bet · GI01FöU4 · 1995-04-25 00:00:00 — Regeringen anser dock -- mot bakgrund av att Styrelsen förpsykologiskt försvar tillförts uppgifter inom området icke-militärt motstånd--att det är angeläget att de intressen som tidigare fanns företrädda iDelegationen för icke-militärt motstånd knyts till Styrelsen för psykologisktförsvar så att arbetet med dessa frågor kan fullföljas och vidareutvecklas.Regeringen föreslår att till Styrelsen för psykologiskt /96 anvisar ett ramanslag på , härav beräknas i bidrag till Folk och Försvar.MotionernaI motion Fö205 (mp) föreslår motionärerna att till Styrelsen förpsykologiskt försvar för /96 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således (yrkande 7). Vidare föreslåsatt verksamheten till stor del skall inriktas på arbetet med de icke-militäramotståndsfrågorna och att kunskaper som tidigare fanns inom Delegationen föricke-militärt motstånd tas till vara och vidareutvecklas av Styrelsen förpsykologiskt försvar (yrkande 8).Det är enligt motion Fö201 (mp) yrkande 7 nödvändigt att utvecklaförsvarsmetoder som bygger helt på icke-militära inslag. Vi måste därförenligtmotionärerna ta vara på de erfarenheter som finns av civilmotstånd,handelsblockader och andra sanktionsmöjligheter samt analysera och utvecklaidéer på detta område. Motionärerna anför vidare att civilmotstånd mångagångerhar visat sig vara en verksam metod och menar att en försöksverksamhet medcivilmotståndsutbildning bör inledas.UtskottetUtskottet konstaterar att i propositionen framhålls vikten av att denkompetens och kunskap som fanns inom den tidigare Delegationen föricke-militärt motstånd tas till vara och knyts till Styrelsen för psykologisktförsvar. Detsamma framförs i motion Fö205 (mp). Utskottet, som i betänkande1993/94:FöU9 har betonat betydelsen av att denna kompetens knyts tillstyrelsen, delar regeringens uppfattning. Motionärernas synpunkter syneshärvidlag bli tillgodosedda varför inte bör bifalla motion Fö205(mp)yrkande 8.I fråga om verksamhet som rör anslaget E 1. till Styrelsen för psykologisktförsvar anser utskottet att nuvarande verksamhetsinriktning bör ligga fast ochatt det inte finns anledning att göra någon annan bedömning beträffandeanslagets storlek än vad regeringen har gjort. Utskottet anser därför attriksdagen bör avslå motion Fö205 (mp) yrkande 7 och bifalla regeringensförslagtill anslag för /96.Sedan den 1 juli 1994 ingår i Styrelsens för psykologiskt försvar uppgifterockså att sprida kunskap om civilbefolkningens möjligheter att inomfolkrättensramar bjuda en ockupant motstånd. Denna uppgift tillfördes styrelsen i sambandmed att Delegationen för icke-militärt motstånd lades ned. Utskottet kansåledes konstatera att de i motion Fö201 (mp) framförda synpunkterna om atterfarenheterna som finns av civilmotstånd bör tas till vara är en uppgift förStyrelsen för psykologiskt försvar. Det är enligt utskottet likaså enmyndighetsuppgift att närmare utforma på vilket sätt information ochutbildningbör ges till allmänheten. Mot bakgrund härav bör motion Fö201 (mp) yrkande 7inte bifallas av riksdagen.Funktionen Försörjning med industrivarorRegeringenVerksamheten finansieras över fyra anslag, nämligenF 1. : Försörjning med industrivaror,. : Industriella åtgärder,. : Kapitalkostnader samtF 4. : Täckande av förluster till följd avstatliga beredskapsgarantier m.m.Regeringen redovisar att målen för verksamheten i huvudsak har /94. Bl.a. är målen att minska antalet K-företag till ca 500ochatt hålla försörjningsanalyserna fortsatt viktiga. Vidare anmäler regeringenatt en fortsatt avvägning mellan olika åtgärder, exempelvis beredskapsavtaleller lagring, också är väsentlig för att finna den mest kostnadseffektivaåtgärden.Med anledning av att underlag saknas beträffande Försvarsmaktens behov avstöd från det civila samhället för återtagningsändamål finns enligt regeringenpå industrivaruförsörjningsområdet en betydande osäkerhet om beredskapslägetoch behovet av beredskapsåtgärder . För att bl.a. kvantifiera