bet · GI01UU15 · 1995-03-16 00:00:00 — Det är inte acceptabelt.Utskottet avstyrker alltså regeringens förslag och tillstyrkermotion U232 yrkande 14 i vad avser enprocentsmålet ochbiståndsram för /96.Med det anförda finner utskottet att motionerna U206 (kds)yrkande 1, U209 (fp) yrkande 17 i berörd del, U216 (s), U231 (v)yrkande 1 och U236 i allt väsentligt är tillgodosedda.Motion U203 yrkande 17 delvis avstyrks.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande enprocentsmålet m.m.att med bifall till motion 1994/95:U232 yrkande 14,med anledning av motionerna 1994/95:U206 yrkande 1, 1994/95:U209yrkande 17 i berörd del, 1994/95:U216, 1994/95:U231 yrkande 1,och 1994/95:U236 samt med avslag på motion 1994/95:U203 yrkande17 i berörd del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Enprocentsmålet m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenEnprocentsmålet, totalanslaget och anslagsstrukturen börjarmed "Motionsyrkanden som i" och slutar med "vad som anförts"bort ha följande lydelse:Utskottet avvisar förslaget i budgetpropositionen om ennominell frysning av biståndsanslagen fram till 1998.Inför /95 föreslog den dåvarande regeringen ennominell höjning med sammanlagt , trots attdet statsfinansiella läget var mycket ansträngt och i övrigtföranledde kraftfulla budgetförstärkningar. Utskottet menar attden inriktningen bör vara vägledande även framöver. Den gör detockså möjligt att åter nå upp till enprocentsmålet tidigare änmed regeringens politik. Utskottet anser att en sådan återgångtill enprocentsmålet är mycket angelägen med hänsyn till destora behoven i och tidigare utfästelser.Tanken bakom enprocentsmålet är att ikläder sig ettlångsiktigt och stabilt åtagande gentemot världens fattiga folkoch att biståndet därmed skall utgöra en fredad sektor ävenunder svåra ekonomiska tider i Sverige.I motion U209 (fp) betonas bl.a. att enprocentsmålet är ettmoraliskt grundat åtagande. Motionärerna framhåller att måletinte är att förbruka pengar utan att nå resultat och attkvalitet alltid måste gå före kvantitet i samarbetet med detenskilda landet och i utformningen av den enskilda insatsen.Utskottet vill ansluta sig till den syn på enprocentsmålet ochpå biståndets volymfrågor som motion U209 ger uttryck för. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet regeringens förslag tillfrysning av biståndsramen och tillstyrker motion U209 (fp)yrkande 17 (delvis). Utskottet finner motionerna U206 (kds)yrkande 1, U231 (v) yrkande 1 och U232 (c) yrkande 14 i alltväsentligt tillgodosedda med vad utskottet anfört liksom ävenmotionerna U236 (s) och U216 (s). Motion U203 yrkande 17 delvisavstyrks.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande enprocentsmålet m.m.att med bifall till motion 1994/95:U209 yrkande 17 iberörd del, med anledning av motionerna 1994/95:U206 yrkande 1,1994/95:U216, 1994/95:U231 yrkande 1, 1994/95:U232 yrkande 14och 1994/95:U236 samt med avslag på motion 1994/95:U203yrkande 17 i berörd del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Enprocentsmålet m.m. (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som underrubriken , totalanslaget ochanslagsstrukturen börjar med "Motionsyrkanden som i" ochslutar med "vad som anförts" bort ha följande lydelse:Utskottet finner att de skäl som anges i motionerna för attvidhålla enprocentsmålet väger tungt. Vi är klart medvetna omSveriges dåliga finanser och anser det vara av största vikt attvidta åtgärder som minskar budgetunderskottet. Nedskärningarskall dock inte ske på biståndet. Under den borgerligaregeringsperioden sänktes biståndsanslaget.Denna sänkning skedde i samråd med det socialdemokratiskapartiet. Den höjning på 400 miljoner som vidtogs /95 har inte återställt nivån på biståndet.Sverige har i internationella sammanhang, nu senast på FN:stoppmöte i , hävdat betydelsen av att alla västländerskall uppfylla FN:s mål av BNI till bistånd. Sverigeligger, trots frysningen, över 0,7-procentsmålet. Men för attvara trovärdig i dessa sammanhang är det angeläget att ge rättsignaler. Enprocentsmålet måste uppfyllas under dennamandatperiod.Vad utskottet här anfört med anledning av motion U231 (v)yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen till känna.Med det anförda anser utskottet att motionerna U206 (kds)yrkande 1, U209 (fp) yrkande 17 (delvis), U216 (s) U232 (c)yrkande 14 och U236 (s) i huvudsak är tillgodosedda. Motion U203yrkande 17 delvis avstyrks.