bet · GI01SoU15 · 1995-03-30 00:00:00 — Problemet hängerdelvis samman med att antalet nyutbildade tolkar inte ökar.Styrelsen anser att landstingen bör inrätta fler tolktjänstermed stöd av det nya statsbidraget för att bättre tillgodosebehovet av tolktjänst, men också för att skapa större intresseför tolkyrket. Styrelsen anser vidare att landstingensinformation om sitt utvidgade ansvar för tolktjänsten varitalltför begränsad.Tolk- och översättarinstitutet (), som bl.a. disponerarstatsbidraget till tolkutbildning för döva, dövblinda ochvuxendöva samt till teckenspråksutbildningen, anför i enpromemoria till att det finnshinder för en utökning av antalet utbildningsplatser för tolkarbl.a. beroende på brist på utbildade lärare. TÖI kommer senare ivår att presentera en långtidsplan för tolkutbildningen somsyftar till att öka utbildningsvolymen så att den svarar motbehovet av tolkar.I propositionen understryks att det är angeläget attberörda myndigheter, utbildningsanordnare och landsting vidtaråtgärder för att stärka intresset för tolkyrket så att flerpersoner är beredda att utbilda sig till tolk. Regeringen avseratt med ekonomiskt stöd från Allmänna arvsfonden ta initiativtill särskilda informationsprojekt i frågan. Regeringen harvidare för avsikt att inbjuda företrädare för berördamyndigheter, handikapporganisationer, landsting samtyrkesorganisationerna till en diskussion om tolktjänsten.Statsbidraget till tolktjänsten fördelas av Socialstyrelsentill landstingen och de landstingsfria kommunerna på grundval avantalet invånare i resp. landstingsområde eller landstingsfrikommun året innan bidragsåret.Med anledning av tillkännagivande om att regeringenborde se över fördelningsprinciperna för statsbidraget tilltolktjänst så att hänsyn tas till antalet tolkanvändare inomlandstinget resp. kommunen (bet. 1993/94:SoU20, rskr. 248)anförs följande. Den statistik som landstingen för närvaranderedovisar om behovet av tolk är fortfarande så outvecklad attden inte bör användas som underlag för någon detaljeradfördelningsnyckel i en ny fördelningsmodell. län har dockett väsentligt större antal döva och hörselskadade i relationtill befolkningen än vad som finns i riket i övrigt. på att en stor del av utbildningen för de döva ochhörselskadade är koncentrerad till . I propositionenföreslås därför att län kompenseras för detta genom attfå ett bidrag per invånare som är högre än för riket iövrigt. Totalt föreslås anvisas tilltolktjänsten under /96.Utskottet konstaterar att redan vid behandlingenav proposition 1992/93:159 om stöd och service till vissafunktionshindrade beslutat att förstärka stödet tilltolkverksamheten med under enfemårsperiod (bet. 1992/93:SoU19, rskr. Detta innebär attanslagsposten nu räknas upp från /95 till för budgetåret1995/96 (18 månader). Utskottet finner den föreslagnaberäkningen väl avvägd och avstyrker därmed motionerna So224(mp) yrkande 2 (delvis) och So245 (kds) yrkande 4.MedelsanvisningenUtskottet tillstyrker regeringens föreslag tillmedelsanvisningen till Vissa statsbidrag inom handikappområdet.Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder(D 5)I budgetpropositionen föreslås anvisas underanslaget D 5. Bidrag till viss verksamhet för personer medfunktionshinder.Bidraget är avsett för att öka organisationernas möjligheteratt själva driva vissa verksamheter som är av stor betydelse förpersoner med funktionshinder.Från anslaget får bidrag till , depåverksamheten, till verksamheten med ledarhundarsamt till viss övrig verksamhet. Föreningen bidrag för tidningsutgivning för dövblinda och för sin teckenspråksavdelning. Under anslagetutges vidare bidrag till rikstolktjänst, palynologiskalaboratoriet vid ,handikapporganisationernas rekreationsanläggningar, FöreningenRekryteringsgruppen samt till Neurologiskt handikappadesriksförbund.LedarhundarI propositionen framhålls att tillgången på ledarhundarunder har legat under behovsnivån, vilket har lett tillett ackumulerat behov av