bet · GJ01TU2 · 1995-10-26 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett trettiotal motionsyrkanden i trafiksäkerhetsfrå-gor m.m. från den allmänna motionstiden vid 1994/. Yr-kandena behandlas i tre huvudavsnitt med rubrikerna Utbildnings- ochbehörighetsfrågor, Fordons- och fordonsutrustningsfrågor och Vissa trafik-föreskrifter. De gäller bl.a. behörighetsålder för moped (s och c), utbild-ning om första hjälpen vid olycksfall som ett led i körkortsutbildningen(kds), särskild lämplighetsprövning i samband med ansökan om körkort-stillstånd efter körkortsåterkallelse på grund av trafikonykterhetsbrott (v),användning av mobiltelefon i samband med bilkörning (s), skyldighet föryrkesförare att använda bilbälte (fp), krav på att bl.a. nya bilar skall varautrustade med elektriska motor- och katalysatorvärmare (mp) samt krav påförenklade regler för släpfordon (m).Utskottet avstyrker - på ett undantag när - samtliga motionsyrkanden, iförsta hand med hänvisning till pågående beredning av berörda frågor.Utskottet säger sig dela den i en i m-motion uttalade uppfattningen attreglerna om släpfordon är svårtillgängliga och skulle behöva förenklas.EU:s s.k. körkortsdirektiv, som skall vara införlivat med svensk rätt senastden , innehåller emellertid regler som, i fråga om bl.a. släpfor-don, i sak har samma innebörd som gällande svenska regler. Enligt ut-skottet bör regeringen, då den förelägger förslag om ändringar ikörkortslagen, särskilt belysa frågan om släpfordon.Till betänkandet är fogat tre reservationer av mp-ledamoten och ett särskilt yttrande av c-ledamoten.MotionernaMotioner väckta under den allmänna motionstideni /95:T210 av m.fl. (m) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om körkortsutbildning,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om en översyn av hastigheterna på vägarna,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om förenklade regler när det gäller användande av släpkärra,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om fri högersväng vid rött ljus.1994/95:T401 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bältestvångtill E-traktorer och EPA-traktorer.1994/95:T402 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om förfrågan till EU angående strålkastarljus på motorcyklar,2. att hos regeringen begär en utredning av frågan om gultstrålkastarljus på motorcyklar.1994/95:T403 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring av körkortslagen att moped skall få förasfr.o.m. det kalenderår föraren fyller 15 år.1994/95:T404 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad ålders-gräns för att få köra moped.1994/95:T406 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär en undersökning som belysermobiltelefonmarknaden i och de konsekvenser användning avbiltelefon under körning har på trafiksäkerheten,2. att hos regeringen begär en sådan ändring i vägtrafikför-ordningen att telefonering under pågående bilkörning enbart får ske meds.k. handsfree-utrustning fr.o.m den 1 januari 1996.1994/95:T407 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning i förstahjälpen som ett moment i körkortsutbildningen.1994/95:T409 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtgärder för ökad trafiksäkerhet.1994/95:T410 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att besikt-ning av motorcyklar inte skall ske november t.o.m. marsvarje år.1994/95:T412 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högersvängvid rödljus.1994/95:T413 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär beslut om hastighetsbegränsare itunga fordon i enlighet med bestämmelserna i ,2. att hos regeringen begär bestämmelser om att högsta tillåtnahastighet för bussar och lastbilar skall vara intill dess att allaaktuella fordon har försetts med fartbegränsare enligt ,3. att hos regeringen begär att den inom EU skall verka för attden högsta hastigheten för bussar och lastbilar sätts av re-surs-, trafiksäkerhets-, miljö- och hälsoskäl inom hela EU,1994/95:T414 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt promillegräns för särskild lämplighetsprövning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av körkortslagen.1994/95:T416 av och (båda s) variyrkas att hos regeringen begär förslag om ändringar i väglagen(1971:948) och naturvårdslagen (1964:822) i enlighet med vad som an-förts i motionen.1994/95:T417 av och (båda s) variyrkas att hos regeringen begär förslag till lagändring innebäran-de att stillastående lastfordon skall vara försedda med väl synlig ljusan-ordning.1994/95:T418 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande avsäkerhetsbälten i skolbussar.1994/95:T419 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ta bortundantaget för yrkesförare att använda bilbälte.1994/95:T420 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nya bilar försålda i skall utrustas med elektriskmotorvärmare fr.o.m. ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nya bilar försålda i skall utrustas med elektriskkatalysatorvärmare fr.o.m. ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att begagnade bilar som säljs av auktoriserade återförsäljareskall utrustas med elektrisk motorvärmare fr.o.m. , ombilen är eller nyare och om bilens försäljningspris överstiger10 ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i sin besiktning skall granska motor-värmares och i förekommande fall katalysatorvärmares funktion.1994/95:T421 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ändrade minimikrav på bilars säkerhet.1994/95:T422 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att åldersgränsen för Europamopeden skall vara ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det för framförande av Europamopeden skall krävas förar-bevis,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att typgodkännanderegler och teknisk specifikation måste gällasnarast.1994/95:Jo305 av m.fl. (m) vari yrkas6. att beslutar att inom EU ver-kar för att den nuvarande längden och vikten pålastbilar kan behållas i enlighet med vad som an-förts i motionen. 1 ÄrendetI detta betänkande behandlas motionsyrkanden som väcktes under denallmänna motionstiden och som främst gäller säkerhet i väg-trafiken. Trafiksäkerhetsfrågor i vidare mening, dvs. frågor som rör ävensäkerhet i sjö-, järnvägs- och flygtrafiken, behandlas inte i betänkandetoch omfattas sålunda inte av den däri använda benämningen trafiksäker-het. I ett inledande avsnitt erinras om vissa tidigare riksdagsbeslut av bety-delse för trafiksäkerhetsarbetet. Där redogörs också kortfattat för hur dettaarbete inriktas. Vissa statistiska uppgifter lämnas också idenna inledning.Därefter behandlas samtliga motionsyrkanden utom ett underrubrikerna Utbildnings- och behörighetsfrågor m.m., For-dons- och fordonsutrustningsfrågor m.m. och Vissa trafikfö-reskrifter. Författningar av central betydelse för de nämndafrågorna är körkortslagen (1977:437), fordonskungörelsen(1972:595) och vägtrafikkungörelsen (1972:603). I sambandmed fordonsutrustningsfrågorna behandlas också en motionsom gäller motor- och katalysatorvärmare, dvs. en miljöfrågasnarare än en säkerhetsfråga. Under rubriken ett motionsyrkande, vari begärs förslag till ändringar ibl.a. väglagen (1971:498) i syfte att minska förekomsten avreklamskyltar o.d. i närheten av vägarna.2 Inledning2.1 Riksdagsbeslut åren 1982-1993I ett beslut (prop. 1981/82:81, bet. TU19, bet. TU26, rskr. 231)fastställde följande mål för trafiksäkerhetsarbetet:- Det totala antalet dödade och skadade i trafiken skall fortlöpandeminskas.- Risken att dödas och skadas i trafiken skall fortlöpande minskas föralla trafikantkategorier.