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande enprocentsmålet m.m.att med bifall till motion 1994/95:U231 yrkande 1,med anledning av motionerna 1994/95:U206 yrkande 1, 1994/95:U209yrkande 17 i berörd del, 1994/95:U216, 1994/95:U232 yrkande 14och 1994/95:U236 samt med avslag på motion 1994/95:U203 yrkande17 i berörd del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Enprocentsmålet m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenEnprocentsmålet, totalanslaget och anslagsstrukturen börjarmed "Motionsyrkanden som i" och slutar med "vad som anförts"bort ha följande lydelse:Den kraftiga nedskärningen av biståndet är beklaglig.Utskottet anser att en biståndsnivå på av BNI är rimligockså i tider av ekonomisk åtstramning, främst med tanke på destora svårigheter som många av våra samarbetsländer befinner sigi men också med tanke på att av biståndet gårtillbaka till i form av beställningar av varor ochtjänster.Med den frysning av den nominella nivån till 13 360 miljonerper år , som regeringenföreslagit, ter sig möjligheten för en återgång tillenprocentsnivån inom en överskådlig framtid orealistisk. Om vifår en tillväxt på ett par procent , hamnar vi på enbiståndsnivå som kan komma att understiga av BNI. Dettaanser utskottet helt oacceptabelt. Det är inte rimligt att defattigaste och mest utsatta människorna i tredje världen skallvara med och betala budgetunderskottet. Utskottet avvisarfrysningen av det nominella värdet som undergrävertrovärdigheten för enprocentsmålet.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionU206 (kds). Utskottet anser att motionerna U209 (fp)yrkande 17 iberörd del, U216 (s), U231 (v) yrkande 1, U232 (c) yrkande 14och U236 (s) i allt väsentligt är tillgodosedda med vadutskottet anfört. Motion U203 yrkande 17 delvis avstyrks.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande enprocentsmålet m.m.att med bifall till motion 1994/95:U206 yrkande 1,med anledning av motionerna 1994/95:U209 yrkande 17 i berörddel, 1994/95:U216, 1994/95:U231 yrkande 1, 1994/95:U232 yrkande14 och 1994/95:U236 samt med avslag på motion 1994/95:U203yrkande 17 i berörd del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,6. Höjning av avräkning av asylkostnaderna (mom. 2)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenEnprocentsmålet, totalanslaget och anslagsstrukturen börjarmed "Utskottets ovan refererade" och slutar med "U232 yrkande18" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att den ökade avräkning förasylkostnader som regeringen föreslår i praktiken innebär ensänkning av biståndet med . Utskottet anserför sin del inte att en sådan sänkning är motiverad elleracceptabel. Den resursknapphet för u-landsbiståndet somregeringens politik innebär leder bl.a. till betydandekonsekvenser för stödet till ekonomiska reformer ochskuldlättnadsåtgärder och för möjligheterna att bedriva ettambitiöst miljöbistånd. Utskottet kan inte godta ett sådantförslag.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet det här aktuellaförslaget och tillstyrker motionerna U209 (fp) yrkande 15,motion U206 (kds) yrkande 8, motion U231 (v) yrkande 9 ochmotion U232 (c) yrkande 18.