bet · GI01FiU19 · 1995-05-30 00:00:00 — Denväl utbyggda kollektivtrafiken är, hävdar motionärerna, enförutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad i regionen.Detta i sin tur är en förutsättning för regionens relativt högaskattekraft. Det finns alltså all anledning att kompenseraStockholms läns landsting och kommuner fullt utför de högre kollektivtrafikkostnaderna.I den under allmänna motionstiden väckta motion Fi312 avMargitta () anmäler motionären -- främst medutgångspunkt från förhållandena i -- att det ärnödvändigt att få till stånd ett mer rättvistskatteutjämningssystem. Det nuvarande systemet är, hävdas imotionen, i grunden orättvist och omfördelar resurser på ettgodtyckligt sätt. Skall en storstad som inte helt utarmasoch förlora de egna möjligheterna att klara en besvärlig ekonomimåste radikala och snara förändringar till. Enligt motionärenutgör förslaget från den parlamentariska beredningen en brautgångspunkt för ett nytt utjämningssystem eftersom hänsyn tastill bl.a. Malmös speciellt höga strukturella sociala kostnader.Förslaget till nytt bidrags- och utjämningssystem från denparlamentariska beredningen har behandlats i tre motioner frånden allmänna motionstiden med främst regionalpolitiskinriktning.Enligt motion Fi314 av och () kan beredningens förslag inte ligga till grund för ettregeringsförslag. Förslaget leder till omfattandeskattehöjningar i kommuner som redan har hög utdebitering. Måletatt minska utdebiteringsskillnaderna har inte tillgodosetts,menar motionärerna. De regionalpolitiska konsekvenserna har inteblivit föremål för någon analys. Beredningens beräkningsmodellerbygger i allt väsentligt på värderingar. Slutresultatet avberedningens förslag blir enligt motionen att kommuner iskogslänen förlorar miljardbelopp. Detta är allvarligt för denframtida utvecklingen i många av skogslänens kommuner.Också i motionerna A445 av () och A470 avSven m.fl. (s) ställs krav på ett regionalpolitisktperspektiv i ett nytt skatteutjämningssystem. Enligtmotionärerna är det en viktig uppgift för offentlig verksamhetatt åstadkomma en regional utjämning så att även glesbygden kanfå en rimlig social och kulturell service. Det understryks ocksåatt den kommunala verksamheten har mycket stor betydelse förnäringslivets lokala utveckling. Det är därför viktigt attkommuner och landsting genom ett rättvist system för kommunalskatteutjämning har de resurser som krävs för att detta skallvara möjligt.I motion So432 av () från allmännamotionstiden tas kostnadsutjämningen mellan landstingen upp.Enligt motionären borde det vara en självklarhet att ett systemför kostnadsutjämning skall styra mot samhällets övergripandehälsopolitiska mål och stimulera landsting som medverkar tilllåga ohälsotal och lägsta möjliga sjukvårdskonsumtion. Förslagetfrån den parlamentariska beredningen motverkar i stället dessamål. Förslaget, heter det i motionen, synes tvärtom straffalandsting som medverkat till låga ohälsotal och lågsjukvårdskonsumtion. Som exempel på detta nämns landstingen iSkaraborgs och . Motionären anser att det ärväsentligt att det statliga kostnadsutjämningssystemet bygger pårelevanta faktorer. Åldersfaktorn är den viktigaste variabelnför att utjämna skillnader mellan landstingen.Utskottet noterar att flertalet av de motionsyrkanden somtar upp grunderna för strukturkostnadsutjämningen väcktes underden allmänna motionstiden, närmast i anslutning till det dåföreliggande utredningsförslaget. Enligt utskottets uppfattninghar vissa av dessa yrkanden i väsentliga delar tillgodosetts ipropositionens förslag. Utskottet vill erinra om denparlamentariska beredning som regeringen aviserat ipropositionen. Denna har möjlighet att ta upp en del av defrågor som berörs i motionerna.