- Risken att dödas och skadas i trafiken skall minskas i högre grad förde oskyddade trafikanterna än för de skyddade. Barnens problem skallsärskilt beaktas.De sålunda fastställda målen för trafiksäkerhetsarbetet bekräftades i riks-dagens trafikpolitiska beslut (prop. 1987/88 bil. 1, bet. TU16,rskr. 201).År 1990 fastställde ett kvantitativt mål för trafiksäkerhetsarbe-tet (prop. 1989/90:100, bil. 8, bet. TU21, rskr. Målet innebär attantalet personer som dödas eller skadas 1995 skall vara minstca 150-160 resp. 3 500 färre än . sattes målet till ca200 färre dödade och ca 5 000 färre skadade än år 1988.År 1992 beslutade att skulle läggas nedvid utgången av det året och att skulle fullgöra uppgifter fr.o.m. (prop. 1992/93:2, bet. TU4,rskr. har sålunda numera ett övergripande ansvar för väg-trafiken i , omfattande inte bara dess infrastruktur utan också desssäkerhet.I 1993 års trafiksäkerhetsbeslut (prop. 1992/93:161, bet. TU29, rskr.426) bekräftades de fastställda målen för trafiksä-kerhetsarbetet. I enlighet med riksdagsbeslutet uppdrog regeringendärefter åt att utarbeta ett nationellt trafiksäkerhetspro-gram. Ett sådant program framlades av , Rikspolisstyrelsenoch gemensamt i september 1994.2.2 nationella trafiksäkerhetsprogramI programmet framhålls att det är människornas värderingar, behov, be-gränsningar och egenskaper som, i en vägning med samhällsintressena,skall utgöra grunden för trafiksäkerhetsarbetet. Människan skall sättas icentrum. Detta kräver - framhålls det - att en dialog skapas mellan å enasidan myndigheterna och å andra sidan användarna i termer av medborga-re, trafikanter och beslutsfattare. Frivilligorganisationernas roll i denna delav arbetet betonas. Effektiv samverkan mellan självständiga myndigheteroch organisationer samt en tydlig resultatstyrning är de övriga huvudförut-sättningarna för det framtida arbetet.I programmet föreslås också nya kvantitativa trafiksäkerhetsmål. De in-nebär att högst 400 får dödas 2000 och att högst 3 700 får blisvårt skadade enligt polisens rapporter. Det totala antalet skadade, sompolisrapporteras , får uppgå till högst 17 000.Regeringen framhåller i årets budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil. 7,s. 24) att den fäster stor vikt trafiksäkerhetsarbetet. Att minska antaletdödade och skadade i trafiken är därför en mycket viktig uppgift för . Som ett led i detta arbete kan den inriktning som harredovisat i det nationella trafiksäkerhetsprogrammet spela en stor roll.Regeringen ser det därför som nödvändigt - betonas det i budgetproposi-tionen - att samarbetet mellan olika aktörer såsom , kommuneroch polisen utvecklas i enlighet med vad som föreslagits i det nationellatrafiksäkerhetsprogrammet.2.3 Antalet dödade och skadade i trafiken åren 1986-1994Utvecklingen i fråga om antalet dödade och skadade personer vid polis-rapporterade vägtrafikolyckor har varit följande.ÅrAntal dödadeAntal svårt skadadeAntal lindrigt skadade19868445 80415 81019877875 42315 04419888135 86916 96919899045 79017 74119907725 50116 99619917454 83216 22519927594 70516 02219936324 33415 40719945894 22116 862Det bör påpekas att antalet skadade i vägtrafikolyckor är betydligt större änvad polisrapporterna visar, eftersom åtskilliga olyckor - särskilt sådanamed lindriga personskador - inte kommer till polisens kännedom. År 1988uppskattades totalantalet trafikskadade personer till ca 60 000. Härtill komomkring 23 000 fotgängare som hade skadats i halk- eller fallolyckor pågator och vägar. De samhällsekonomiska kostnaderna för vägtrafikolyck-orna beräknas till ca per år.3 Utbildnings- och behörighetsfrågor m.m.I motion T210 (m) hänvisas till ett utredningsförslag enligt vilket de kom-munala skolorna bör få ett större ansvar för körkortsutbildningen. Motio-närerna