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande höjning av avräkning av asylkostnadernaatt med anledning av budgetpropositionens förslagoch med bifall till motionerna 1994/95:U206 yrkande 8,1994/95:U209 yrkande 15, 1994/95:U231 yrkande 9 och 1994/95:U232yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Höjning av avräkning av asylkostnaderna (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenEnprocentsmålet, totalanslaget och anslagsstrukturen börjarmed "Utskottets ovan refererade" och slutar med "U232 yrkande18" bort ha följande lydelse:Utskottet vänder sig mot att biståndsbudgeten skall belastasmed ytterligare för täckande avasylkostnader. Någon ökad invandring från tredje världen somstår i proportion till totalt 965 miljoner existerar inte. Istället minskar invandringen kraftigt. När avräkningarnaintroducerades byggde dessa på beräkningar och /DAC:sdefinitioner av vad som får räknas som bistånd. Inför budgetåret1993/94 ansågs andelen flyktingar från tredje land uppgå till ca7 % och motivera avräkningar på högst 140--200 miljoner, enligten partimotion från Socialdemokraterna vid den tidpunkten.Utskottet konstaterar att anledningen till att nu höjaavräkningen av asylkostnader kan knappast vara de flyktingarfrån ex-Jugoslavien som kom 1993, eftersom avräkningen skallmotsvara en beräkning av en uppskattad kostnad för utgifter förflyktingmottagning enligt DAC:sregler. Mot denna bakgrund anser utskottet att en höjning avavräkningen för asylkostnader är i högsta gradförvånansvärd och helt oacceptabel.Eftersom tillströmningen av asylsökanden av olika skäl harminskat kraftigt, vill utskottet framhålla att det inom dettaanslag finns ett betydande utrymme som /96 bör kunnaräknas biståndet till godo. Därmed skulle exempelvis denaviserade sänkningen av biståndet genom folkrörelser ochenskilda organisationer och även stöd till ekonomiska reformeroch skuldlättnad kunna undvikas.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionU232 yrkande 18. Utskottet finner därmed motionerna U206 yrkande8, U209 yrkande 15 och U231 yrkande 9 i allt väsentligttillgodosedda.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande höjning av avräkning av asylkostnadernaatt med bifall till motion 1994/95:U206 yrkande 8samt med anledning av budgetpropositionens förslag ochmotionerna 1994/95:U209 yrkande 15, 1994/95:U231 yrkande 9 och1994/95:U232 yrkande 18 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,8. Biståndsanslagens struktur (mom. 3), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenEnprocentsmålet, totalanslaget och anslagsstrukturen börjarmed "Utskottet vill erinra" och slutar med "del avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det övergripandemålet för det svenska utvecklingssamarbetet är att bekämpafattigdomen i världen. Det finns välgrundad anledning att seoptimistiskt på möjligheterna att skapa välstånd i alla jordensländer. Genom att dra lärdom av erfarenheterna från de ländersom lyckats väl kan fatttigdomsbekämpningen effektiviseras ochpåskyndas. Det svenska biståndet bör inriktas på att stödjaframväxten av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter,rättssamhälle och marknadsekonomi. Målen bör formuleras så mäter rätt saker.Med det anförda tillstyrker utskottet motion U203 yrkande 17delvis.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande biståndsanslagens strukturatt med bifall till motion 1994/95:U203 yrkande 17 iberörd del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Landprogrammen (mom. 4), , , (alla m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenEnprocentsmålet, totalanslaget och anslagsstrukturen börjarmed "SIDA påpekar i" och slutar med "avstyrker motion U232yrkande 13" bort ha följande lydelse:Fler och fler övergripande områden som demokrati, jämställdhetoch miljö får bistånd. Det är ett steg i rätt riktning. Dettakan innebära att landprogrammen helt underordnas deövergripande målen.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionU232 (c) yrkande 13.