bet · GJ01UbU4 · 1995-11-09 00:00:00 — I betänkandet behandlas 37 motionsyrkanden från allmänna motionstiden1995. Yrkandena gäller vissa övergripande frågor, vissa utbildningarsorganisatoriska hemvist, behovet av utbildning eller forskning på vissaområden, innehållet i vissa utbildningar, rätt för studenter att överklagavissa beslut, studenthälsovården och studenternas motionsidrott, lärartjäns-teorganisationen inom högskolan, humanioras villkor, universitetens do-nationsfastigheter m.m.Samtliga yrkanden avstyrks. Reservationer har gjorts av Miljöpartietsoch företrädare samt i ett moment av de fyra partiernai den tidigare regeringskoalitionen. 1994/95:Ub345 av m.fl. (kds, s, c, fp, v, mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ANT-kunskap inom den högre utbildningen av lärare och pedagogut-bildningar samt läkar- och vårdhögskoleutbildningarna.1994/95:Ub356 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av förskollärare.1994/95:Ub357 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anpassning av högskoleprovet för elever med läs- och skrivs-vårigheter.1994/95:Ub619 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett fortsattlandstingskommunalt huvudmannaskap för vårdhögskolan.1994/95:Ub636 av Tom och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om möjligheterna till enfördjupad samverkan inom högre maritim utbildning i enlighet med vadsom anförts i motionen.1994/95:Ub640 av och () vari yrkas att riksda-gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominrättande av en dansutbildning på högskolenivå i Göteborg.1994/95:Ub644 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetstera-peututbildning och praktiktjänstgöring för arbetsterapeuter.1994/95:Ub652 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om behovet av en översyn av läkarutbildningen.1994/95:Ub667 av m.fl. (s, fp, v) vari yrkas att riksda-gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhögre utbildning och forskning om mänskliga rättigheter och rättsutveck-ling.1994/95:Ub670 av och (fp, m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att genomföra beslutet om förvaltning av donationer.1994/95:Ub676 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vårdutbildningar och fakultetstillhörighet.1994/95:Ub677 av och () variyrkas1. att hos regeringen begär en utredning om förutsättningarnaför ett utbildnings- och kulturcentrum i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ettinternationellt utbildnings- och kulturcentrum i enlighet med vad somanförts i motionen.1994/95:Ub685 av och (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna behovet av att Utbild-ningsdepartementet ser över möjligheten att på olika sätt säkra studenthäl-sovården och motionsverksamheten genom högskoleförordningen och/eller regleringsbreven.1994/95:Ub687 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om huvud-mannaskapet för studenternas motionsverksamhet.1994/95:Ub688 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett nyttämne benämnt skuldsaneringsrätt införs inom högskolan.1994/95:Ub696 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att staten utöver vad som gäller också skall garanteraavgiftsfri högre utbildning och främja ett nationellt utbildningsutbud,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om statens särskilda ansvar att uppvärdera och stärka humanio-ras villkor inom den svenska högskolan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om det positiva i att andra huvudmän än staten erbjuder högreutbildning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om vetenskaplig, teknisk och etisk orientering,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att bestämmelse om att studenterna hos har rätt att särskilt överklaga beslut om deltagandei obligatoriska utbildningsmoment, bör införas i högskoleförordningen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppgiften att noga följa de etiska frågorna och bevakningenav att de etiska principerna följs bör uppdras åt universitetskanslern.1994/95:Ub700 av Per och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om behovet av att utbildning och forskning i ekologiskt byg-gande mer påtagligt etableras inom arkitekt- och byggnadsingenjörsut-bildningarna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om inrättandet av lärartjänster med inriktning mot miljösäkertbyggande och kretsloppsanpassning vid de tre arkitekthögskolorna,3. att hos regeringen begär inrättande av en professur med in-riktning mot ekologiskt byggande och kretsloppsanpassning.1994/95:Ub724 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om utbildning i på högskolenivå för tekniska ochadministrativa yrken inom teaterområdet.1994/95:Ub902 av m.fl. (kds, m, c, fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kartlägga förekomsten av och utveckla former för samarbetemellan högskolan och näringslivet.1994/95:Ub904 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av hushållsvetenskaplig forskning.1994/95:Ub905 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om åtgärder i utbildningen av förskollärare för ökade kunska-per i metodik och organisation vid föräldraaktiva förskolor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om