avvisar förslaget och framhåller att det inte är samhällets uppgiftatt bedriva körskoleverksamhet i offentlig regi eller att bekosta kör-kortsutbildning. Vad som däremot kan övervägas - säger motionärerna -är att, exempelvis som en provverksamhet, tillåta ackreditering av kvali-tetssäkrade körskolor när det gäller godkännande av körkortsaspiranter.Till uppgifter hör också att svara för frågor om körkort,förarutbildning och förarprov. Enligt vad utskottet erfarit överväger maninom verket den i motion T210 (m) aktualiserade frågan. I avvaktan påresultatet av dessa överväganden bör motionsyrkandet enligt utskottetsmening inte föranleda någon åtgärd. Det avstyrks följaktligen.I motionerna T403 (fp) och T404 (c) behandlas behörighetsåldern för attfå föra moped. Enligt 3 § körkortslagen får moped föras endast av den somhar fyllt . Motionärerna framhåller att lagen bör ändras så att mopedfår föras från det kalenderår föraren fyller . Till stöd för yrkandenaframhålls att berörda ungdomar uppfattar nuvarande ordning som orättvis,och att de därför ofta överträder bestämmelsen. Därmed riskeras att ung-domarna i fråga visar en minskad laglydnad även i övrigt.Inom gör man, enligt vad utskottet erfarit, den bedömningenatt trafiksäkerhetsskäl inte kan åberopas till stöd för att ändra nuvarandeordning. Om denna ändras i enlighet med motionärernas förslag, blir effek-ten att behörighetsåldern i många fall. Regeringen hartillkallat en särskild utredare för att göra en översyn av de åldersgränser isamhället, som berör unga människor , och motiven fördem (dir. 1995:29). Utredaren skall kartlägga rådande förhållanden ochanalysera i vad mån existerande åldersgränser skapar problem. Mot bak-grund av en sådan analys skall utredaren lämna förslag på sådana föränd-ringar som kan behövas. Utredningsuppdraget skall vara avslutat senastden 1 maj 1996.I avvaktan på resultatet av utredningen avstyrker utskottet motionerna.Motion T407 (kds) har rubriken Första hjälpen i körkortsutbildningen.Motionären framhåller att körkortslagens bestämmelser om förarprovetsomfattning bör ändras så att det även avser körkortssökandens förmåga attkunna ge den elementära första hjälpen vid en trafikolycka.Enligt vad utskottet erfarit ger Röda korset de körkortshavare och kör-kortsaspiranter som så önskar utbildning av det slag som motionen avser.Inom ser man mycket positivt på denna utbildning. Man över-väger också möjligheterna att göra utbildningen obligatorisk. I avvaktanpå resultatet av dessa överväganden avstyrker utskottet motionen.I motion T409 (s) framhålls att obligatorisk kontroll av äldre körkortsha-vares syn och körkunskaper skulle leda till ökad trafiksäkerhet.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat den sålunda aktualiseradefrågan. I sitt av godkända betänkande 1991/92:TU2 erinradeutskottet om att kommittén Körkort 2000 (SOU 1991:39) hade framhållitatt äldre körkortshavare i regel kompenserar de på grund av åldern ökaderiskerna genom att anpassa körvanor och körsätt till sina funktionsbrister.Kommittén hade därför inte funnit skäl att införa generella, åldersbetinga-de begränsningar i behörigheten att köra bil. Generella omprov och lämp-lighetstester hade enligt kommittén inte heller visat sig ha betydelse förtrafiksäkerheten i rimlig proportion till de resurser som fordras om läkar-undersökning eller omprov skulle göras obligatoriska vid viss ålder. Av detnämnda betänkandet framgick att utskottet gjorde samma bedömning somkommittén.Regeringen har i en nyligen beslutad lagrådsremiss redovisat förslag omanpassning av körkortslagen till gällande EU-regler. Till en sådan anpass-ning hör en bestämmelse om läkarundersökning för den som fyllt ,när körkortsbehörigheten för bl.a. tung lastbil och buss skall förnyas.I avvaktan på regeringens proposition