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi32 yrkande 10 i denna del, Fi35 (kds) yrkandena12 och 13, Fi37 (v) yrkande 7 i denna del, Fi308 (m)yrkande 3, Fi312 (fp), Fi314 (c), A445 (v) yrkande 6,A470 (s) yrkande 10 och So432 (c) yrkande 3.Skatteutjämning i länI motion Fi301 från allmänna motionstiden av MikaelOdenberg och () yrkas att skallupphäva lagen (1982:1070) om skatteutjämning i län.Enligt lagen ges rätt att lämna bidrag och lån tillkommunerna inom landstingsområdet för att främjaskatteutjämningen. Motionärerna hänvisar bl.a. till regeringensoch finansutskottets uttalanden i samband medbeslutet att införa det nuvarande statsbidagssystemet. Utskottetuttalade då att den inomregionala skatteutjämningen bordeupphöra efter övergångsåren 1993 och 1994 (1991/92:FiU29).I motion A467 av m.fl. (fp) om regionalutveckling i -- även den från den allmännamotionstiden -- behandlas det kommunalaskatteutjämningssystemet.Motionärerna menar att senare års strävanden att åstadkommaett rättvist och hållbart utjämnings- och bidragssystem harmedfört ett förtjänstfullt grundläggande arbete på attidentifiera och värdera s.k. strukturkostnader. Det är angelägetatt en sådan objektiv analys av kommunernas och landstingensverkliga förutsättningar tillåts ligga till grund för kommandebeslut. Det finns enligt motionärerna goda skäl för attStockholms läns landstings nuvarande lagliga rätt att anslåmedel för inomregional utjämning bör finnas kvar. Detta medhänsyn till de mycket stora inomregionala skillnaderna i länetsom inget redovisat nationellt system har klarat av attutjämna.Utskottet anser i likhet med vad som anförs ipropositionen att ett nationellt system som innebär långtgåendeutjämning av inkomster och strukturellt betingadekostnadsskillnader i princip inte skulle behöva kompletteras medregionala system med delvis samma syfte. Frågan om behovet avoch formerna för inomregional och mellankommunal utjämning börövervägas ytterligare. Det bör enligt propositionen ske isamband med beredningen av Regionberedningens betänkande.Utskottet delar den bedömning som regeringen gjort ipropositionen. Med hänvisning därtill avstyrks motionernaFi301 (m) och A467 (fp) yrkande 1.Generellt statsbidrag till kommuner och landstingI propositionen föreslås att två nya statsbidrag skallinföras , ett generellt statsbidrag till kommuner och ettgenerellt statsbidrag till landsting. Bidragen fördelas med ettför kommuner respektive ett för landsting enhetligt belopp perinvånare i november året före bidragsåret.Samtidigt föreslås att det nuvarande statligautjämningbidraget till kommuner samt skatteutjämningsbidragettill landsting skall avskaffas . Samma sak gällerden del av ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen som avserersättning till sjukresor samt statsbidraget till missbrukarvårdoch ungdomsvård. slopas också det nuvarandegenerella avdraget från skatteinkomsterna för såväl kommuner somlandsting.I bilaga till propositionen (bil. 5)föreslår regeringen att godkänner att ersättningenfrån sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för sjukresoroch statsbidraget till missbrukarvård och ungdomsvård slopas perden . föreslås att när detgäller anslaget Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvårdanvisar ett belopp som är lägre än vad somföreslogs i budgetpropositionen.Med anledning av det ansträngda budgetläget gör regeringen denbedömningen att såväl engångsbesparingar som regeländringar sominnebär bestående besparingar behöver göras inomSocialdepartementets område. Regeringen föreslår därför atthuvuddelen av det riktade statsbidraget till missbrukarvård ochungdomsvård skall läggas in i det generella statsbidraget tillkommunerna . För särskilda utvecklingsinsatserberäknas även fortsättningsvis medel under anslaget. Regeringenföreslår för ändamålet under budgetåret1995/96. Förutom medlen för särskilda utvecklingsinsatser finnsför närvarande upptaget för andra halvåret1995 och för hela kalenderåret 1996.Regeringens förslag innebär att de medel som upptagits försärskilda utvecklingsinsatser bör kvarstå och att resterandemedel för läggs in i det generella statsbidraget. Vidareföreslås att bidraget för avstatsfinansiella