behovenoch pröva realiserbarheten i genomförandet krävs enligt regeringen ettfördjupat samarbete mellan Överstyrelsen och Försvarsmakten. Ett underlagskallenligt regeringen föreligga inför det fortsatta arbetet med nästaförsvarsbeslut.Regeringen föreslår att den nuvarande inriktningen av verksamheten bör gällaäven för /96.MotionenI motion Fö202 (kds) yrkande 13 framhålls att stödet till Försvarsmaktenfråndet civila fösvaret måste preciseras och konkretiseras för att detta skallkunna bidra till en betryggande förmåga att motstå ett överraskande anfall somkraftsamlas mot vitala funktioner.UtskottetRegeringen anför i propositionen att underlag för Försvarsmaktens behov avstöd från det civila samhället vad gäller återtagning skall föreligga i tidinför det fortsatta arbetet med nästa försvarsbeslut. Utskottet förutsätterattett sådant underlag kommer att finnas och kan ingå i förberedelserna inför detkommande försvarsbeslutet. Motionärernas synpunkter torde därmed bli beaktade,varför motion Fö202 yrkande 13 inte bör bifallas av riksdagen.Utskottet har ingen erinran mot redovisningen i propositionen. Utskottetföreslår att bifaller regeringens förslag till medelsanvisningar ochbemyndiganden för anslagen under Försörjning med industrivaror för budgetåret1995/96. Utskottets ställningstaganden framgår av utskottets hemställan.Funktioner hörande till andra departementRegeringenRegeringen redogör här för beredskapsläge och förmåga, såsom dessaförhållanden har uppgivits av ÖCB, samt för anslagsförslag inom funktioner sombehandlas i andra bilagor till budgetpropositionen.Bl.a. anförs:Beredskapsläget inom funktionen Hälso- och sjukvård är godtagbar.Kapacitetsbrister finns emellertid beträffande akuta sjuktransporter och iförmågan att leda sjukvården vid stora skadeutfall.Telefunktionen bör före nästa försvarsbeslut bli föremål för analysför att hotbild, sårbarhet och beroendeförhållanden skall kunna klarläggas.Livsmedelsförsörjningen är i stort tillfredsställande. Undantag äremellertidförsörjningen med dricksvatten där framför allt elberoendet är en känsligpunkt.Energiförsörjningen bedöms som godtagbar i fråga om försörjning medbränslen.I fråga om el är emellertid förmågan sämre, beroende på den stora känslighetenför störningar främst i överföringssystemen.-UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vad som i propositionen anförts omfunktionertillhörande andra departement.Anställda och totalförsvarspliktigaUnder denna rubrik behandlar utskottet vad regeringen i propositionen haranfört om Avvecklingsfrågor (s. 26--27) och Personal (s. 74--79). Tillavsnittet har också förts behandlingen av motionerna Fö201 (mp partimotion),yrkande 6, Fö202 (kds kommittémotion) yrkande 9, Fö203 (m kommittémotion),yrkande 4, Fö207 (fp), Fö308 (m), Fö311 (kds), Fö313 (s), Fö321 (c) yrkande 3,Fö322 (s), Fö329 (fp), Fö333 (mp) yrkandena 2--4, Fö337 (fp partimotion)yrkandena 4 och 11, Fö402 (s) och Fö901 (mp).Regeringen1992 års försvarsbeslut har medfört en minskning av antalet anställda iFörsvarsmakten. Antalet anställda har anpassats till en starkt reduceradorganisation i fred och krig. har ca 1 600officerare -- anställda med s.k. fullmakt -- frivilligt slutat sinanställning.Med dessa fullmaktsinnehavare -- som inte kan sägas upp på grund avarbetsbrist-- har staten träffat särskilda överenskommelser om de ekonomiska villkoren.Härutöver har ytterligare 600 yngre officerare -- icke fullmaktsanställda --lämnat sin anställning i försvaret.De ekonomiska åtagandena från försvarets sida till följd av avveckling avofficerarna uppgår enligt regeringens redovisning till sammanlagt ca 1 000miljoner kronor.Antalet civilanställda i Försvarsmakten har minskatmed ca 3 000. Minskningarna bland dessa hänger samman medförbandsnedläggningar, införandet av mobiliserings- ochförplägnadsvärnpliktigaoch annan rationaliseringsverksamhet. Regeringen bedömer att antaletcivilanställda framgent sannolikt kommer att minska med ytterligare 1 000.Som ett led i utformningen av