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande landprogrammenatt med bifall till motion 1994/95:U232 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Fond för miljöinsatser (mom. 5) () anserdels att den del av utskottets yttrande som underrubriken , totalanslaget ochanslagsstrukturen börjar med "Projekt på miljöområdet" ochslutar med "motion U233 yrkande 13 i berörd del" bort haföljande lydelse:Regeringens minskning av biståndsanslaget har drabbat svensktbiståndsarbete hårt. Målet att av BNI skall gå tillbistånd och internationellt utvecklingsarbete kan inteuppfyllas. Det är inte rimligt att den delen av världen sominte kan spara skall drabbas av svenskt sparande. Vi anser attspeciella biståndsområden där problemen ökar, och där insatsernagör störst nytta, måste få extra stöd och prioriteras.Vi föreslår därför att en särskild miljöfond på 1 miljardkronor skall inrättas. Stödet kan utdelas till olikaverksamheter, som direkt eller indirekt har med skapandet av enuthållig miljö eller miljöproblem att göra. Angelägna projektsom har med vattenförsörjning, ekologiskt jordbruk, småskaligresurssnål teknik samt stöd till kvinnor och kvinnors arbete börprioriteras. Stödet skall kunna utdelas snabbt och flexibelt ochockså kunna ges till redan etablerade projekt och projekt ikris.Med det anförda tillstyrker utskottet motion U233 yrkande 13(delvis).dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande fond för miljöinsatseratt med bifall till motion 1994/95:U233 yrkande 13 iberörd del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Biståndspolitikens inriktning (mom. 7), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenMål och medel i det svenska utvecklingssamarbetet börjar med"Det övergripande målet" och slutar med "U203 yrkandena 1, 6 och11" bort ha följande lydelse:Den största insats kan göra för de fattiga länderna äratt med frihandel öppna våra marknader för deras produkter.Biståndet kan och bör enligt utskottet koncentreras till de meststrategiska insatserna för fattigdomens utrotande.Svenskt bistånd bör bl.a. därför inte utgå till länder medmycket högt bistånd i relation till bruttonationalprodukten.Detta riskerar alltid att slå ut den inhemska produktionen avlivsmedel, varor och tjänster, och därmed leda landet in i ettförlamande biståndsberoende. Mycket tyder på att ett land inteutöver katastrofbistånd bör få mer bistånd än högst av BNP.Bistånd bör vara "oljan i motorn -- inte bensinen i tanken".Utskottet vill också framhålla den betydelsefulla roll somVärldsbanken och har för denekonomiska utvecklingen i -- bl.a. genom att krävautveckling som motprestation för stöd, en politik som drivitsfram av yngre ekonomer från de fattigaste . Utskottetmenar därför att insatserna via och successivtbör ökas och att , i sig alltmer begränsade, insatserdels i form av gåvobistånd till olika former av produktion, delsi finansiellt stöd skall kanaliseras denna väg.Utskottet tillstyrker motion U203 yrkandena 1, 6 och 11.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:7. beträffande biståndspolitikens inriktningatt med bifall till motion 1994/95:U203 yrkandena 1,6 och 11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,12. Ekonomiska reformprogram (mom. 15), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenStöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad börjar med"Utskottet vill med" och slutar med "U203 (m) yrkandena 4 och 5"bort ha följande lydelse:Detta är ett högt prioriterat område. Skuldavskrivningar ärett effektivt och nödvändigt instrument för att hjälpa ländersom genomgår systemskifte och har ärvt en orimlig skuldbörda.Det är dock viktigt att skuldavskrivningar sker på ett sådantsätt att vanstyre, ansvarslöshet och korruption inte uppmuntras.Skuldbördan för en rad små fattiga länder i söder omSahara handlar i absoluta tal om relativt små belopp. Inte destomindre är skuldbördan här ett stort problem, som