skäl inte betalas ut. Beträffande förslaget attavskaffa statsbidraget till missbrukarvård och ungdomsvård sägsvidare att utjämning av kostnader och intäkter mellan kommunerrespektive mellan landsting skall ske genom omfördelning avskatteinkomster och inte genom statliga tillskott.I motion Fi35 av m.fl. (kds) hemställs attriksdagen engångsvis för anslår 215 miljonerkronor till missbrukar- och ungdomsvård. Motionärernaanser att missbrukar- och ungdomsvården är ytterst angelägen,inte minst förebyggande insatser, öppenvård och andra frivilligainsatser som kommunerna står för. Att intebetala ut några statsbidrag alls ger helt felaktiga signaler ochförsvårar kommunernas långsiktiga planering och arbete, ansermotionärerna.I motion Fi34 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen avslår regeringens förslag att avskaffa det särskildastatsbidraget till missbrukarvård och ungdomsvård. Motionärernaanser, med hänsyn till ökad förekomst och användning av drogertill följd av EU-medlemskapet, att staten även nästa budgetårbör ge ett riktat bidrag till missbrukarvård och ungdomsvård.Socialutskottet har enligt sitt yttrande (SoU3y) ingenerinran mot att det riktade statsbidraget till kommunerna förmissbrukarvården och ungdomsvården slopas ochatt bidraget läggs in i det generella statsbidraget. Utskottetanser därför att yrkandet i motion Fi34 (mp) bör avstyrkas. Ilikhet med propositionen anser socialutskottet att de75 som avsatts för särskildautvecklingsinsatser skall kvarstå på anslaget.Socialutskottet delar också uppfattningen i propositionen attde som upptagits på anslaget för av statsfinansiella skäl inte bör betalas ut.Motion Fi35 (kds) bör därför avstyrkas. Den av regeringenföreslagna minskningen av anslaget bör enligt utskottettillstyrkas.Finansutskottet har tidigare i betänkandet behandlatpropositionens förslag till riktlinjer för ett nytt bidrags- ochutjämningssystem och i allt väsentligt ställt sig bakom dessa. Idet av den parlamentariska beredningen i betänkandet SOU1994:144 och av regeringen föreslagna nya systemet skall degenerella statsbidragen inte användas för utjämning. De skallutgöra ett allmänt finansiellt stöd och även fungera som ettinstrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunerrespektive landsting. Utskottet delar denna principiella syn.Utskottet tillstyrker i likhet med socialutskottet attstatsbidraget till missbrukarvård och ungdomsvård slopas fr.o.m.år 1996 och att de som tagits upp för andrahalvåret inte betalas ut. Utskottet återkommer senare ibetänkandet till anslagsfrågorna. Utskottet tillstyrker ocksåatt den del av ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen somavser ersättning för sjukresor slopas /96.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet attriksdagen godkänner att ersättningen från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen för sjukresor och statsbidraget tillmissbrukarvård och ungdomsvård slopas per den 1 januari 1996samt avstyrker motionerna Fi34 (mp) yrkande 19 och Fi35 (kds)yrkande 11.Införandet av det nya bidrags- och utjämningssystemetI propositionen föreslås att bidrags- ochutjämningssystemet införs successivt fr.o.m. år1996. begränsas bidragsökningarna ochbidragsminskningarna. För kommuner begränsas den sammanlagdabidragsminskningen för hela perioden till perinvånare, för landstingen till per invånare. Iförhållande till utredningsförslaget innebär regeringens förslagen sänkning av de högsta tillåtna årliga bidragsminskningarnaför kommuner och landsting och en förlängd införandeperiod.Tillsammans med vissa förstärkningar i kostnadsutjämningenberäknas förändringarna innebära ökade kostnader på ca2 000 miljoner kronor.Regeringen föreslår att de ökade kostnaderna för skallfinansieras ur de medel som skall återföras tillkommunsektorn till följd av en allmän löneavgift samt höjningenav de särskilda löneskatterna för att finansiera EU-avgiften.Dessa medel uppgår till 2 435 miljoner kronor.2 035 miljoner