hundar. Tillgången på ledarhundar harnu ökat, vilket innebär att SRF kan öka inköpen för att i någonmån möta de behov som finns. I budgeten föreslås därför attstödet räknas upp från för /95 till38 för /96 (18 månader).Riksdagen har , vid behandlingen avtilläggsbudgeten till statsbudgeten för /95,beslutat om ytterligare till () för inköp av ledarhundar under innevarandebudgetår (prop. 1994/95:105, bet. 1994/95:SoU12, rskr1994/95:202).I motion So224 av m.fl. (mp) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ledarhundsutbildningen ochtolkverksamheten bör byggas ut och att anslår för denna verksamhet (yrkande 2, delvis).Motionärerna anser att ytterligare böravsättas för ledarhundsutbildning under det kommande budgetåret.Utskottet konstaterar att den ökande tillgången påledarhundar ökar möjligheterna att tillgodose de eftersattabehoven av ledarhundar åt synskadade. I budgetpropositionenföreslås nu en kraftig uppräkning av anslaget till SRF för inköpav ledarhundar under /96. Utskottet finner denföreslagna beräkningen av medel väl avvägd och avstyrker därmedmotion So224 (mp) yrkande 2 (delvis).Bokklubb för punktskriftsläsareI motion Kr238 av m.fl. (mp) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att ettanslag på avsätts för Synskadades bokklubb.Motionärerna framhåller att de blinda behöver utveckla sittskriftspråk för att meddela sig med andra och att de ocksåbehöver kunna läsa punktskrift. Det är därför angeläget, enligtmotionärerna, att tillskjuta 1 miljon för att landets endabokklubb med punktskrift skall kunna bibehållas.I motion Ub388 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om behovet av att finna formerför hur landets enda bokklubb för punktskriftsläsare skall kunnafinansieras (yrkande 3). Medlemmarna i bokklubben betalar ennormal bokklubbsavgift medan står förmerkostnaderna på per sålt bokexemplar. Motionärenframhåller att om inte en extern finansiering kan erhållas måstebokklubben läggas ner under 1995.Utskottet behandlade en motion om stöd till i betänkandet 1991/92:SoU15. Utskottetkonstaterade då att endast en mindre grupp av de synskadade kanpunktskrift. Emellertid är punktskrift de synskadades endaskriftspråk. Utskottet framhöll värdet av att synskadade som kanläsa punktskrift också har tillgång till litteratur påpunktskrift. Utskottet konstaterade att det underKulturdepartementets budgetbilaga föreslogs medel till . Den föreslagna medelsanvisningentill SRF var väl avvägd enligt utskottets mening och innebarvissa reformmedel för verksamheten. Slutligen framhöll utskottetatt det var angeläget att SRF använde medlen till deverksamheter som är mest angelägna för de synskadade. Den dåaktuella motionen avstyrktes därmed.Försäljning av punktskriftsböcker bedrivs sedan budgetåret1984/85 i Talboks- och regi. Medel fördetta ändamål finns anvisade i budget. Ävenför /96 föreslås medel anvisas (prop. 1994/95:100bil. 12, C 21, s. 102--103). Ett komplement till dennaförsäljning är den bokklubb för punktskriftsläsare somSynskadades riksförbund startade . Klubben erbjuder ihuvudsak lättare skönlitteratur. De bägge försäljningskanalernatillfredsställer olika läsbehov.Utskottet vill på nytt framhålla att det är angeläget attde synskadade som kan läsa punktskrift har tillgång tilllitteratur på punktskrift. Utskottet anser dock att beräkningenav medel till SRF är väl avvägd och att det bör ankomma på SRFatt använda medlen till de verksamheter som är mest angelägnaför de synskadade. I budgetbilaga föreslåsmedel till Talboks- och (TPB).Utlåningen av punktskriftsböcker från TPB har ökat ochkommunbiblioteken har börjat förmedla punktskriftslån. Utskottetavstyrker därmed motionerna Kr238 (mp) och Ub388 (c) yrkande 3.MedelsanvisningenUtskottet tillstyrker den föreslagna medelstilldelningentill Bidrag till viss verksamhet för personer medfunktionshinder.Bilstöd till handikappade (D 9)I budgetpropositionen föreslås anvisas underanslaget D 9. Bilstöd till handikappade.Från detta