bet · GJ01KU6 · 1995-11-09 00:00:00 — I betänkandet behandlas 18 motioner från den allmänna motionstiden1995. Motionerna rör i huvudsak frågor som regleras i regeringsformen.Utskottet behandlar i olika avsnitt valfrågor, dvs. frågor om rösträtt, ge-mensam eller skilda valdagar, småpartispärren och könskvotering i beslu-tande församlingar. Vidare behandlas frågan om statsskicket, frågor omberedning av riksdagsbeslut, frågor om folkomröstningsinstitutet, allmännafrågor om demokrati och medborgarnas inflytande, frågan om författ-ningsdomstol och om särbehandling av kvinnor. Utskottet föreslår attriksdagen med anledning av en motion upprepar det tillkännagivande ombehovet av en översyn av folkomröstningsinstitutet som gjordevåren 1994. Övriga motioner avstyrks.Till betänkandet är fogat nio reservationer och två särskilda yttranden. 1994/95:K205 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i rege-ringsformen att skilda valår införs för riksdags- och kommunalvalen,6. att hos regeringen begär förslag om inrättande av författ-ningsdomstol i ,7. att hos regeringen begär förslag om att folkomröstningarskall genomföras lokalt, regionalt och i riket som helhet när av deröstberättigade medborgarna angett att de så önskar,8. att hos regeringen begär förslag om ändring av regerings-formen för ökade möjligheter till beslutande folkomröstningar, både lokalt,regionalt och i riket som helhet,9. att hos regeringen begär förslag om reformering av bl.a. skapa mer likvärdiga ekonomiska villkor förde deltagande sidorna under omröstningskampanjer.1994/95:K206 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett stärkt minoritetsskydd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utökad skyldighet att inhämta yttrande från Lagrådet.1994/95:K207 av () vari yrkas att beslutar omsådan ändring i 3 kap. 2 § regeringsformen att rösträttsåldern /95:K208 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att könskvote-ring skall gälla till alla politiskt beslutande församlingar.1994/95:K209 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådana ändringar igrundlagarna som möjliggör en övergång till republik.1994/95:K210 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringar isuccessionsordningen.1994/95:K211 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enutredning i syfte att stärka demokratin i vårt land.1994/95:K212 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kooperationens betydelse för demokratisk och ekonomiskutveckling,2. att hos regeringen begär förslag om att anvisa särskilda me-del för att informera om ny-kooperativa exempel som ett sätt att utvecklademokratin.1994/95:K215 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att subsidiaritetsprincipen bör skrivas in i svensk grundlag.1994/95:K317 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av ett råd, som skall ikläda sig vissa av de uppgiftersom första kammare en gång tillgodosåg,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en utredning med de uppgifter som framgår ovan.1994/95:K709 av m.fl. (v) vari yrkas att hosregeringen begär att ett förslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval,utifrån de regler som gäller för rösträtt vid kommunalval, föreläggsriksdagen.1994/95:K712 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att spärrarnatill bör sänkas.1994/95:K713 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att rösträttsål-dern bör sänkas till 16 år.1994/95:Fi417 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om demokrati och inflytande,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att förändra politikers formuleringsval.1994/95:Sf621 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rösträtt.1994/95:Sf630 av m.fl. (mp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna att invandra-re/flyktingar bör få rösträtt även i riksdagsval utan att vara svenska med-borgare