kronor av dessa medel tillförs det generellastatsbidraget. Högst avsätts för särskildainsatser för vissa kommuner och landsting. Enligt regeringenskall utjämningssystemet bli föremål för en löpande uppföljning,utvärdering och utveckling i en parlamentarisk beredning.Systemet följs upp på sådant sätt att förändringar kan görasefter två år.I motion Fi32 av m.fl. (fp) sägs att denlånga införandetiden är oacceptabel. I motionen föreslås attinförandereglerna sätts till en maximerad bidragsminskning med500 kr per invånare. Det gör att de flesta kommer att varainfasade i systemet och att de kommuner somförlorat mest snabbast får en förbättring. För landstingen börinförandetiden begränsas till . Motionärerna avstyrkerockså förslaget att i förväg inrätta en "kommunakut".Enligt motion Fi36 av m.fl. (m) börövergångsreglerna gälla alla. Motionärerna godtar attförändringarna för enskilda kommuner och landsting får anpassastill belopp i kronor per invånare i enlighet med regeringensförslag.I motion Fi37 av m.fl. (v) föreslås attövergångstiden förlängs från åtta till för attlandstingen och kommunerna skall få möjlighet att klarakonsekvenserna av omfördelningen. Kostnaderna för den utökadeövergångstiden föreslås finansierad via kommunakuten/krisfonden.Vänsterpartiet anser att konsekvenserna av förslagen tillanvändning av EU-avgiften påverkar enskilda kommuner mycketolika. Medlen för kommunakuten/krisfonden bör utökas med till sammanlagt . Dekommuner och landsting som drabbas av den uteblivnakompensationen av EU-avgiften och som har hög skattesats och högarbetslöshet skall ges möjlighet att ansöka om medel frånkrisfonden/kommunakuten för att slippa säga upp personal. Närdet gäller utvärdering och uppföljning av ett nytt bidrags- ochutjämningssystem föreslår att det i direktiventill den parlamentariska grupp som skall utvärdera förslaget böringå att utarbeta ett fördelningspolitiskt mer rättvistkommunalt skattesystem mellan individer och mellan kommuner ochlandsting. Den bör också se över frågan om inomregionalomfördelning.Utskottet har tidigare i samband med sin behandling avriktlinjerna för den lagtekniska översyn av propositionensförslag som utskottet förordat angivit vissa principer förbidrags- och utjämningssystemets syfte, inriktning, omfattningoch ikraftträdande. Enligt utskottets mening är deövergångsregler som föreslagits i propositionen väl avvägdasåväl när det gäller genomförandetiden som de föreslagnabegränsningar av bidragsförändringarna för kommunerna ochlandstingen. Utskottet ställer sig också bakom de principer förfinansiering av införandet som föreslagits i propositionen ochatt medel avsätts för att bistå vissa kommuner och landsting somhar en särskilt svår situation i samband med införandet av ettnytt utjämningssystem.Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet anförom införandet av ett nytt bidrags- och utjämningssystem och somsin mening ger regeringen detta till känna. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Fi32 (fp) yrkandena 11 och 12,Fi36 (m) yrkande 6 samt Fi37 (v) yrkandena 8--10 och 13.Haninge kommunI propositionen föreslår regeringen särskilda insatser förHaninge i syfte att återställa den exceptionella situation somkommunen befinner sig i. Enligt förslaget skall staten skjutatill för att dels lösa kvarvarandeskulder i , dels ändra villkoren iett befintligt statligt lån till kommunen. Insatsernafinansieras med medel som annars skulle ställts tillhela kommunsektorns förfogande till följd av effekterna avfinansieringen av EU-inträdet. I rekonstruktionen ingår attkommunen överlåter fastigheterna i Haningehem och till ett för ändamålet bildat holdingbolag. Fördetta beviljar staten det nya holdingbolag som bildas förändamålet ett förlagslån på 600 miljoner kronor.Utskottet delar regeringens bedömning att särskildainsatser måste vidtas för att kommun skall klara upp detuppkomna ekonomiska läget. Med hänvisning därtill tillstyrkerutskottet de åtgärder som