anslag betalas bilstöd till handikappade ochföräldrar med handikappade barn till anskaffning och anpassningav motorfordon m.m. Bilstödet trädde i kraft den 1 oktober 1988.Bilstödet kan lämnas till fem olika persongrupper och omfattargrundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag ochanpassningsbidrag. Nytt bilstöd kan lämnas huvudsakligen bara omminst har gått sedan det förra beslutet fattades om rätttill bilstöd.Enligt 5 § första stycket i förordningen (1988:890) lämnasbidrag till följande grupper:1. till handikappad som är och är beroende avpersonbil, motorcykel eller moped för att genom arbete få sinförsörjning eller ett väsentligt tillskott till sin försörjningeller för att genomgå yrkesinriktad utbildning eller genomgåyrkesinriktad rehabilitering under vilken han eller hon fårutbildningsbidrag,2. till handikappad som är och, efter att habeviljats bidrag enligt 1, har lämnat arbetsmarknaden medförtidspension eller har beviljats sjukbidrag enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, eller3. till annan handikappad än som avses i 1 eller 2 och somfyllt 18 men inte 50 år.Bidrag lämnas även till1. handikappad förälder med barn eller2. förälder med handikappat barn under 18 år.I motion So222 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bilstödet (yrkande 5). Motionärernabeklagar att i betänkandet Rätten till ratten inte föreslås attåldersgränsen avskaffas. Motionärerna är medvetna om attkostnaderna för bilstödet naturligtvis ökar om åldersgränsenhöjs. Regeringen bör dock göra en hälsoekonomisk analys av vaddet skulle betyda att ta bort åldersgränsen och hur kostnadernaför annat samhällsstöd därmed förändras.I motion So230 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen beslutar att åldersgränsen för bilstödet avskaffas.Motionärerna framhåller vidare att förslagen i betänkandetRätten till ratten bör genomföras möjligt.I motion So294 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genomförandet av Bilstödsutredningensförslag Rätten till ratten (yrkande 13). Motionärernaframhåller att utredningens förslag bör genomföras snarastmöjligt. Förslag som behandlar försäkringskassornas handläggningav bilstödsärenden bör behandlas och föreläggas medförtur. Vidare bör en helhetssyn tillämpas vid bedömningen avvad som är "väsentliga förflyttningssvårigheter". Det börställas krav på dem som anpassar bilar. Kravspecifikationer börupprättas och SWEDAC, Styrelsen för teknisk ackreditering, börfå godkänna företag som får rätt att göra bilanpassningar.I propositionen redovisas att regeringen har för avsiktatt ändra förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappadeså att de allmänna försäkringskassorna efter den 1 juli 1995skall besluta om såväl bilstöd som körkortsutbildning. Dettasker efter förslag från , som anser attbilstödet och körkortsutbildningen hänger så nära samman att detär rimligt att de allmänna försäkringskassorna fattar beslut omkörkortsutbildning i samband med beslutet om bilstöd. Medel förupphandling av körkortsutbildningen för svårt funktionshindrade,motsvarande för /, har förtsöver från anslaget A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (bilaga11) till anslaget D 9. (S 1993:05) har avlämnatbetänkandet Rätten till ratten -- reformerat bilstöd (SOU1994:55). Betänkandet har remissbehandlats och bereds förnärvarande i . I betänkandet görs bl.a. enutvärdering och översyn av det utvidgade bilstöd som börjadegälla . Bilstöd kan lämnas till den som till följd av ettvaraktigt funktionshinder har väsentliga svårigheter attförflytta sig på egen hand eller att anlita allmännakommunikationer. I betänkandet föreslås bl.a. vissa ändringarnär det gäller tillämpningen av kriterierna för rätt tillbilstöd. Vidare lämnas förslag om en särskild försöksverksamhetför att ge vissa funktionshindrade personer som faller utanförbilstödets personkrets rätt att enbart erhållaanpassningsbidrag. Utöver detta föreslår utredningenförändringar när det gäller bidragsnivåer och inkomstgränserinom stödet.Utskottet konstaterar att betänkandeRätten till ratten -- reformerat bilstöd har remissbehandlatsoch bereds i . Utskottet anseratt inte bör föregripa regeringens beredning avärendet och avstyrker därför motionerna So222 (fp) yrkande 5,So230 (v) och So294 (c) yrkande 13.