enligt vad som anförts i motionen.1994/95:Sf636 av m.fl. (mp) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att invandrare och flyktingar skall ha rösträtt till riksdags-val och folkomröstningar i Sverige.1994/95:Ub41 av m.fl. (m) vari yrkas5. att hos regeringen begär en översynav regeringsformen i enlighet med vad som an-förts i motionen. InledningSverige har fyra grundlagar, nämligen regeringsformen, successions-ordningen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen.De centrala bestämmelserna om landets styrelse finns i regeringsformen,som trädde 1974. De grundläggande principerna kommer tilluttryck i regeringsformens första kapitel, som handlar om statsskicketsgrunder. I dess första paragraf anges att all offentlig makt utgår från folket.Folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt.Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskickoch genom självstyrelse. Den offentliga makten utövas underlagarna. Regeringsformen innehåller vidare i skilda kapitel bestämmelserom grundläggande fri- och rättigheter, om , om riksdagsarbetet,om statschefen, om regeringen, om regeringsarbetet, om lagar och andraföreskrifter, om finansmakten, om förhållandet till andra stater, om rätt-skipning och förvaltning och om kontrollmakten. Därutöver finns ett kapi-tel om vad som skall gälla vid krig och krigsfara. I övergångsbestämmel-serna finns föreskrifter om Svenska kyrkan.Bestämmelser om arbete finns också i riksdagsordningen.Vissa bestämmelser om statschefen - kung eller regerande drottning -finns i successionsordningen.Grundlag stiftas enligt 8 kap. 15 § regeringsformen genomtvå likalydande beslut. Det andra beslutet får inte fattas förrändet efter det första beslutet har hållits val till i helariket och den nyvalda har samlats. Riksdagsord-ningens huvudbestämmelser beslutas antingen på samma sättsom grundlagsbestämmelser eller med kvalificerad majoritet.Val till riksdag m.m.RösträttGällande bestämmelser m.m.Riksdagen utses genom fria, hemliga och direkta val. Förutsättningarna förrösträtt i dessa val anges i 3 kap. 2 § regeringsformen. För rösträtt krävssvenskt medborgarskap och en uppnådd ålder av 18 år.Den som har rösträtt vid val till har också rösträtt vid folkom-röstning. I fråga om beslutande folkomröstning regleras detta i regerings-formen och i fråga om rådgivande folkomröstning i folkomröstningslagen(1979:369).För rösträtt i kommunalval krävs enligt 4 kap. 2 § kommunallagen(1991:900) förutom en ålder att man är folkbokförd i kommunen.Den som inte är svensk medborgare måste också vara folkbokförd härsedan minst tre år. Enligt skall också unionsmedborga-re ha rösträtt vid kommunala val i den medlemsstat där unionsmedborga-ren är bosatt på samma villkor som statens egna medborgare.Beträffande rösträtt till förutsätts i attEU:s medlemsländer tillerkänner unionsmedborgare rösträtt på sammavillkor som gäller för de egna medborgarna, och bestämmelser om dettafinns i valrättsakten och i rådets direktiv /109/EG.Rösträttsåldern sänktes, liksom den civilrättsliga myndighetsåldern, från21 till 1969. Genom regeringsform sänktes rösträttsåldernytterligare till nuvarande . Som skäl framhölls bl.a. (prop. 1973:90 s.162 f.) att samhällsutvecklingen fört med sig att ungdomen i allmänhethade större insikter i sociala, politiska och ekonomiska frågor än tidigareoch att en sänkning av rösträttsåldern borde kunna medverka till att riktaungdomens intresse i samhällsfrågor till den politiska aktivitet som hadeden representativa demokratin och dess olika organ som bas. Det ansågssamtidigt värdefullt att bevara sambandet mellan rösträttsåldern och myn-dighetsåldern, som sänktes till genom en ändring i föräldrabalken1974.MotionerTvå motioner - 1994/95:K207 av () och 1994/95:K713 avYvonne Ruwaida (mp) - gäller frågan om sänkning av rösträttsåldern till16 år. I motion K207 yrkas beslut om