bet · GI01JoU13 · 1995-03-23 00:00:00 — MotionJo210 yrkande 15 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följandelydelse:39. beträffande EG-budgetens finansiering avmiljöersättningar inom jordbruketatt med anledning av regeringens förslag och motion1994/95:Jo259 yrkande 9 samt med avslag på motion 1994/95:Jo210yrkande 15 till Från EG-budgeten finansierademiljöersättningar för /96 anvisar ettförslagsanslag på 2 ,28. EG-budgetens finansiering av miljöersättningar inomjordbruket (mom. 39)Under förutsättning av bifall till reservation 26Gudrun () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "yrkande 9" bort haföljande lydelse:Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att2 anvisas under det nya anslaget B 12,motsvarande EG:s finansiering. Därmed tillgodoses motion Jo210yrkande 15. Motion Jo259 yrkande 9 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följandelydelse:39. beträffande EG-budgetens finansiering avmiljöersättningar inom jordbruketatt med anledning av regeringens förslag och motion1994/95:Jo210 yrkande 15 och med avslag på motion 1994/95:Jo259yrkande 9 till Från EG-budgeten finansierademiljöersättningar för /96 anvisar ettförslagsanslag på 2 ,29. Det svenska programmet för miljöersättning inom jordbruket(mom. 40), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52börjar med "Ett stort" och på s. 53 slutar med "vidare åtgärd"bort ha följande lydelse:I den tidigare regeringens EU-proposition (prop. 1994/95:19)föreslogs att i stor utsträckning skulle utnyttja EU:smiljöprogram för jordbruket. Som utskottet anfört ovan harregeringen valt att gå ifrån detta förslag. Regeringen har istället presenterat ett eget program som innebär att Sverigeinte utnyttjar EU:s miljöprogram fullt ut. Utskottet anser attden tidigare regeringens förslag bör fullföljas och föreslårdärför följande. Det nationella programmet för miljöersättningbör delas upp i tre områden med samordning mellan de olikaprogramområdena. Dessa är programmet för ekonomisk bärkraft,resurshushållningsprogrammet samt bevarandeprogrammet.Programområdena bör i princip svara mot målet för ett öppet ochvarierat landskap, målet att minska växtnäringsläckaget ochriskerna vid användning av bekämpningsmedel samt målet attbevara biologisk mångfald och kulturvärden i odlingslandskapet.Programmen innebär sammanfattningsvis följande. För att främjasådan användning av jordbruksmark som är förenlig med skydd ochförbättring av miljön, landsbygden och landskapet börmiljöersättning lämnas i norra och i det mindre gynnadeområdet i skogs- och mellanbygder inom ramen förprogrammet för ekonomisk bärkraft. Detta för att bevara ettlevande och öppet landskap.Inom ramen för resurshushållningsprogrammet bör ersättninglämnas bl.a. till ekologiskt jordbruk och resurshushållandekonventionellt jordbruk. Riktmärket för ekologiskt jordbruk böri enlighet med målsättning vara att ca 300 000 haåkermark odlas ekologiskt . För detta ändamål bör enpermanent arealersättning lämnas till jordbrukare med ekologisktjordbruk. För att reducera växtnäringsläckaget ytterligare börmiljöersättning lämnas även för extensiv vall, för skyddszonerutmed vattendrag samt för insådd av fånggröda.Inom ramen för bevarandeprogrammet bör ersättning lämnas förbevarande av slåttermark, betesmark och för övriga värdefullanatur- och kulturmiljöer. Dessutom bör det lämnas ersättning förövriga åtgärder för att bevara biologisk mångfald såsomersättning för bevarande av våtmarker, småvatten, mindre åar ochbäckar. Därutöver bör ersättning lämnas för miljöåtgärder påvissa begränsade arealer skogsmark.På grund av att den nuvarande regeringen frångått den tidigareregeringens framförhandlade resultat har allvarliga förseningaruppstått. Det är nu angeläget att prioritera åtgärder som snabbtkan genomföras. Stöd till vall och bete samt våtmarker är sådanadelområden, likaså bevarande av värdefullt odlingslandskap inomramen för länsstyrelsernas inventeringar och