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelstilldelningen tillBilstöd till handikappade.FärdtjänstI motion So224 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om färdtjänsten och att den bör ges ett ökatanslag på (yrkande 8). Motionärerna anför attfärdtjänsten måste byggas ut efter behov.År 1992 beslutade om ett nytt generellt statsbidragtill kommunerna. I samband därmed avskaffades fleraspecialdestinerade bidrag, bl.a. bidraget till färdtjänst,servicelinjer m.m., skatteutjämningsbidraget samt det extraskatteutjämningsbidraget (prop. 1991/92:150, 1991/92:FiU29,rskr. 345).Utskottet är inte berett att föreslå ett nyttspecialdestinerat statsbidrag till färdtjänst. Motion So224 (mp)yrkande 8 avstyrks därför.Övriga medelsanvisningar under DUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Statsbidrag till vårdartjänst m.m. (D4), Bidrag till handikapporganisationer (D 6), Bidrag tillpensionärsorganisationer (D 7), Ersättning för texttelefoner (D8), Kostnader för statlig assistansersättning (D 10) ochSveriges - (D 11), vilka intehar mött någon erinran i form av motioner.Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik (E1-- E5)Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvård (E 1)I tre motioner framförs yrkanden om inriktningen avstatsbidraget.I motion So240 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen begär att regeringen ger Statskontoret i uppdrag attutarbeta ett system med riktade statsbidrag till förebyggandeåtgärder mot drogproblemen och för vård- ochrehabiliteringsinsatser för missbrukare (yrkande 3).Motionärerna anför att dramatiska förändringar ägt rum inomvårdsystemet . De mycket hårdabesparingarna inom en rad kommuner har i särskilt hög graddrabbat missbrukarvården. Utnyttjandet av behandlingshem harminskat kraftigt. De särskilda uppsökargrupperna har avvecklatspå många håll. På en del håll har man gett upp målsättningen attrehabilitera alla missbrukare och erbjuda dem ett drogfrittalternativ. Utebliven rehabilitering av de tyngsta missbrukarnainnebär, enligt motionärerna, att den dyrbara och sannoliktineffektiva tvångsvården ökar, och missbrukare som inte fårplats på behandlinghem eller i ett metadonprogram hamnar istället i fängelse. Denna utveckling är utomordentligt allvarligur samhällsekonomiskt perspektiv. Att skära ned vården av tungamissbrukare ger stora besparingar på kort sikt men medför ökadekostnader för andra sektorer i samhället. Kostnaderna förnarkotikapolitiken måste bäras solidariskt. En väsentlig del avförebyggande insatser, vård och behandling måste därförfinansieras genom statsbidrag, anser motionärerna. Ett systemmed riktade insatser och förändrade statbidrag bör därförutredas.I motion So264 av m.fl. (c) hemställs omett tillkännagivande om behovet av ett statsbidrag som ärneutralt i förhållande till öppen och sluten vård av missbrukare(yrkande 5). Motionärerna pekar på att missbrukares bakgrundoch behov av vårdinsatser kan variera starkt mellan olikagrupper av alkoholmissbrukare och mellan könen. Behovet av ettstatsbidragssystem som tar hänsyn till behovet av differentieradvård är därför helt nödvändigt. Den vård som ges nära och oftamed frivilliga organisationer som huvudmän behöver lika stortekonomiskt stöd som vård som bedrivs av institutioner.I motion So281 av m.fl. (kds, c, fp, mp)begärs tillkännagivanden om vad i motionen anförts om fortsattriktat statsbidrag till ungdoms- och missbrukarvården (yrkande3) och om att gruppverksamhet som ger stöd och hjälp till barntill missbrukare bör utgöra ett kriterium för sådant riktatstatsbidrag (yrkande 4). Motionärerna anför att stöd ochhjälp till