i ärendet anser utskottet att motionT409 (s) bör lämnas utan någon åtgärd. Den avstyrks därför.I motion T414 (v) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sänkt promillegräns för utvidgad lämp-lighetsprövning. Motionärerna framhåller (yrkande 1) att regler om utvid-gad lämplighetsprövning gäller för den som söker körkorts-tillstånd sedan körkortet återkallats på grund av att vederbörande ertappatsmed rattfylleri och därvid haft en alkoholkoncentration i blodet på minst1,eller motsvarande alkoholkoncentration i utandningsluften.Erfarenheten talar för - betonar motionärerna - att också en betydandeandel av dem som påträffas med lägre alkoholkoncentration än 1,5 promil-le är alkoholberoende eller på väg att bli det. Såväl den enskilde som sam-hället är betjänta av att ett sådant beroende upptäcks så tidigt som möjligt.Ett sätt att åstadkomma detta är att sänka gränsen för den utvidgade lämp-lighetsprövningen - till åtminstone - så att fler personer än förnärvarande genomgår den särskilda läkarundersökning som den utvidgadelämplighetsprövningen främst innebär.Vidare framhåller motionärerna (yrkande 2) att körkortslagstiftningenbör ändras så att föreskriften om utvidgad lämplighetsprövning gäller ävenom slutligt straffrättsligt avgörande inte har kommit till han-da innan giltighetstiden för den interimistiska återkallelsen löpt ut.Enligt vad utskottet erfarit har förberett en ändring, i enlighetmed motionärernas önskemål, av de verksföreskrifter som innehåller reglerom den utvidgade lämplighetsprövningen. Ändringen väntas kunna träda ikraft efter viss tids ytterligare beredning. Syftet med det första yrkandet imotion T414 (v) synes sålunda bli tillgodosett, varför någon riksdagensåtgärd med anledning av yrkandet inte torde vara erforderlig. Det avstyrksföljaktligen.Vad gäller det andra yrkandet bör framhållas att beslut omåterkallelse av körkort på grund av t. ex. vissa trafikbrott - såsom rattfyl-leri - är interimistiska i avvaktan på att en lagakraftvunnen dom avseendeden brottsliga gärningen föreligger. Det interimistiska beslutet skall gällaför av lägst i de fall då beslutet grundas på misstanke om bl.a.grovt rattfylleri. Förutsättningarna för att grovt rattfylleri skall anses föreligga har ändrats med verkan från bl.a. på så sätt attpromillegränsen har sänkts från 1,5 till . Om ett interimistisktbeslut om återkallelse på grund av misstanke om grovt rattfylleri gäller fören tid av och någon lagakraftvunnen dom inte har meddelats videttårsperiodens slut, kan vederbörande då återfå körkortet utan vare signytt körkortstillstånd, nytt godkänt förarprov eller utvidgad lämplig-hetsprövning.Enligt vad utskottet erfarit har körkortsutredning (K 1994:13)uppmärksammat den i motion T414 (v) yrkande 2 sålunda aktualiseradefrågan. I avvaktan på resultatet av utredningen, vars slutbetänkande skallföreligga , bör yrkandet enligt utskottets meninginte föranleda någon åtgärd. Det avstyrks därför.I motion T422 (s) framhålls att åldersgränsen för den s.k. Europamopedenbör vara (yrkande 1), att det för framförande av Europamopeden börkrävas förarbevis (yrkande 2) samt att typgodkännanderegler och tekniskspecifikation för Europamopeden bör börja gälla (yrkande 3).Enligt vad utskottet inhämtat pågår inom EU ett arbete medatt skapa bestämmelser om en moped utan effektbegränsningmen med en konstruktiv hastighetsbegränsning /timoch med en högsta tillåtna cylindervolym på 50 cc. Arbetetberäknas vara slutfört . har fö-reslagit att ett särskilt förarbevis skall krävas för behörighetatt föra mopeden i fråga, att denna skall vara underkastadregistrerings- och kontrollbesiktningsplikt och att behörig-hetsåldern bör bestämmas till . Regeringen har uppdragitåt att utreda de trafiksäkerhetsmässiga konsekven-serna av bl.a. alternativa