sådan ändring i 3 kap. 2 § regerings-formen, medan i motion K713 begärs ett tillkännagivande till regeringenom behovet av sådan ändring.Fyra motioner rör frågan om svenskt medborgarskap som förutsättning förrösträtt.Gudrun m.fl. (v) yrkar i motion 1994/95:K709 att riksdagenhos regeringen begär att ett förslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval,utifrån de regler som gäller för rösträtt vid kommunalval, föreläggsriksdagen. m.fl. (mp) yrkar i motion 1994/95:Sf630(yrkande 9) att som sin mening ger regeringen till känna attinvandrare/flyktingar bör få rösträtt även i riksdagsval utan att vara svens-ka medborgare oavbruten mantalsskrivning här. Samma yrkan-de framställs i motion 1994/95:Sf636 (yrkande 15) av . (mp). I den motionen anges att rösträtten även skall gälla folkom-röstningar.I motion 1994/95:Sf621 av m.fl. (c) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att någon ändring inte bör ske idet förhållandet att det krävs medborgarskap för att rösta i riksdagsval(yrkande 2). Detsamma bör enligt motionärerna gälla för nationella folk-omröstningar och val till Europaparlamentet.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade en motion om sänkning av rösträttsåldern till isitt av godkända betänkande 1993/94:KU44. Utskottet ansåginte att det fanns skäl att sänka rösträttsåldern under den ålder som nugäller för rösträtt och i civilrättsligt avseende.I fråga om medborgarskapskravet hänvisade utskottet i samma betänkandetill tidigare behandling av frågor om rösträtt för invandrare, då utskotteterinrade om bl.a. följande. rösträttskommittés i betänkandet Röst-rätt och medborgarskap (SOU 1984:11) framlagda förslag om rösträtt iriksdagsval för medborgare i övriga nordiska länder kyrkobok-föring föranledde ingen åtgärd, då någon överenskommelse med andraländer avseende dubbel rösträtt inte kunde ingås. Ett i Nordiska rådetdiskuterat förslag om rösträtt men inte valbarhet vid val till det nationellaparlamentet för de medborgare som flyttat till ett nordiskt grannland harinte förts vidare. - Medborgarbestämmelser och politiska rättigheter ärunder omprövning i flera länder, bl.a. som en följd av internationaliseringoch den europeiska integrationen. - Motionsyrkanden i frågan hade tidiga-re avstyrkts med hänvisning till , som under-sökte sambandet mellan rösträtt och medborgarskap. Utskottet noterade att utredningar om sambandet mel-lan medborgarskap och rösträtt inte föranlett någon åtgärd, att rösträtt vidval till tillkommer svensk medborgare och att möjlighet förinvandrare att erhålla medborgarskap successivt underlättats genom lag-stiftningen om naturalisation. Utskottet avstyrkte med hänvisning till dettadet föreliggande motionsyrkandet.Utskottet noterade också vid sin senaste behandling av frågan (bet.1993/94:KU44) att utredningar om sambandet mellan medborgarskap ochrösträtt inte föranlett någon åtgärd från regeringen. Utskottet noteradevidare att rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare ochatt möjligheten för invandrare att erhålla svenskt medborgarskap succes-sivt underlättats genom lagstiftningen om naturalisation. Utskottet vidhöllsåledes sin tidigare uppfattning i denna fråga och avstyrkte föreliggandemotioner. följde utskottet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin bedömning i fråga om rösträttsåldern och avstyrkermotionerna 1994/95:K207 och 1994/95:K713.Utskottet vidhåller också sin bedömning i frågan om medborgarskap somkrav för rösträtt vid riksdagsval. Utskottet, som erinrar om att frågan omrösträtt vid rådgivande folkomröstning kan aktualiseras om och när ettlagförslag om sådan omröstning behandlas, anser inte heller att det finnsanledning att nu föreslå någon ändring i folkomröstningslagens generellaregler om rösträtt. Utskottet erinrar vidare om förpliktelse att låtaäven andra unionsmedborgare än svenska medborgare, som är bosatta här,rösta i val till Europaparlamentet.