regeringen föreslagit ochfinansieringen av dem.Göteborgs kommunI propositionen föreslås att skall få ettengångsbidrag för om till följd avdet svåra ekonomiska läget som lett till en mycket storupplåning. En av flera orsaker till detta är, enligtpropositionen, att det nuvarande utjämningssystemet ger enotillräcklig utjämning av de stora kostnadsskillnader som finnsmellan sjukvårdshuvudmännen. Insatserna finansieras med medelsom annars för skulle ställts till helakommunsektorns förfogande till följd av effekterna avfinansieringen av EU-avgiften.Förhållandena i tas upp i två motioner. Imotion Fi36 av m.fl. (m) avvisas förslaget tillextra stöd till . Regeringens förslag innebär ettytterst farligt prejudikat att en kommun, som genom egnaåtgärder i historisk tid försvagat ekonomin, kan komma iåtnjutande av särskilda statliga medel. I motion Fi311 avErling och () från den allmänna motionstidenställs krav på ett rättvisare statligt utjämningssystem förbl.a. med hänsyn inte minst till de speciellthöga strukturella sociala kostnaderna.Utskottet anser att de förhållanden som tas upp i motionFi311 (fp) i hög grad avses bli åtgärdade genomdet föreliggande förslaget till nytt bidrags- ochutjämningssystem. föreslår regeringen särskildainsatser.Med anledning av vad som sägs i motion Fi36 (m) vill utskotteti likhet med propositionen peka på att den svåra ekonomiskasituationen för delvis hänger ihop medofullkomligheter i nuvarande statliga utjämningssystem.Med hänvisning till vad här anförts tillstyrker utskottetpropositionens förslag och avstyrker motionerna Fi36 (m)yrkande 8 och Fi311 (fp).Ändrat system för återbetalning av mervärdesskatt tillkommuner och landstingI propositionen föreslår regeringen att ett nytt systemför konkurrenskorrigering avseende kommunernas och landstingenskostnader för ingående mervärdesskatt skall införas fr.o.m. år1996. Återbetalningen av ingående mervärdesskatt skall ske i ettsjälvfinansierat system där kommuner och landsting skjuter tilllika mycket pengar som betalas ut för kompensation avmomskostnader. I nuvarande system svarar staten för kostnaderna.I samband med övergången till det nya systemet görs enligtförslaget en ekonomisk reglering mellan staten och kommuner ochlandsting på så sätt att de senare via statsbidragen tillförsmedel motsvarande statens nuvarande kostnader.Propositionens förslag i denna del har föranlett en motion. Imotion Fi47 av () sägs att förslaget innebäratt offentliga investeringar gynnas i förhållande till enskilda,vilket enligt motionären befäster den orättvisa som finns mellanoffentlig och privat verksamhet. Motionären hävdar att förslagetinnebär att den nuvarande snedvridningen fortlever och t.o.m.förvärras. Utgångspunkten måste i stället vara att staten skallstå neutral mellan offentlig och enskild verksamhet och därmedutforma systemen som påverkar de båda lika. Regeringens förslagi sin nuvarande utformning bör därför avslås, och regeringen böråterkomma med förslag som innebär att konkurrenssnedvridningenmellan privat och offentlig verksamhet elimineras.Utskottet vill inledningsvis peka på att för kommuner ochlandsting har sedan skattereformen särskilda reglergällt för att motverka mervärdesskattens konkurrenssnedvridandeeffekter mellan verksamhet i egen regi och i annan regi. Olikalösningar har använts. Med hänsyn till att tidigare regler intevar förenliga med EG:s direktiv används enövergångslösning. I propositionen föreslås att den nuvarandeprovisoriska regleringen omvandlas till ett permanent system somskall genomföras och som bygger på kommunalsjälvfinansiering. Avsikten är att systemet skall vara stabiltoch inte ge upphov till ökade kostnader för staten.Med anledning av motion Fi47 (m) vill utskottet understrykaatt det föreslagna systemet uppfyller kravet påkonkurrensneutralitet på samma sätt som hittillsvarandelösningar. Motion Fi47 (m) avstyrks av utskottet.Uskottet konstaterar att förslaget till lagteknisk regleringav systemet med