behörighetsåldrar. Uppdraget harnyligen redovisats. Verket räknar med att typgodkännande-regler och teknisk specifikation för Europamopeden kan börjagälla . I avvaktan på resultatet av pågåendearbete inom EU, den fortsatta beredningen av frågan ombehörighetskrav m.m. samt resultatet av den nämnda översy-nen av åldersgränser anser utskottet att motionsyrkandena börlämnas utan någon åtgärd. Dessa avstyrks följakt-ligen.4 Fordons- och fordonsutrustningsfrågor m.m.I motion T210 (m) framhålls - under -att reglerna om användning av släpfordon behöver förenklas. De viktreglersom gäller för sådana fordon är enligt motionärerna mycket krångliga ochsvåra att förstå. För en släpvagn som kopplas till en personbil, t.ex., ärviktreglerna olika - säger motionärerna - beroende på vad bilen väger, vadbilens last väger och vad lasten på släpvagnen väger. Det borde gå attåstadkomma ett förenklat regelverk, där exempelvis bilens och släpvag-nens gemensamma lastvikt är begränsningen.Utskottet delar motionärernas uppfattning att de regler som gäller försläpfordon är svårtillgängliga. Reglerna, som främst återfinns i körkortsla-gen och körkortsförordningen (1977:722), syftar till att säkerställa att ensläpvagns vikt står i en från trafiksäkerhetssynpunkt rimlig proportion tilldragfordonets vikt. För t.ex. en ägare av en personbil underlättas dockreglernas tillämpning av att det i bilens registreringsbevis anges den högstatotalvikten på ett släpfordon som får dras av en förare med s.k. B-behörighet, som bl.a. avser personbil. Utskottet skulle gärna se att reglernaförenklades, men är medvetet om att de motsvaras av i sak likalydanderegler i EU:s s.k. körkortsdirektiv (91/439/EEG), som till följd avEU-medlemskapet är förpliktat att tillämpa med verkan från den 1 juli1996. körkortsutredning har i delbetänkandet EG-anpassadekörkortsregler (SOU 1995:48) föreslagit de författningsändringar sombehövs för att införliva körkortsdirektivet med svensk rätt. De sakligaändringar som utredningen föreslår omfattar inte släpfordon. Enligt utskot-tets mening bör regeringen, t.ex. i sin proposition på grundval av slutbetänkande, särskilt belysa frågan om släpfordonmed utgångspunkt i vad motionärerna och utskottet nu anfört.Det sagda, som torde tillgodose syftet med motion T210 (m) yrkande 14,bör som sin mening ge regeringen till känna.I motion T401 (fp) framhålls att bilbältestvång, som i princip gäller i frågaom alla personbilar, även bör gälla vid användning av s.k. epatraktoreroch A-traktorer.I sitt av godkända betänkande 1993/94:TU27 behandlade ut-skottet en motion, 1993/94:T402 (fp), avseende bältestvång för epatrakto-rer. Utskottet framhöll därvid att epatraktorer och A-traktorer är ombygg-da bilar, som används främst av ungdomar, och som inte får framförasmed högre hastighet än . Bestämmelser om epatraktorer finns ien kungörelse - erinrade utskottet - som upphävdes medverkan från , men som fortfarande gäller epatraktorer somundergått registreringsbesiktning före . Antalet kvarvarandeepatraktorer uppgick till ca 1 700. De utgjordes huvudsakligen avbilar av typ , som byggts om. Antalet A-traktorer beräknadessamma år uppgå till nära 7 000. Vanligen var det tunga lastbilar som hadebyggts om till A-traktorer. Utskottet avstyrkte motion 1993/94:T402 (fp)med hänvisning till att ytterligare fordon inte kan tillföras kategorin epat-raktor . Utskottet gör ingen annan bedömning nuoch avstyrker därför motion T401 (fp) i den del den avser epatraktorer.Med hänvisning till att A-traktorer, som motionären kallar E-traktorer,huvudsakligen utgörs av ombyggda tunga lastbilar, att bältestvång integäller för vare sig tunga lastbilar eller traktorer samt till de nämnda hastig-hetsbegränsningarna är utskottet för sin del inte heller berett att förorda ettbältestvång för A-traktorer.