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1994/95:K709,1994/95:Sf621 yrkande 2, 1994/95:Sf630 yrkande 9 och 1994/95:Sf636yrkande 15.Den gemensamma valdagenGällande bestämmelserOrdinarie val till förrättas enligt 3 kap. 3 § regeringsformen idess lydelse . I riksdagsordningen (1 kap. 1 §)föreskrivs att sådana val hålls . Närmare bestämmelser omtidpunkten finns i vallagen (1972:620). Enligt 1 kap. 3 § denna lag skallordinarie val till samt val i hela riket av landstingsledamöter ochkommunfullmäktige förrättas . Valdag är tredje söndagen iseptember.MotionI motion 1994/95:K205 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring i regeringsformenatt skilda valår införs för riksdags- och kommunalvalen (yrkande 5).Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade ett motionsyrkande om skilda valdagar vid val tillriksdagen respektive regionala och lokala församlingar senast i sitt avriksdagen godkända betänkande 1993/94:KU44. Utskottet hänvisade tillatt vid överläggningar mellan företrädare för riksdagspartierna överens-kommelse träffats om förlängning av valperioderna för riksdag, landstingoch kommuner utan förändringar i fråga om den gemensamma valdagen.Mot den bakgrunden avstyrkte utskottet motionsyrkandet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning och avstyrker motion 1994/95:K205 yrkande 5.SmåpartispärrenGällande bestämmelserLandet är för val till indelat i valkretsar. För riksdagsvalet finns310 fasta valkretsmandat och 39 utjämningsmandat. Det riksproportionellavalsystem som tillämpades första gången vid riksdagsval innebärbl.a. att, sedan de fasta valkretsmandaten fördelats, avvikelser från ettproportionellt rättvisande resultat korrigeras med hjälp av utjämningsman-dat. Principen om riksproportionalitet genombryts dock av den s.k. små-partispärren, som innebär att endast partier som har fått avrösterna i hela riket deltar i fördelningen av mandaten. Därutöver kan ettparti få mandat i en valkrets där partiet har fått av rösterna. Vidfördelningen används den s.k. jämkade uddatalsmetoden, dvs. ett partisröstetal divideras med 1,4 innan partiet har tagit sitt första mandat.Bakgrunden till bestämmelsen om småpartispärren är att motarbeta små-partier och hindra partisplittring. I förslaget till partiell författningsrefor(prop. 1968:27) uttalades följande.Problemen vid utformningen av proportionella valsystem sammanhängertill väsentlig del med att man inte kan driva det rättvisetänkande som varjeproportionell metod är uttryck för så långt att andra värden i det politiskalivet kommer i fara. En rättvis fördelning av mandaten i folkrepresentatio-nen får inte köpas till priset av ett valsystem, som uppmuntrar till par-tisplittring och därigenom riskerar att förlama handlingskraften hos dedemokratiska institutionerna. Demokratins arbetsduglighet är inte mindreviktig än rättvisan i valsystemet. Problemet är hur man skall kunna förseett proportionellt valsystem med lämpligt utformade spärrar mot småparti-er.MotionI motion 1994/95:K712 av () yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att spärrarnatill bör sänkas. Motionären anser att 4-procentsspärren bör sän-kas till och 12-procentsspärren till 6 %.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om småpartispärren vid riksdagsval behandlade utskottet senast isitt av godkända betänkande 1989/90:KU12. Utskottet hänvisa-de därvid till vad Grundlagberedningen (SOU 1967:26 s. 149) och (SOU 1987:6 s. 125) anfört.Grundlagberedningen anförde i sitt förslag till partiell författningsreformatt det var nödvändigt att liksom i det tidigare valsystemet ha vissa spärrarsom utestängde mycket små partier från representation i . Detskulle kunna äventyra det parlamentariska styrelseskicket, om man vidvalen till enkammarriksdagen tillämpade ett valsystem som gjorde det lättför