den mer långsiktiga personalförsörjningen avyrkesofficerare har en särskild arbetsgrupp inom Försvarsdepartementetstuderatpersonalbehovet och hur det bör tillgodoses. Studien visar att det krävsfortlöpande avvecklingsåtgärder för att en lämplig åldersbalans skall kunnaupprätthållas bland yrkesofficerarna. Regeringen har vidare sett överregelsystemet inom personalområdet och samlat dessa i en nyofficersförordning.Riksdagens beslut om en befälsordning (prop. 1977/78:24, bet. 1977/78:FöU10,rskr. 1977/78:179) ligger i allt väsentligt till grund för de nyabestämmelserna. Enligt regeringens mening ger de nya reglerna bättreförutsättningar att höja kvaliteten i utbildningen för officerarna och därmedderas kompetens.Enligt regeringens mening är systemet med reservofficerare ettnödvändigtoch betydelsefullt inslag i Försvarsmaktens krigsorganisation. Det ärangelägetmed en god reservofficersrekrytering även . En viktig faktor isammanhanget är vilka förmåner och villkor i övrigt som tillämpas vidreservofficerarnas tjänstgöring såväl inom Försvarsmakten som inom andra delari totalförsvaret. Regeringen konstaterar dock att deras avlöningsförmåner m.m.bestäms genom avtal mellan arbetsmarknadens parter.I 1992 års försvarsbeslut godkände principen att ta utvärnpliktigaför grundutbildning i mobiliserings- och förplägnadstjänst.Försvarsmakten har lämnat en redogörelse av erfarenheterna från verksamheten.Regeringen anser emellertid att det är mycket angeläget att en objektivutvärdering görs av vunna erfarenheter och kommer därför att se tillatt en sådan kommer till stånd.Regeringen anser att rätten till fria hemresor bör utökas till att omfattavarje tjänstgöringsfritt veckoslut. Den nya lagen om totalförsvarsplikt somriksdagen har beslutat om träder i kraft . När det gällerförmåner under tjänstgöringen för totalförsvarspliktiga så kommer i stortsett samma villkor därmed att gälla för den som fullgör värnplikt ellercivilplikt. Det innebär att totalförsvarspliktiga som fullgör civilplikt medgrundutbildning längre än även skall få rätt till fria hemresor.MotionernaI partimotion Fö201 hemställer de gröna om att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i lagstiftningen att totalvägrareinte döms till fängelsestraff (yrkande 6).Enligt motion Fö203 (m) är det i stort oomstritt att värnplikt är nödvändigtför att tillgodose försvarets behov av personal både kvalitativt ochkvantitativt. Enligt den nya lagen om totalförsvarsplikt är utgångspunkten attkrigsorganisationens behov skall styra omfattningen av grundutbildningen. Denminskade omfattningen av värnpliktsutbildningen har frigjort resurser tillförnyelsen av försvaret. Det finns enligt motionärerna fyra huvudmotiv för attdiskutera en eventuell utbildning av dem som placeras iutbildningsreserven. Dessa är attsäkra förankringen i folkdjupet,utbilda soldater till bevakningsuppgifter,skapa en soldatutbildad reserv och slutligenbeakta rättviseaspekten.Beträffande den folkliga förankringen pekar motionärerna på att 50--avde prövade ändå genomgår grundutbildning. Att tillgodose behovet avskyddsstyrkor är visserligen angeläget men är ytterst en kostnads- ochavvägningsfråga. Hemvärnets rekryteringsbas kan tillgodoses genom frivilliggrundutbildning. Rättvisefrågan får lösas när den blir aktuell. Det finnsenligt motionärerna inga tecken som tyder på oöverstigliga problem i dessaavseenden. Motionärerna hemställer att ger regeringen till känna vadi motionen anförts om värnpliktssystemets tillämpning (yrkande 4).I motion Fö207 (fp) menar motionärerna att den nya lagen omtotalförsvarsplikt tillmäter individens kön större vikt än kompetensen och defysiska och psykiska egenskaperna. Detta är ett avsteg från strävandena attundanröja konstlade skillnader i samhällets behandling av män och kvinnor.Kvaliteten i försvaret bör höjas, vilket enligt motionärerna talar för att manbör utnyttja ett så brett rekryteringsunderlag som möjligt. De begär därförettförslag till ett könsneutralt uttagningssystem (yrkande 