program.Enligt utskottets mening bör regerigen återkomma tillriksdagen med ett förslag i enlighet med det nu anförda. anfört med anledning av motionerna Jo238 yrkande 5 ochJo609 yrkande 16 bör ges regeringen till känna. Motionerna Jo202yrkande 6, Jo210 yrkandena 10, 11, 13 och 21 delvis, Jo232,Jo233, Jo234 yrkande 1, Jo240 yrkande 4, Jo261 yrkande 8, Jo262yrkande 2, Jo263 yrkande 4, Jo270 yrkande 1, Jo273 yrkande 1 ochJo628 yrkande 25 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse:40. beträffande det svenska programmet för miljöersättninginom jordbruketatt med anledning av motionerna 1994/95:Jo238yrkande 5 och 1994/95:Jo609 yrkande 16 samt med avslag påmotionerna 1994/95:Jo202 yrkande 6, 1994/95:Jo210 yrkandena 10,11, 13 och 21 delvis, 1994/95:Jo232, 1994/95:Jo233,1994/95:Jo234 yrkande 1, 1994/95:Jo240 yrkande 4,1994/95:Jo261 yrkande 8, 1994/95:Jo262 yrkande 2,1994/95:Jo263 yrkande 4, 1994/95:Jo270 yrkande 1,1994/95:Jo273 yrkande 1 och 1994/95:Jo628 yrkande 25 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,30. Det svenska programmet för miljöersättning inom jordbruket(mom. 40)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52börjar med "Ett stort" och på s. 53 slutar med "vidare åtgärd"bort ha följande lydelse:Ett stort -- -- -- (=utskottet) -- -- -- på djurinnehav. Detinom delprogrammet för landskapsvård föreslagna arealstödet förvall och bete bör utformas så att avser stödtill vall och bete i och avser stödtill vall och bete i skogs- och mellanbygder.Riksdagen beslutade att regeringen skulleåterkomma med förslag på miljöåtgärder i det konventionellajordbruket. Enligt utskottets mening är det är beklagligt attregeringen inte har presenterat något sådant förslag. Även omdet finns ett växande intresse för ekologiskt odlad mat kommerunder det konventionella jordbruket attdominera livsmedelsproduktionen. Det är därför av avgörandebetydelse att också det konventionella jordbruket minskarmiljöbelastningen och bidrar till en bättre miljö. Jordbruket ärett viktigt och nödvändigt led i kretsloppet och kan utgöra enmotor för utvecklingen av ett framtida kretsloppssamhälle. Deproblem som måste åtgärdas när det gäller det konventionellajordbruket är bristande kunskap om jordbrukets roll för miljön,växtnäringsläckaget, läckage från stallgödsel samt bevarande ochåterupprättande av ett varierat odlingslandskap och en biologiskmångfald. För att komma till rätta med problemen måste man bl.a.öka arealen grön mark inklusive extensiv vall, begränsaanvändningen av handelsgödselkväve, skapa sprutningsfriakantzoner, öka insådden av fånggrödor och återskapandet avvåtmarksområden samt kunskapen om det biologiska kretsloppetgenom att bl. a. göra växtnäringsbalanser för det enskildajordbruket. Inom ramen för landskapsvård bör ca 200 miljonerkronor avsättas som ett första steg i avvaktan på ytterligareförslag om miljöåtgärder från regeringen.Den viktigaste enskilda faktorn för att vrida utvecklingen imiljövänlig riktning är enligt utskottets mening kunskap. Därförär det nödvändigt att en ny inriktning av jordbrukspolitikenockså ger möjlighet för jordbrukaren både att få rådgivning ochatt få möjlighet till utbildning och vidareutbildning. Genominförandet av EU:s miljöprogram finns det dessutom möjligheteratt få dessa utbildningsinsatser delfinansierade från EU.Anslaget för Rådgivning och utbildning (B 4) bör därföröverföras till anslaget för Miljöersättningar inom jordbruket(B 11) och ingå i EU:s miljöprogram. Inom ramen förlandskapsvårdsprogrammet kan därför avsättastill rådgivning och utbildning. Av detta bör ca 40 miljoneravdelas till det ekologiska jordbruket. Vad utskottet anfört medanledning av motion Jo261 yrkande 8 bör ges regeringen tillkänna. Motionerna Jo202 yrkande 6, Jo210 yrkandena 10, 11, 13och 21 delvis, Jo232, Jo233, Jo234 yrkande 1, Jo238 yrkande 5,Jo240 yrkande 4, Jo262 yrkande 2, Jo263 yrkande 4, Jo270 yrkande1, Jo273 yrkande 1, Jo609 yrkande 16 och Jo628 yrkande 25avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse:40. beträffande det svenska programmet för miljöersättninginom jordbruketatt med anledning av motion 1994/95:Jo261 yrkande 8och med avslag på motionerna 1994/95:Jo202 yrkande 6,1994/95:Jo210 yrkandena 10, 11, 13 och 21 delvis,1994/95:Jo232, 1994/95:Jo233, 1994/95:Jo234 yrkande 1,1994/95:Jo238 yrkande 5, 1994/95:Jo240 yrkande 4,1994/95:Jo262 yrkande 2, 1994/95:Jo263 yrkande 4,1994/95:Jo270 yrkande 1, 1994/95:Jo273 yrkande 1,1994/95:Jo609 yrkande 16 och 1994/95:Jo628 yrkande 25 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,31. Det svenska programmet för miljöersättning inom jordbruket(mom. 40)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52börjar med "Ett stort" och på s. 53 slutar med "vidare åtgärd"bort ha följande lydelse:För att styra in konventionella lantbrukare mot enmiljövänligare produktion bör ha ett program för stödtill resurshushållande konventionellt jordbruk liknande det somföreslogs i betänkandet "Förstärkta miljöinsatser i jordbruket"(SOU 1994:82). Enligt EU:s miljöprogram för jordbruket skallmedlemsländerna ha ett miljöprogram syftande till ett på siktresurssnålare och hållbarare lantbruk. Det förslag tillmiljöprogram som regeringen föreslagit uppfyller inte dettakrav. Enligt utskottets mening är detta olyckligt, eftersom justprogrammet för resurshushållande konventionellt jordbruk kan gekonventionella odlare, som är intresserade av ekologisk odling,en möjlighet att växla om stegvis. Genom detta program får vi igång utvecklingen och stimulerar miljötänkandet. Kraven för attfå detta stöd skall vara mindre användning av handelsgödselkväveoch bekämpningsmedel m.m. enligt förslag i betänkandet"Förstärkta miljöinsatser i jordbruket". Enligt utskottetsbedömning bör dock kraven på reduktion av användning avkonstgödsel skärps, och därför föreslås att olika stödnivåer ochen trappa för reduktionen (, och ) införs. mening bör även dispensmöjligheten försvampbekämpningsmedel tas bort. Stöden skall alltsådifferentieras efter miljöinsats. Det högsta stödet skall inteöverstiga hälften av stödet till ekologisk odling, dvs. 1 000 krper hektar. För att få stöd skall kontrakt tecknas.Programmet kan ingå i EU:s miljöprogram och delfinansieras till50 % av EU.Många av de arter som är akut hotade i odlingslandskapet finnsi vall och betesmarker. För att säkerställas att dessa bevarasoch att ett jordbruk med djur blir kvar i dessa områden behövsproduktionsanknutet generellt arealstöd till vall och bete.Varken omfattningen eller nivåerna för dessa stöd inommiljöprogrammet anges av regeringen. Enligt utskottets meningbör det produktionsanknutna generella stödet till vall och betebrytas ut ur det föreslagna miljöprogrammet och tillföras nyaresurser enligt förslag i betänkandet "Förstärkta miljöinsatseri jordbruket" och proposition 1994/95:19. Stödet kan ingå i EU:smiljöprogram och finansieras till av EG-budgeten.När det gäller miljöersättningar inom jordbruket i övrigtkonstaterar utskottet följande. Förslaget att lyfta ut stödettill vall och bete i stödområdena 1--4 och södra ur den i budgetpropositionen föreslagna summan förmiljöersättningarna skapar utrymme för ytterligaremiljösatsningar inom jordbruket. Stöd till utrotningshotadehusdjursraser, stöd till våtmarker, småvatten och åar äråtgärder utskottet finner särskilt angelägna.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo210 yrkandena10, 11, 13 och 21 delvis bör ges regeringen till känna.Motionerna Jo202 yrkande 6, Jo232, Jo233, Jo234 yrkande 1, Jo238yrkande 5, Jo240 yrkande 4, Jo261 yrkande 8, Jo262 yrkande 2,Jo263 yrkande 4, Jo270 yrkande 1, Jo273 yrkande 1, Jo609 yrkande16 och Jo628 yrkande 25 avstyrks i den mån de inte kan ansestillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse:40. beträffande det svenska programmet för miljöersättninginom jordbruketatt med anledning av motion 1994/95:Jo210 yrkandena10, 11, 13 och 21 delvis samt med avslag på