barn vars föräldrar är alkoholmissbrukare har visatsig ha en positiv inverkan på barnens utvecklingsmöjligheter.Som ett alternativ till stöd och hjälp på individuell basisfinns gruppverksamhet. Syftet medgruppverksamheten är att ge barnet möjlighet att bearbeta sinakänslor och förstå beteenden som är en följd av föräldrarnasmissbruk. finns ett tiotal grupper varav några drivs avkommuner och andra av ideella föreningar. Motionärerna anser attdenna form av stödinsatser bör utvecklas. Det är väsentligt attde riktade statsbidragen till ungdoms- och missbrukarvårdenbehålls och att medlen kan användas för att säkra dengruppverksamhet som kommit i gång i några kommuner.I budgetpropositionen sägs att statens bidrag till vårdinom missbruks- och ungdomsområdet bör ses som en helhet medövergripande syfte att garantera att resurserna på såvälinstitutionssidan som inom öppenvården stämmer överens med behovoch efterfrågan. För /94 har totalt 430 miljonerkronor fördelats till kommunerna enligt kriterier som grundarsig på ett genomsnitt av nyttjandedagar inom den slutna vården.Särskilda utvecklingsmedel om ställdes tilllänsstyrelsernas förfogande för att stimulera framväxten avadekvata öppenvårdsinsatser i kommuner med särskildautvecklingsbehov. Regeringen har uppdragit åt Socialstyrelsenatt inom ramen för en beredningsgrupp med representanter frånlänsstyrelserna, och planera och styra den allmänna inriktningen avutvecklingsarbetet samt följa upp och utvärdera de verksamhetersom kommer till stånd. Enligt regeringen finns det stort behovav att utveckla alternativ till institutionsvård genomförebyggande insatser och öppenvård. Det riktade statsbidragethar syftat till att få till stånd en bättre balans mellan deolika vårdinsatserna inom området samt en bättre kvalitet iverksamheterna. Regeringen anser att statsbidraget tillmissbrukarvård och ungdomsvård tills vidare bör behållas som ettriktat statsbidrag till kommunernas missbruks- ochungdomsarbete. Särskilda utvecklingsmedel bör ocksåfortsättningsvis avsättas för att stimulera kommunerna attutveckla öppenvårdsinsatser. Som exempel på insatser som kanbehöva utvecklas nämns beträffande de tunga missbrukarna olikaformer av social omvårdnad, social träning och kontroll. När detgäller ungdomar nämns behovet av mellanvårdsformer sominnehåller mer strukturerad verksamhet än vad socialbyråernavanligen erbjuder. För /96 föreslås 720miljoner kronor till Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvård,varav 480 miljoner har beräknats för perioden --juni1996.I budgetpropositionen uppges vidare att fåttnya direktiv när det gäller det fortsatta arbetet med Offensivnarkomanvård. Ett huvudmoment utgör en fortsatt satsning påkompetensutveckling inom framför allt den öppna vården. Detgäller metoder för motivationsarbete, behandlingsplanering ochomhändertagande av de mest utsatta grupperna såsom psykisktstörda och hivsmittade missbrukare. Olika försöksverksamheterhar initierats för att utveckla nya stöd- ochomhändertagandeformer som är mindre ingripande äninstitutionsvård.När det gäller barn vars föräldrar är missbrukare eller liderav psykisk sjukdom har i regleringsbrev /94 fått i uppdrag att följa och dokumentera hurmissbruk och psykisk sjukdom hos föräldrar påverkar barnetsutveckling samt att initiera utvecklingsarbete på området.Vidare har regeringens uppdrag attgenomföra ett åtgärdsprogram för att höja kompetensen inomsocialtjänstens individ- och familjeomsorg när det gällerarbetet med barn som far illa och deras familjer. Projektet, somkallas Barn i fokus, kommer att avslutas med enredogörelse för de slutsatser som drar utifrånde utredningar som genomförts och de metodutvecklingsprojekt sominitierats under arbetets gång ute i landet.Socialtjänstkommittén, som haft regeringens uppdrag attgöra en allmän översyn av socialtjänstlagen, överlämnade underhösten 1994 sitt huvudbetänkande Ny socialtjänstlag (SOU1994:139). Kommittén anser att det behövs nya