småpartier att erövra mandat. Utländska erfarenheter visade, enligtberedningen, att förekomsten i folkrepresentationen av många små parti-grupper i vissa lägen kunde försvåra lösningen av regeringsfrågan ochminska möjligheterna att få en handlingskraftig parlamentsmajoritet.Folkstyrelsekommittén föreslog ingen ändring av spärreglerna. Erfaren-heterna från andra länder visade enligt kommittén att det för demokratinsfunktionsduglighet var väsentligt att valsätten inte ledde till långtgåendepartisplittring i parlamentet.Utskottet hänvisade vidare till att det vid ett stort antal tillfällen avslagityrkanden om slopande av 4-procentsspärren och att det då delade uppfattning i spärrfrågan. Utskottet gjorde samma be-dömning som tidigare.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning och avstyrker motion 1994/95:K712.Könskvotering i beslutande församlingarMotionI motion 1994/95:K208 av m.fl. (mp) begär motionärerna attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att könskvotering skall gälla till alla politiskt beslutande församlingar.Motionärerna anser att en lagstiftning i skall omfatta alla politisktbeslutande församlingar, även internationella sådana dit sänderdeltagare.BakgrundEndast den som uppfyller villkoren för rösträtt är enligt 3 kap. 10 § rege-ringsformen valbar till . Nomineringsrätten till partiernas listorinför valen är i princip fri.År 1922, efter det att allmän och lika rösträtt och valbarhet för kvinnorinförts, tog fem kvinnor plats i . , efter det sista andrakammarvaletunder tvåkammartiden, var andelen kvinnor inte mer än något ihela . har den totala andelen kvinnor i riksdagenvarierat mellan val, val och 40 %efter 1994 års val. Andelen varierar mellan partigrupperna.Andelen kvinnor i landstings- och kommunfullmäktige utgjorde efter1991 års val i kommun- och i . Efter1994 års val utgjorde andelen kvinnor i kommun- och i lands-tingsfullmäktige.Utskottets bedömningUtskottet anser att ansträngningar har gjorts inom partierna för att ge be-slutande församlingar en jämnare könsrepresentation. Som framgår avutskottets betänkande 1995/96:KU7, vari behandlas kvinnors deltagande ikommittéer och utredningar, utgår utskottet från att det från de politiskapartiernas och andra nominerande instansers sida finns ett intresse av attnominera kandidater till kommittéer och utredningar så att dessa ges en såallsidig och kompetent sammansättning som möjligt.Någon inskränkning i partiernas nomineringsrätt eller - än mindre - iväljarnas fria val för att åstadkomma viss önskad sammansättning av poli-tiskt beslutande församlingar är enligt utskottets mening utesluten. Motion1994/95:K208 avstyrks.StatsskicketGällande ordningBestämmelser om statsskicket och om statschefen finns i 5 kap. regerings-formen. Bestämmelser om statschefens uppgifter finns även i andra kapiteli regeringsformen och i riksdagsordningen. Successionsordningen reglerarden ordning i vilken den nuvarande kungens efterkommande har tillträdetill tronen. Kungen, eller drottning som enligt successionsordningen inne-har tron, är rikets statschef.Statschefens uppgifter inskränktes genom nuvarande regeringsform ochriksdagsordning till att avse följande funktioner. Statschefen deltar i tvåceremonier. Han eller hon skall dels förklara öppnat, dels delta ikonselj i samband med regeringsskifte. I övrigt bestäms statschefens repre-sentativa uppgifter till stor del genom sedvana. Av särskilt intresse ansesrollen vara som rikets främste företrädare i förhållande till andra länder.Vidare fullgör statschefen inrikes representationsuppgifter av mer ellermindre officiell karaktär på skilda områden i samhällslivet. För att kunnafullgöra sina representativa uppgifter måste statschefen vara väl orienteradom rikets in- och utrikespolitiska angelägenheter. Därför skall sammanträ-de av informationskaraktär - konselj - äga rum mellan statschefen