motionerna1994/95:Jo202 yrkande 6, 1994/95:Jo232, 1994/95:Jo233,1994/95:Jo234 yrkande 1, 1994/95:Jo238 yrkande 5,1994/95:Jo240 yrkande 4, 1994/95:Jo261 yrkande 8,1994/95:Jo262 yrkande 2, 1994/95:Jo263 yrkande 4,1994/95:Jo270 yrkande 1, 1994/95:Jo273 yrkande 1,1994/95:Jo609 yrkande 16 och 1994/95:Jo628 yrkande 25 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. Värdefulla kulturväxter m.m. (mom. 41)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53börjar med "Med anledning" och slutar med "yrkandena 1 och 2"bort ha följande lydelse:De länder som ratificerat konventionen om biologisk mångfaldhar förbundit sig att genomföra en rad åtgärder för att bevarajordens biologiska mångfald, verka för långsiktigt hållbaranvändning av dess beståndsdelar och åstadkomma en rättvisfördelning av de vinster som uppstår vid utnyttjande avgenetiska resurser. I jordbruket strävar man efter ökad mångfaldoch mindre tillförsel av energi i alla former. Detta sätterodling av grödor med inbyggd genetisk resistens och avalternativa grödor i fokus. I och används i dagalltmer växtmaterial som härstammar från sydligare länder. Dettamaterial är dåligt anpassat till våra förhållanden, vilket ärsärskilt allvarligt för de norra regionerna. Det kommer därföratt finnas ett stort inhemskt behov av ökad förädling av sortermed önskade egenskaper. I sin tur kräver detta bättretillgänglighet till lämpliga genetiska resurser och ettvälanpassat och tillgängligt grundmaterial för den framtidaförädlingen. Även växtmaterial med potentiellt värde måstebeaktas. En viktig resurs i sammanhanget är odlarhistorisktintresserade jordbrukare och andra med tillgång tilljordbruksmark som vill bevara gamla sorter i odling. De kansvara för insitu-bevarande av en omfattning som ingen situationkan klara. Sådana odlingar kan ha betydelse också för bevarandeav mer eller mindre hotade ogräs. Bevarande av vissa åkerogräsmåste ske under ganska speciella förhållanden och medtillämpning av traditionella metoder vid sådd, skörd ochtröskning. Förutom det genbevarande värde odlingarna har kan deockså besitta höga kulturhistoriska kvaliteter. I rättsammanhang kan de väsentligt berika värdefulla kulturmiljöer iodlingslandskapet och höja deras pedagogiska värde. Förslagettill miljöersättningar i jordbruket innehåller inget stöd förodling av äldre, genetiskt värdefullt växtmaterial elleranläggning och skötsel av åkrar med insådd av hotade åkerogräs.Utskottet föreslår att förslaget till miljöersättningarkompletteras så att ersättning kan utgå även till odling aväldre genetiskt värdefulla kulturväxter och ogräs. Om detta integenomförs föreslår utskottet att resurser på annat sätt ställstill förfogande så att kraven enligt konventionen om biologiskmångfald uppfylls. Vad utskottet anfört med anledning av motionJo265 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följandelydelse:41. beträffande värdefulla kulturväxter m.m.att med anledning av motion 1994/95:Jo265 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. Vissa frågor i övrigt om ekologiskt jordbruk (mom. 43)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53börjar med "Den huvudsakliga" och på s. 54 slutar med "vidareåtgärd" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är tydliga politiska signaler viktigaför att 10-procentsmålet för den ekologiska odlingen skall kunnarealiseras. De lantbrukare som är beredda att gå före på vägenmot ett kretsloppsjordbruk måste garanteras en lönsamhet som ärbättre än vid konventionell drift. Dessutom måste utvecklingenav det ekologiska lantbruket stöttas med andrajordbrukspolitiska åtgärder som visar att samhällets engagemangför den ekologiska produktionen är seriös och långsiktig.Den nödvändiga lönsamhetsförstärkningen måste med dagensförutsättningar komma i form av en riktad arealersättning tillhela den ekologiskt odlade arealen i enlighet med det beslutriksdagen redan tagit. I princip är det önskvärt att ökademiljökrav på jordbruket betalas