strategier för detallmänt inriktade och förebyggande barn- och ungdomsarbetet.Socialtjänsten bör ha en lagfäst skyldighet att bedrivauppsökande verksamhet bland barn och ungdomar som riskerar attutvecklas ogynnsamt. Kommitténs förslag remissbehandlas förnärvarande.Utskottet delar regeringens inställning att det särskildastatsbidraget till missbrukarvård tills vidare bör behållas ochatt särskilda utvecklingsmedel även fortsättningsvis böravsättas för att stimulera kommunerna att utvecklaöppenvårdsinsatser. Utskottet delar också regeringensinställning att det finns stora behov av att utveckla alternativtill institutionsvård genom förebyggande insatser och öppenvård.Syftet med statsbidraget är bl.a. att få till stånd en bättrebalans mellan olika vårdinsatser samt en bättre kvalitet iverksamheterna.Socialstyrelsen har gjort en uppföljning avmissbrukarvården i . Av rapporten framgår attinstitutionsvården har minskat och att öppenvården inte harbyggts ut i motsvarande grad. kommer uppgifter om ettökande missbruk bland ungdomar. Det är bl.a. mot denna bakgrundangeläget att regeringen noga följer utvecklingen på dettaområde.Motionerna So240 (v) yrkande 3, So264 (c) yrkande 5 och So281(kds, c, fp, mp) yrkande 3 får anses tillgodosedda genomförslaget i budgetpropositionen och avstyrks.Utskottet vill också betona vikten av att socialnämndernafullgör sina åligganden enligt socialtjänstlagen att noga följabarn som lever i utsatta miljöer och sörjer för att barnen fårdet skydd och det stöd som de kan behöva.Socialtjänstkommitténs huvudbetänkande, Ny socialtjänstlag,som bl.a. innefattar förslag till nya strategier för det allmäntinriktade och förebyggande barn- och ungdomsarbetet, är förnärvarande förmål för remissbehandling.Socialstyrelsens uppdrag att genomföra ett åtgärdsprogram föratt höja kompetensen inom individ- ochfamiljeomsorg när det gäller barn och ungdomar som riskerar attutvecklas ogynnsamt skall avslutas under våren 1995.Socialstyrelsen har även kartlagt gruppverksamheter och andrainsatser som riktar sig särskilt till barn som har föräldrar sommissbrukar alkohol. Beräkningar som gjorts av tyder på att ungefär 100 000 barn eller 10--avalla barn i har föräldrar som missbrukar alkohol.Socialstyrelsens studier visar att samhället görmycket lite för dessa barn. Här krävs enligtSocialtjänstkommittén ökade insatser från sida.Utskottet anser inte att bör ta något initiativ medanledning av motion So281 (kds, c, fp, mp) yrkande 4. Motionenavstyrks.Utskottet tillstyrker den i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningen till Bidrag till missbrukarvård ochungdomsvård.Bidrag till organisationer (E 2)I budgetpropositionen föreslås under anslagetE 2. Bidrag till organisationer, varav harberäknats för perioden --. Bidrag utgår undertre olika anslagsposter. Till sammanslutningar av f.d.alkoholmissbrukare m.fl. beräknas för nästa budgetår 35 014 500kr. Till organisationer som arbetar för utsatta barn och derasfamiljer beräknas och till organisationer sommotverkar våld mot kvinnor beräknas . Medlen skalldisponeras av och fördelas med hänsyn tillden uppföljning och utvärdering som styrelsen genomför. Den delav anslaget som avses gå till lokala länkorganisationer skallbetalas ut till länsstyrelserna som skall besluta omfördelningen av dessa lokala bidrag.Bidrag till organisationer som bedriver rehabiliteringsarbeteI motion So269 av m.fl. (fp, m, c, mp, kds)hemställs att beslutar att ur anslaget E 2 anvisa7 att av regeringen användas till ett engångsbidragtill för filantropisk verksamhet. Enligtmotionärerna har de ekonomiska problemen i den offentligasektorn indirekt drabbat . Bristen på pengar ikommunerna har lett till att vissa kommuner visat mindrebenägenhet att remittera missbrukare till vårdhem, vilket harmedfört att står inför allvarliga ekonomiskaproblem. driver ett tiotal vårdhem för enskilda,tre familjeanläggningar samt kontaktverksamhet bland missbrukareoch hemlösa på 40 orter i landet.