1). Hela årskullen,både män och kvinnor, bör sålunda stå till förfogande för både militära ochcivila pliktutbildningar. Motionärerna anser att det med den av riksdagennyligen beslutade totalförsvarsplikten behövs endast små förändringar för attövergå till en könsneutral uttagning. Det fördubblade inskrivningsbehovet somförslaget medför bör dock inte leda till en fördubbling av resurserna förmönstringsverksamheten. Det är sannolikt möjligt att i flertalet fall klara enmönstringsförrättning under del av dagen. Motionärerna ger flera exempel pååtgärder som bör kunna vidtas för att kunna förenkla mönstringsförfarandet(yrkande 2).Kvinnors roll i försvaret berörs även i motion Fö329 (fp) där motionärenvill likställa flickor med pojkar även inom Försvarsmaktens område. Ett litetland måste ta till vara all den kompetens som landet förfogar över och intevälja bort halva nationen innan dugligheten först har prövats. Med dentotalförsvarsplikt som finns, ges möjlighet att övergå till en könsneutraltillämpning i urvalsprocessen. Att införa kvinnlig värnplikt kommer enligtmotionären att bidra till en kompetenshöjning inom vårt totalförsvar och attbidra till jämställdheten i vårt land.I motion Fö308 (m) framhålls att krigsorganisationens befälsbehovtillgodosesav yrkes- och reservofficerare samt av värnpliktigt befäl. Reservofficerensvarar för en avsevärd andel av mycket betydelsefulla befattningar och det ärenligt motionären av stor vikt att dessa rekryteras och utbildas i tillräckligomfattning. Många reservofficerare har en sådan civil utbildning och kompetensatt deras insats är av särskilt värde. Det finns anledning för Försvarsmaktenatt bättre ta till vara reservofficerarna. Reservofficerssystemet är ettkostnadseffektivt sätt att till försvaret knyta befälspersoner tillkvalificerade befattningar. Enligt motionärens mening har inte tillräckliguppmärksamhet ägnats åt reservofficerarna. Inte heller åt att stärkainstitutionens ställning. Motionären anser därför att regeringen bör geFörsvarsmakten i uppgift att arbeta fram en heltäckande strategi för att lyftafram reservofficerarnas roll. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Det minskade organisatoriska behovet av värnpliktiga medför, enligt vad somanförs i motion Fö311 (kds), att allt fler hamnar i utbildningsreserven.Värnpliktssystemet har ett stort värde, inte minst för insynen i försvaret ochdess folkliga förankring. Nuvarande form av värnpliktsuttagning bör därförutvärderas så att effekterna av systemet med en utbildningsreserv får enallsidig belysning (yrkande 1). Antalet unga män som placeras i reservenmåsteminska. Därvid kan -- enligt motionärernas mening -- lösningar vara sådana sominvolverar det civila försvaret och Hemvärnet. I stället för att placera deövertaliga i utbildningsreserven borde alternativ kunna anvisas för att återgåtill en reell plikttjänstgöring för alla män (yrkande 2).Motionärerna bedömer att många som placeras i utbildningsreserven säkert ärvilliga att ingå i Hemvärnet, vilket inte är möjligt eftersomdesaknar grundutbildning. En frivillig kortare grundutbildning kan enligtmotionärerna göra det möjligt för värnpliktiga i utbildningsreserven attrekryteras till Hemvärnet (yrkande 3). Den minskade antagningen tillutbildningoch det svåra arbetsmarknadsläget fokuserar intresset på de värnpliktigassituation. Faktorerna ger, enligt motionärernas mening, upphov tillrättviseproblem. Därför bör det göras en översyn av de värnpliktigas situationinför försvarsbeslut (yrkande 4).De totalförsvarspliktigas utbildning och krigsplacering behandlas imotion Fö313 (s) vari det framhålls att många av dem som genomför sinmilitärtjänstgöring inte får någon plats i krigsorganisationen. Utöver dem sominte blir krigsplacerade finns grupper av grundutbildade som krigsplaceras ibefattningar som inte står i rimlig proportion till utbildningstiden.Motionärerna ifrågasätter sålunda om försvarsutskottets och Pliktutredningenstankar om "utbildning efter behov" kommer