direkt av konsumenterna viapriset. Men i en situation där jordbrukspolitiken är bunden avEU-regleringar med administrativa priser är detta omöjligt attgenomföra fullt ut. Så länge det konventionella jordbruketsmiljökostnader inte kan läggas på produktpriserna blir detorimliga prisskillnader, om merkostnaden för ekologiskproduktion helt och hållet måste tas ut på marknaden. Det ärviktigt att ersättningsnivåerna tar hänsyn till de ganska storaskillnader som finns i kostnadsnackdel mellan olikadriftsinriktningar -- framför allt skillnaden mellan de gårdarsom bara driver växtodlingen ekologiskt och de som även harekologisk djurhållning. (SOU 1994:82)har inte tillräckligt beaktat den skillnaden. De regionalalönsamhetsskillnaderna har däremot överdrivits i utredningensberäkningar, vilka uteslutande baserats på ekonomin iväxtodlingen. Den lägre arealavkastningen vid ekologisk driftger effekter också på lönsamheten i djurhållningen. Om hänsyntas till detta är de regionala lönsamhetsskillnaderna relativtsmå. Utskottet anser därför att den regionala differentieringenkan slopas. Däremot är utredningens förslag om differentieringav ersättningen efter djurtäthet i princip bra. Miljöstödetskall prioritera ekologisk djurhållning. Ekologisk djurhållningskall tilldelas dubbelt arealstöd. Ersättningen bör också varahögre för sådana grödor som inte kvalificerar för EU:s generellaarealstöd, framför allt vall, potatis och grönsaker.Ersättningen bör inte knytas till KRAV:s eller EU:s regelverkför ekologisk odling. Båda dessa är komplicerade och består tillstora delar av regler avsedda att garantera produkten gentemotkonsumenterna.Om 10-procentsmålet skall uppnås måste ca 7 000 lantbrukareintroduceras i det ekologiska lantbrukets principer och metoderunder en period . Det kräver rådgivning och utbildningav betydligt större omfattning än . Särskilt i början avomläggningen behövs en koncentrerad insats med både utbildningoch individuell rådgivning på gården. Även finns behov av regelbunden rådgivning. Ocksåefter avslutad omläggning behövs givetvis resurser för assistansmed att lösa särskilda problem i produktionen, liksom möjlighettill fördjupning och utveckling. Man bör även komma ihåg att enbetydande del av metodutvecklingen i det ekologiska lantbruketsker i samarbete mellan erfarna lantbrukare ochrådgivare/forskare. EU:s miljöprogramförordning innehållergenerösa ramar för delfinansiering av utbildningskostnader.Samtliga statliga rådgivningsresurser till ekologiskt lantbrukbör därför kanaliseras via miljöprogrammet. Det är viktigt attde ökade resurserna görs tillgängliga för alla institutioner ochaktörer som hanterar den ekologiska rådgivningen. Den bristandetillgången på erfarna rådgivare kommer att bli ett problem omnyanslutningenav lantbrukare ökar snabbt. Påbyggnadsutbildning av rådgivaremåste därför prioriteras när det gäller utbildning.Med EU-medlemskapet införs flera nya produktionsbegränsandeåtgärder som alla har syftet att minska överskottsproduktionen.På den ekologiska marknaden finns dock inga överskott. Dessutomhar ekologisk produktion redan betydligt lägre avkastning, lägrespannmålsandel och lägre djurtäthet. Såväl miljö- som marknads-och rättviseskäl motiverar därför att ekologiska gårdar undantasfrån samtliga generella produktionsbegränsningar (tvångsträdasamt mjölk-, kött- och sockerbetskvoter).KRAV-kontrollen har spelat en avgörande roll för detekologiska lantbrukets expansion. KRAV har en bred förankringoch ett smidigt regelsystem med kriterier som regelbundet skärpsi takt med metodutvecklingen. Till skillnad från , som har höga trösklar för nyrekrytering och tillstora delar bygger på en nischproduktionsfilosofi, har KRAV enlåg ingångströskel och en inriktning på bred anslutning. Enstelbent tillämpning av EU-reglerna skulle därför allvarligtförsvåra den vidare utvecklingen av det ekologiska lantbruket.Enligt utskottets mening behövs specifika satsningar påforskning om ekologiskt lantbruk. I rådande inledningsskede ärdet viktigt att den tillämpade forskningen tillförs ytterligareresurser så att utvecklingen stimuleras på ett effektivt sätt.