ochregeringen när det behövs. Som ordförande i konselj skall statschefen varaformellt sammankallande. Vidare skall han eller hon vara ordförande iUtrikesnämnden.Som statschef får endast den tjänstgöra som är svensk medborgare ochhar fyllt . Därutöver ställs krav på viss trosbekännelse. - Om kungenav sjukdom, utrikes resa eller någon annan orsak är hindrad att fullgörasina uppgifter inträder enligt gällande tronföljd en medlem av kungahusetatt som tillfällig riksföreståndare fullgöra statschefens uppgifter. Finns detingen behörig medlem av kungahuset, kan statschefens funktioner utövasav en av utsedd person. Om ingen annan behörig kan tjänstgörasom statschef, tjänstgör efter regeringens förordnande talmannen somtillfällig riksföreståndare.Om kungen dör eller avgår och tronföljaren ännu inte har fyllt , ut-ser en riksföreståndare som får fullgöra statschefens uppgiftertills vidare. Vid uppnådd behörighetsålder kommer den nya kungen ellerdrottningen automatiskt att överta uppgiften som statschef.MotionerStatsskicket tas upp i två motioner.Kenneth m.fl. (v) anser i motion 1994/95:K209 yrkande 1 att re-geringen bör lägga fram förslag till sådana ändringar i grundlagarna sommöjliggör en övergång till republik. Motionärerna anför att det är en kvar-leva från feodaltiden att statschefens ämbete går i arv inom en familj ochatt denna kvarleva strider mot demokratiska principer. Även om monarkin,som den ser ut , saknar politisk makt, står kungligheter och hov enligtmotionärerna för en livsstil och åskådning som har starkt ideologiskt infly-tande och förstärker klassamhällets attityder. En annan aspekt är enligtmotionärerna att det inskränker individens frihet att ett barn uppfostrasutifrån den absoluta premissen att barnet skall bli statschef.Lars G () anser i motion 1994/95:K210 att som sinmening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om föränd-ringar i successionsordningen. Motionären anser att rikets statschef börkunna utses av och att mandattiden bör vara förhållandevis lång,åtta till tolv år.Tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen har tidigare vid ett stort antal tillfällen behandlat motionsyrkan-den om övergång till republik. Senast gjordes detta , dåutskottet i sitt av godkända betänkande 1993/94:KU44, liksomtidigare, hänvisade till att sådana motionsyrkanden avstyrkts under erinranom den ståndpunkt angående statsformen som intogs vid författ-ningsreform.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning och avstyrker motionerna1994/95:K209 yrkande 1 och 1994/95:K210.Beredning av riksdagsbeslutSkydd för utskottsminoriteterGällande bestämmelserFörslagsrätt i riksdagenBestämmelser om förslagsrätt i finns i riksdagsordningen. Sådanförslagsrätt tillkommer i första hand regeringen genom propositioner ochriksdagsledamöter genom motioner. Även vissa riksdagsorgan får väckaförslag inom sina ansvarsområden. Utskott får väcka förslag hos riksdageni ämne som hör till dess handläggning (3 kap. 7 §).Förslag som läggs fram av utskott medför till skillnad från förslag frånandra förslagsberättigade inte någon motionsmöjlighet.Minoritetsskydd i visst fallFör ändring i grundlag gäller särskilda regler. Sådan lag stiftas genom tvålikalydande beslut, och det andra beslutet får inte fattas, förrän det efter deförsta beslutet har hållits val till i hela riket och den nyvaldariksdagen har samlats.Härutöver gäller att ett förslag till grundlagsändring skall läggas fram isådan tid att skall förflyta mellan den tidpunkt då ären-det första gången anmäldes i kammare och valet. Från dennaniomånadersregel kan medge undantag genom beslutvarom minst fem sjättedelar av utskottets ledamöter förenar sig. Regelnhindrar inte att ett förslag som väcks senare än före ett val ochinte uppnår erforderlig majoritet för undantag ändå läggs till grund förbeslut att anta ett grundlagsförslag som vilande.