att uppfyllas. Mot den bakgrundenanser motionärerna att det finns ett behov av att närmare utreda i vilkenutsträckning som plikttjänstgöringen inom totalförsvaret leder tillkrigsplacering.I sin motion Fö321 (c) om det försvaret i tar motionärenävenupp frågan om korttidsutbildning. Motionären anser att om vi skall behålladen allmänna värnplikten bör alla värnpliktiga få någon form av koncentreradutbildning eller korttidsutbildning. Försvarsmakten har i uppdrag att planeraför ett återtagande, vilket bl.a. bör kunna ske genom ianspråktagande avkorttidsutbildade soldater. Detta kan enligt motionären bäst ske vid fasta,eller områdesbundna, förband. För att kunna göra det så måste det finnas enutbildningskapacitet och förutsättningar att effektivt kunna utnyttjautbildningstiden. Därvidlag har marinkommando (MKN) sin storafördel genom sitt unika övningsfält intill förläggningen (yrkande 3).Det bör införas en åldersgräns för FN-tjänst utomlands ansermotionärerna i motion Fö322 (s). I denna redovisas att 18-åringarna vidinskrivningen får en förfrågan om de frivilligt kan tänka sig att tjänstgörautomlands. Motionärerna anser det förkastligt att ställa unga människor infördenna form av val. De föreslår därför att en åldersgräns införs då dehar hunnit få en viss livserfarenhet och lättare kan ta ställning till eneventull utlandstjänstgöring.I två motioner föreslås att det inrättas en frivillig värntjänst förmiljöarbete och räddningstjänst m.m. Enligt motionerna Fö901 (mp) och Fö333(mp) bör en frivillig värntjänst öppen för män och kvinnor inrättas (yrkandena1 resp. 2). Tyngdpunkten i värntjänsten skall ligga på internationella ochnationella punktinsatser vid miljöarbete och räddningsarbete samt förebyggandefredsarbete. I grundutbildningen för värntjänsten skall bl.a. ingåmiljökunskap, ekologiskt samhällsbygge, överlevnadskunskap och civilmotstånd(yrkandena 3 resp. 4). Att ha genomfört utbildningen skall vara en merit ochbl.a. kunna ge tilläggspoäng till högskoleprov (yrkandena 2 resp. 3).I sin partimotion Fö337 (fp) om säkerhetspolitik och försvar tar Folkpartietliberalerna även upp frågor om mobiliserings- och förplägnadsvärnpliktigasamt om behovet av en yngre officerskår.I 1992 års försvarsbeslut godkände principen att ta utvärnpliktigai mobiliserings- och förplägnadstjänst. erinrar om att isamband härmed begärde en redovisning över hur systemet utvecklade sig.Folkpartiet instämmer därför med regeringen när den i propositionen anmälerattdet är angeläget att göra en objektiv utvärdering av vunnaerfarenheter med mobiliserings- och förplägnadsvärnpliktiga (yrkande 4). Imotionen tas vidare upp behovet att kunna utöka försvarets organisation,vilketkräver tillgång på befäl såväl yrkes- och reservofficerare som värnpliktiga.Ännu viktigare är enligt motionärerna att få till stånd en föryngring avofficerskåren. Behovet är större än tidigare genom önskemålet om en störreinbyggd uppväxlingsmöjlighet av organisationen. Det talar, enligtmotionärerna,för att t.ex. tioårsanställningar av vissa officerare bör prövas i positivandainför nästa försvarsbeslut (yrkande 11).Civilplikten bör, enligt vad som anförs i motion Fö402 (s), i väsentligmån utvecklas till en samhällstjänst som innefattar fredsskapande,fredsbevarande och fredsbyggande verksamheter inom ramen för ett vidgatinternationellt säkerhetsbegrepp. Civilplikten bör öppnas för tjänstgöring ibiståndsverksamhet och likartat internationellt arbete (yrkande 1). När detgäller det icke-militära motståndet framhåller motionärerna att det knappastkan planeras i förväg. Motståndet kan däremot förberedas genom utbildning ochövning av nyckelpersoner. En försöksverksamhet bör -- inom civilpliktens ram--påbörjas med utbildning och övning i icke-militära motståndsformer (yrkande2).UtskottetUtskottet behandlar inledningsvis ett antal motioner som berör frågor omvärnpliktsutbildningen och utbildningsreserven.I motion Fö311 (kds) föreslår motionärerna att den nuvarande formen avvärnpliktsuttagning