konkurrenskorrigering i likhet med det avutskottet tidigare behandlade lagförslaget om inkomst- ochkostnadsutjämning bygger på inomkommunal finansiering. Även omde två lagförslagen har helt olikartade syften bör de enligtutskottets mening övervägas i ett sammanhang. Regeringen börsåledes återkomma till i denna fråga i sådan tid attsystemet kan träda i kraft . Med anledningdärav bör ställning inte nu heller tas till den i propositionenföreslagna regleringen via de generella statsbidragen tillkommuner och landsting. Statsbidragen bör därför jämkas medsammanlagt . Utskottet återkommer i detföljande till anslagsfrågorna.Vad utskottet här anfört med anledning av propositionensförslag till lag om mervärdesskattekonton för kommuner ochlandsting bör som sin mening ge regeringen till känna.Vissa anslagsfrågorI propositionen föreslås att de nuvarande anslagen G 1Statligt utjämningsbidrag till kommuner och G 2Skatteutjämningsbidrag till landsting skall minskas ochendast avse perioden t.o.m. den 31 december 1995.Utjämningsbidraget till kommuner bör därför sänkas med38 i förhållande till vad regeringenföreslog i budgetpropositionen. Skatteutjämningsbidraget tilllandsting föreslås på motsvarande sätt sänkas med7 536 miljoner kronor.I propositionen föreslås också att två nya anslag G 3Generellt statsbidrag till kommuner och G 4 Generelltstatsbidrag till landsting skall införas för budgetåret1995/96 på respektive och avseende . Därutöver föreslår regeringenatt ett nytt anslag G 5 Särskilda insatser för vissa kommuneroch landsting införs fr.o.m. . Anslagetföreslås uppgå till totalt , varav avser och 400 miljonerkronor avser . Anslaget avser vissa särskildainsatser för och kommuner och vissainsatser i samband med införandet av ett nytt bidrags- ochutjämningssystem år 1996.I motion Fi37 av m.fl. (v) föreslås attriksdagen beslutar att sammanlagt skallfördelas till kommuner och landsting med bl.a. hög skatt och högarbetslöshet för att i första hand värna kvinnojobben. AnslagetG 5 bör därför tillföras ytterligare . Isin budgetpolitiska motion Fi218 från den allmännamotionstiden föreslår ett tillskott på 312miljoner kronor till det statliga utjämningsbidraget G 1 tillkommunerna. Av medlen avses användas tillökad hemspråksundervisning. I en annan motion från sammatillfälle, motion Fi313 av m.fl. (v),föreslås att motsvarande bidrag skall tillföras 200 miljonerkronor varav till hemspråksundervisning och80 till sfi-undervisning.Enligt partimotion Fi31 (m) bör en fullständigdecentralisering av hanteringen av socialbidragen tillkommunerna kopplad till en sänkning av normergenomföras. En sådan ordning innebär att kommunernas kostnaderkan minskas i motsvarande mån och beräknas i motionen uppgå till450 miljoner kronor.I motion Fi310 av m.fl. (m) från denallmänna motionstiden föreslås att anslaget G 1 Statligtutjämningsbidrag till kommuner minskas med 2 250 miljonerkronor med hänsyn till att effekterna av de familjepolitiskaförslag som Moderata samlingspartiet lagt fram, bl.a. när detgäller att återinföra vårdnadsbidraget och den avskaffadeavdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader, kan beräknasinnebära lägre kostnader för kommunerna. Mot den bakgrunden börenligt motionärerna statsbidragen minskas i motsvarande grad.Utskottet har tidigare i betänkandet tillstyrkt vadregeringen anfört om den kommunala sektorns ekonomiska utrymme.Utskottet har också tillstyrkt vad regeringen föreslagit omsärskilda insatser för och kommuner.När det gäller förslagen till generella statsbidrag tillkommunerna respektive landstingen bör anslag uppföras i avvaktanpå den av utskottet förordade lagtekniska överarbetningen avförslaget i propositionen om nytt bidrags- och utjämningssystem.Med hänsyn till vad utskottet anfört om fortsatta övervägandenbeträffande förslaget i propositionen till ändrat system föråterbetalning av mervärdesskatt till kommuner och landsting bördock anslagsbeloppen sänkas med förkommunerna och för landstingen.