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo251 yrkandena 1delvis, 2 och 4--7 bör ges regeringen till känna. MotionernaJo202 yrkande 11 delvis, Jo210 yrkandena 1--4, 7 och 8, Jo213delvis, Jo228 och Jo246 yrkande 3 delvis avstyrks i den mån deinte kan anses tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följandelydelse:43. beträffande vissa frågor i övrigt om ekologisktjordbrukatt med anledning av motion 1994/95:Jo251 yrkandena1 delvis, 2 och 4--7 och med avslag på motionerna 1994/95:Jo202yrkande 11 delvis, 1994/95:Jo210 yrkandena 1--4, 7 och 8,1994/95:Jo213 delvis, 1994/95:Jo228 och 1994/95:Jo246 yrkande 3delvis som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,34. Vissa frågor i övrigt om ekologiskt jordbruk (mom. 43)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53börjar med "Den huvudsakliga" och på s. 54 slutar med "vidareåtgärd" bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion Jo210 måste få ett lantbruk somär långsiktigt uthålligt. mål att av åkerarealenskall vara ekologiskt odlad är ett bra mål, men enligtutskottet är detta endast ett delmål. Det långsiktiga måletmåste vara ett lantbruk helt fritt från användning av ändligaresurser och kemiska bekämpningsmedel. För att nå det förstamålet måste regeringen återkomma till med en plan förhur det skall förverkligas. De jordbrukspolitiska besluten måstetydligt visa vilken utveckling som skall främjas.Även för konstgödselanvändningen behövs ett delmål. Riksdagensmål att minska användningen kommer inteatt nås. Utskottet anser att det nya delmålet bör vara attanvändningen av konstkväve skall halveras beräknatutifrån förbrukning. För bekämpningsmedel bör delmåletvara reduktion av användningen beräknatutifrån förbrukning. Reduktionen bör inte som i dagberäknas med utgångspunkt från antal kilo aktiv substans. Hänsynmåste också tas till hur stor areal preparaten räcker till.Enligt utskottets mening bör reduktionen därför varadosrelaterad.Arealstödet till ekologiska lantbrukare måste vara av en sådanstorlek, att det blir ekonomiskt lönsammare att odla ekologisktän konventionellt. Stöd skall utgå till all åkerareal oavsettgrödor, liksom vall, bete och träda. Även odling av bär,grönsaker och potatis bör alltså ge arealstöd. Enligt utskottetsmening bör ekologiska odlare undantas från EU:s trädeskrav.Avsikten med trädeskravet är att minska produktionen, något denekologiska odlaren redan gjort, eftersom hektarskörden ärbetydligt mindre i den ekologiska odlingen än i denkonventionella. Stödet för ekologisk odling bör vara istorleksordningen per hektar med lika fördelning överhela landet. Eventuell differentiering mellan olika grödor börskyndsamt utredas i samarbete med näringen.Enligt utskottets mening är en utökad rådgivning, utbildningoch forskning rörande resurshushållande konventionellt ochekologiskt lantbruk nödvändigt för att omställningen till etthållbart lantbruk skall underlättas. Forskning rörande metoderatt återföra växtnäring från tätorterna till jordbruket skallprioriteras, liksom forskning rörande sambandet mellanodlingssystem, produktkvalitet och hälsa. Med växtnäring avsesinte bara rötslam, eftersom kväve och kalium då inte återförs.Rådgivningsverksamheten är ytterst viktig för främjandet avden ekologiska odlingen. Att odla ekologiskt kräver ettannorlunda kunnande. Insatserna för växtnäringsförsörjning,ogräsbekämpning m.m. måste ske förebyggande. Även ekologiskdjurhållning kräver rådgivning. Om inte insatserna på dettaområde ökas rejält finns risk att bristen på rådgivning ochkunnande omöjliggör för många jordbrukare att ställa om driften.Med 10 procentsmålet skall antalet ekologiska lantbruk öka fråndagens ca 2 000 till över 10 2000.Vidar bör betydelsen av stöd till information ochmarknadsföring m.m. för ekologiskt lantbruk framhållas.