bör utvärderas så att effekterna av utbildningsreservenfåren allsidig belysning. Utbildningsalternativ bör anvisas för att få enåtergångtill en reell plikttjänstgöring för alla män. Motionärerna pekar påmöjlighetenav en frivillig kortare grundutbildning för att värnpliktiga iutbildningsreserven skall kunna rekryteras till Hemvärnet. Liknandetankegångarförs fram i motion Fö321 (c) yrkande 3, där motionären anser att allavärnpliktiga bör få någon form av koncentrerad utbildning ellerkorttidsutbildning.Utbildningsreserven berörs även i motion Fö203 (m kommittémotion) därmotionärerna erinrar om att utgångspunkten för värnpliktsutbildningen ärkrigsorganisationens behov, men där motionärerna ändå diskuterar fyrahuvudmotiv för att utbilda dem som placeras i utbildningsreserven. Detfinns enligt motion Fö313 (s) ett behov av att närmare utreda i vilkenutsträckning som plikttjänstgöringen faktiskt leder till krigsplacering itotalförsvaret.Utskottet vill inledningsvis erinra om att utgångspunkten förvärnpliktsutbildningens omfattning, inriktning och längd är detkrigsorganisatoriska behovet. Utbildningen avses ske mot en viss befattninginom totalförsvaret och förutsätts därefter leda till en krigsplacering.I sin partimotion Fö337 instämmer liberalerna med regeringen ombehovet av att göra en objektiv utvärdering av erfarenheterna medmobiliserings- och förplägnadsvärnpliktiga. Utskottet erinrar om attregeringennyligen har uppdragit åt en särskild utredare att kartlägga erfarenheterna avutbildningen av dessa värnpliktiga. Utredningsarbetet skall vara avslutat inomkort. önskemål är sålunda redan tillgodosett. Utskottet räknarmedatt regeringens överväganden och eventuella förslag i anledning avutredningsresultatet kommer att redovisas för riksdagen.Utskottet noterar att även i en rapport förtfram kritiska synpunkter mot att för få blir krigsplacerade efter avslutadutbildning samt att värnpliktiga används som s.k. grå arbetskraft. Utskotteträknar med att regeringen, Försvarsmakten och Totalförsvarets pliktverkföljerupp bl.a. i vilken omfattning som grundutbildning inte leder tillkrigsplacering och vid behov återkommer till i frågan. Enligt vadutskottet erfarit kommer den nämnda särskilda utredaren att till viss delbehandla de problem som aktualiseras i motion Fö313. Utskottet vidtar därföringen åtgärd nu med anledning av motion Fö313.De frågor om utbildningsreserven och korttidsutbildning som motionärerna tarupp hänger intimt samman med krigsorganisationens storlek, sammansättning ochprinciperna för s.k. förbandsomsättning. Det kommande försvarsbeslutetsställningstagande till krigsorganisationens omfattning och sammansättningkommer på ett avgörande sätt att påverka behovet av antalettotalförsvarspliktiga och därmed utbildningsreservens storlek.Om antalet totalförsvarspliktiga som placeras i utbildningsreserv ökarväsentligt jämfört med , begränsas basen bl.a. för denfrivilligarekryteringen till insatsstyrkor för fredsbevarande operationer, tillHemvärnetoch andra frivilliga försvarsorganisationer. Möjligheterna att snabbt ökaantalet krigsförband, t.ex. för territoriella uppgifter, begränsas. Vidare fåren allt mindre del av de totalförsvarspliktiga möjlighet att bli delaktiga ilandets militära försvar.Utskottet är angeläget om att frågorna kring värnpliktsutbildningensomfattning och utbildningsreservens storlek, och därav följande konsekvenser,får en bred belysning i arbetet inför nästa försvarbeslut. Enligt utskottetsmening bör frågan om s.k. korttidsutbildning -- som flera motionärer haraktualiserat -- övervägas i sammanhanget. Genom sin medverkan iförsvarsberedningen ges samtliga riksdagspartier möjlighet till insyn iarbetetoch att föra fram sina synpunkter.I motion Fö311 (kds) pekar motionärerna på att den minskade antagningen tillvärnpliktsutbildning och det rådande arbetsmarknadsläget fokuserar intressetpåde rättviseproblem som därvid kan uppkomma. Därför bör det göras en översyn avde värnpliktigas situation inför försvarsbeslutet.