutrafikeras med nyare flygplansmodeller med starkare motorer somger mindre utsläpp och buller.För att ge ett kraftfullt incitament för utvecklingen avrenare flygplansmotorer och forskning för att minimeraavgasutsläppen bör regeringen verka både för höjda avgiftsnivåeri vårt land och för sådan avgiftsbeläggning inom EU. Eftersomluftföroreningarna inte känner några gränser bör särskild viktläggas vid sådana internationella överenskommelser som kan fåstort kvantitativt resultat.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 41 hemställt41. beträffande flygtrafikatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk614yrkandena 1 och 2 och med anledning av motionerna 1994/95:T225yrkande 8 och 1994/95:T238 yrkande 15 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,57. Smörjoljor (mom. 42)() hardels anfört följande:Möjligheterna att utveckla och öka användningen av biologiskaråvaror i har inventerats i betänkandet Växande råvaror(SOU 1994:113). Man föreslog miljöstandarder för önskadeprodukter och mätmetoder för att lättare kunna jämföra produkterbaserade på traditionella resp. förnyelsebara råvaror.Utredningen har bl.a. föreslagit att en miljöavgift införs påpetroleumbaserade smörjoljor för att öka intresset för debiobaserade alternativen.Enligt min mening är det viktigt att ansträngningar verkligengörs för att växla till biobaserade råvaror när sådana finnstillgängliga. En avgift på petroleumbaserade smörjmedel bördärför införas.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 42 hemställt42. beträffande smörjoljoratt med bifall till motion 1994/95:Jo202 yrkande15 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,58. Naturgrus (mom. 45)() hardels anfört följande:Som anförs i motion Fi212 bör en skatt pånaturgrus införas och uppgå till av råvarupriset. Även omfrågan nu utreds bör klargöra att en sådan skatt skallinföras och nivån för denna genom att hos regeringen begära ettförslag i enlighet med det anförda.dels vid moment 45 hemställt45. beträffande naturgrusatt med anledning av motion 1994/95:Fi212 yrkande19 hos regeringen begär ett förslag i enlighet med det anförda,59. En avfallsskatt (mom. 46)() hardels anfört följande:Vid sidan av regelverket med återvinningskrav bör ekonomiskastyrmedel införas som gör återvunnet material attraktivare.En möjlighet som står till buds mer är att införaen skatt på avfall. Då blir det i vart fall mer gynnsamt attåtervinna varor än att lägga på deponi. Det finns ettutredningsförslag som efter vissa kompletteringar ochöverväganden borde kunna föreläggas som enproposition. Regeringen bör återkomma i denna fråga.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 46 hemställt46. beträffande en avfallsskattatt med anledning av motionerna1994/95:Sk349 yrkande 10, 1994/95:Fi212 yrkande 18,1994/95:Jo604 yrkande 3, 1994/95:Jo628 yrkande 23,1994/95:Jo688 yrkande 11, 1994/95:Sk341 yrkande 37 och1994/95:Jo663 yrkandena 1, 2 och 7 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,60. En avfallsskatt (mom. 46)() hardels anfört följande:För att stimulera återvinning, återanvändning och kretslopp avvaror och material har lagt förslag om att införaen särskild avfallsavgift.För att få till stånd en gradvis övergång till en merkretsloppsanpassad varu- och materialhantering föreslår vi attavgiften sätts till ca /ton. sätts olika beroende på vad för slagstyp av avfall det är, hur det slutbehandlas, etc. I kommandebudget- och miljöarbete kan en höjning av avgiften bli aktuell.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 46 hemställt46.