dock tordekunna lösas via det ordinarie biståndssystemet.Gruppen högt skuldsatta länder handlar om 21medelinkomstländer där majoriteten har betydande naturresurser.Inte minst oljeinkomsterna har inneburit en tidigarekreditvärdighet som givit dem möjlighet till orimligskuldsättning.Enligt utskottet är en skuldsanering berättigad för länder somgenomgår systemskifte. I övriga fall är det oftast olämpligt medskuldlättnader. Dessa kan bidra till att konservera regimer somär ett hot för sitt lands utveckling och som genom det nyalåneutrymme som uppstår kan sitta kvar. Risken är att oansvarigaregeringar belönas för sin oansvarighet. Ett av statsbankruttframtvingat systemskifte kan ofta vara att föredra, om mandärmed lyckas slå sönder en djupt korrupt ochutvecklingsfientlig statsmakt.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionU203 yrkandena 4 och 5.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15. beträffande ekonomiska reformprogramatt med bifall till motion 1994/95:U203 yrkandena 4och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,13. Ändrad myndighetsstruktur (mom. 28), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDen svenska biståndsförvaltningens organisation börjar med"Enligt utskottets mening" och slutar med "yrkande 5 avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion U203 om atttillskapandet av ett nytt SUPER-SIDA vore en olycklig förändringav den svenska biståndsorganisationen. Tvärtom bör alltmer av destatliga egenregiinsatserna upphöra. Utskottet menar attriksdagen bör fastställa mål och medel för biståndet.Nuvarande myndighetsstruktur bör successivt ersättas med ettsystem där UD upphandlar biståndsprojekten från NGO:er, kyrkoroch företag, som statlig egenregiverksamhet upphör.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetmotionerna U203 yrkande 13 och U311 yrkande 5. Motion U206yrkande 6 avstyrks.dels att moment 28 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:28. beträffande ändrad myndighetsstrukturatt med avslag på budgetpropositionen och motion1994/95:U206 yrkande 6 samt med bifall till motionerna1994/95:U203 yrkande 13 och 1994/95:U311 yrkande 5dels inte godkänner att en ny myndighet på biståndsområdetinrättas från den 1 juli 1995dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om en successiv avveckling av nuvarandemyndighetsstruktur,14. Ändrad myndighetsstruktur (mom. 28)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDen svenska biståndsförvaltningens organisation börjar med"Enligt utskottets mening" och slutar med "yrkande 18 besvarad"bort ha följande lydelse:För att så effektivt som möjligt förverkliga målsättningen medSveriges utvecklingssamarbete krävs en tydlig och klarorganisatorisk ansvars- och rollfördelning. Utskottet avvisardet "stor-SIDA" som föreslås i propositionen.Utskottet vill i stället se en uppdelning i två myndigheter.En myndighet, SFID, for International Development,bestående av BITS, och ,föreslås ta hand om näringslivs- och infrastrukturfrågor. Denandra myndigheten, övriga SIDA plus SAREC, bör ansvara för detlångsiktiga sociala samarbetet och forskningssamarbetet. Dennastruktur skulle koncentrera och stärka den svenskabiståndskompetensen och tydliggöra dess organisation för vårasamarbetsländer.I det föreslagna "stor-SIDA" riskerar BITS och attfå minskad betydelse, något som neddragningar i i den föreslagnabudgeten tyder på. Detta är olyckligt med tanke på vikten av attskapa ett bärkraftigt näringsliv i våra samarbetsländer.Utskottet tillstyrker alltså motion U206 (kds) yrkande 6.Motionerna U203 (m) yrkande 13 och U311 (m) yrkande 8 avstyrks.dels att moment 28 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:28. beträffande ändrad myndighetsstrukturatt med anledning av budgetpropositionen, med bifalltill motion 1994/95:U206 yrkande 6 och med avslag på motionerna1994/95:U203 yrkande 13 och 1994/95:U311 yrkande 5dels godkänner att två myndigheter på biståndsområdetinrättas,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,15. Särskild biståndspolitisk enhet i (mom. 30), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDen svenska biståndsförvaltningens organisation börjar med"En särskild organisationskommitté" och slutar med "motion U311(m) yrkande 7" bort ha följande lydelse:Med hänsyn till att ökningen av fattigdomen främst sker iAfrika söder om är det en fördel om en vissadministration upprättas just där. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag om biståndsadministrationen iöverensstämmelse med utskottets uppfattning. Utskottettillstyrker således motion U311 yrkande 7.dels att moment 30 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:30. beträffande särskild biståndspolitisk enhet i SödraAfrikaatt med bifall till motion 1994/95:U311 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Utformning och ledning av biståndet (mom. 31 och 32), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDen svenska biståndsförvaltningens organisation börjar med"Utskottet konstaterar att" och slutar med "och motion U311yrkande 6" bort ha följande lydelse:Utrikesdepartementet, med dess fältorganisation i form avambassader, bör successivt ta över huvudansvaret för det svenskabiståndet. Biståndsinsatserna bör i huvudsak upphandlas-- av frivilligorganisationer, NGO:er, kyrkor, företag ochoffentliga myndigheter, i görlig mån dessutom i konkurrens.Härigenom uppnås den flexibilitet som är nödvändig i en världmed snabbt föränderliga insatsbehov, som en onödig ochstelbent statlig basorganisation uppbyggd för gårdagens behovkan avvecklas. UD och ambassaderna bör ha den direkta tillsynenav verksamheten, men därutöver bör ett friståendeutvärderingsinstitut tillskapas för att successivt förbättra ochutveckla effektiviteten i biståndet.I motionerna U206 (kds), U230 (v) och U311 (m) ifrågasätts dengällande ansvarsfördelningen för världsbanksfrågor mellanUtrikes- och Finansdepartementen. Motionärerna förordar atthuvudansvaret för världsbanksfrågor skall återföras tillUtrikesdepartementet.Enligt gällande departementsförordning (SFS 1994:1676)ansvarar för ärenden som gäller"Världsbanksgruppen, i den mån sådana ärenden inte hör tillnågot annat departement". ansvarar å sinsida för bankgruppen "Såvitt ärenden rör biståndspolitiskaaspekter av agerande i IDA-länder och iprogramländer för svenskt bistånd". UD ansvarar alltså förbiståndsfrågorna inom Världsbanksgruppen.Med hänsyn till de i det föregående angivna uppgifter somenligt utskottets mening UD bör ansvara för är det rimligt attUD även har huvudansvaret för frågor rörande Världsbanken.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet imotionerna U203 (m) yrkandena 2, 12, 14 och 16 och U311 (m)yrkande 6. Motionerna U206 (kds) yrkande 4 och U230 (v) yrkande4 är i allt väsentligt tillgodosedda med vad utskottet anfört.Utskottet tillstyrker motionerna U203 (m) yrkandena 2, 12, 14och 16och U311 (m) yrkande 6.dels att momenten 31 och 32 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:31. beträffande utformning och ledning av biståndetatt med bifall till motion 1994/95:U203 yrkandena 2,12, 14 och 16 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,32. beträffande ansvarsfördelning inom förvärldsbanksfrågoratt med bifall till motion 1994/95:U311 yrkande 6och med anledning av motionerna 1994/95:U206 yrkande 4 och1994/95:U230 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,17. Ansvarsfördelning inom förvärldsbanksfrågor (mom. 32)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDen svenska biståndsförvaltningens organisation börjar med"Med anledning av" och slutar med "U311 (m) yrkande 6" bort haföljande lydelse:Utskottet delar den syn på frågan om hur världsbanksfrågornabör hanteras inom regeringspartiet som förs fram i motion U231(v).