åtgärder i utbildningen av förskollärare med anledning avförskolans växande ansvar för förberedande träning och undervisning inära anknytning till grundskolepedagogiken,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om tillsättande av en utredning som närmare skall granskauniversitets och högskolors yrkesutbildningar med särskild prövning avolika yrkesutbildningars naturliga hemvist,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om åtgärder för att underlätta tvärvetenskapliga studier överfakultetsgränserna i grundutbildningen vid universitet och högskolor,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om behovet av en utredning som skall framlägga förslag omordnad utbildning vid universitet och högskolor av ekotekniker, miljöeko-nomer och miljö- och hälsoskyddsinspektörer,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad rörlighet och differentiering av forskar- ochlärartjänster vid universitet och högskolor.1994/95:So499 av och () vari yrkas1. att beslutar att utbildningstjänster med professur och institu-tioner i ortopedisk medicin inrättas.1994/95:So616 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av att ger klara direktivom att grundläggande kunskaper skall ges i ämnesområdet mat och hälsa iall förskollärarutbildning.1994/95:T605 av m.fl. (m) vari yrkas16. att hos regeringen begär en utredning om möjligheternatill en fördjupad samverkan inom högre maritim utbildning i enlighet medvad som anförts i motionen. Övergripande frågor om högskolanUtöver vad som gäller bör staten garantera avgiftsfrihet i den högreutbildningen samt ett nationellt utbildningsutbud, framhålls det i motion1994/95:Ub696 (kds) yrkande 1.Utskottet behandlade motionsyrkanden om avgiftsfrihet i högskoleut-bildningen i anslutning till förslaget om ny högskolelag (prop. 1992/93:1)och konstaterade då att det är en självklarhet att avgifter intetas ut för undervisningen vid de statliga universiteten och högskolorna.Utskottet påpekade också att om studiematerial och hjälpmedel för studen-ternas personliga bruk produceras av högskolan kan denna ta betalt avstudenterna, varvid det förutsätts att studenterna inte är förhindrade att, omde önskar och har möjlighet till det, skaffa sig tillgång till materialet ellerhjälpmedlet på annat sätt, t.ex. genom lån eller köp från tidigare studeran-de (bet. 1992/93:UbU3 s. 17). Genom en ändring (1995:944) som trädde ikraft är det numera i inledningen till högskoleförordningenklart utsagt att utbildningen vid högskolorna skall vara avgiftsfri för stu-denterna (1 kap. 10 §). - har ställt sig bakom de principer fördimensioneringen av högskoleutbildningen som redovisades i den nyssnämnda propositionen. De innebär att utbildningsutbudet av statsmakternai dag styrs i betydligt mer översiktliga termer . För sådana exa-mina där statsmakterna har anledning att förvissa sig om ett tillräckligtantal examinerade anger regeringen i utbildningsupp-dragen, som ingår i regleringsbreven, minimiantalet examinerade vid re-spektive lärosäte (bet. 1992/93:UbU3 s. 51 f.). I utbildningsuppdragenanges vid behov också särskilda uppdrag till olika högskolor. Enligt ut-skottets mening är syftena med motionsyrkandet därmed tillgodosedda.Riksdagen bör därför avslå yrkandet.I samma motion - 1994/95:Ub696 (kds) - framhålls att staten bör ha detgrundläggande ansvaret för den högre utbildningen, men att det ligger ettstort värde i att även andra former av högre utbildning, med annan inrikt-ning, finns. Därför bör akademier och högskolor med annan huvudman änstaten ges goda villkor att verka. Motionärerna vill att som sinmening skall ge regeringen detta till känna (yrkande 3).Utskottet erinrar om att enskilda utbildningsanordnare har möjlighet attansöka hos regeringen om tillstånd att utfärda examina enligt högskoleför-ordningen. Enligt lagen (1993:732) om tillstånd att utfärda vissa examinaprövar regeringen sådana ansökningar efter yttrande från Högskoleverket.Enskilda utbildningsanordnare kan också begära att få sin utbildning ställdunder statlig tillsyn, och att deras studenter skall få rätt till statligt studstöd. Vidare kan enskilda utbildningsanordnare som fått examensrätt ocksåtilldelas statsbidrag. Storleken på det anslag ur vilket sådant statsbidragkan utgå bestäms för varje budgetår av efter förslag i budgetpro-positionen.De förutsättningar som således redan finns för enskilda utbildningsan-ordnare att bedriva högre utbildning är enligt utskottets mening till fyllest.Riksdagen bör därför avslå motion 1994/95:Ub696 yrkande 3.Vikten av etiska överväganden i forskningen - inte minst den ekonomiskaoch tekniska forskningen - framhålls av samma motionärer i1994/95:Ub696 (kds) yrkande 14. Det behövs också grundforskning avse-ende etik och etikens roll. Bevakningen av att de etiska principerna följsbör enligt motionärerna uppdras åt universitetskanslern.Utskottet vill med anledning av yrkandet anföra följande.I instruktionen (1995:945) för , i vilket universitetskans-lern ingår, sägs (2 §) att myndigheten skall verka för att de mål och riktlin-jer förverkligas som och regeringen har fastställt för dess an-svarsområde. Därvid skall verket särskilt (3 §) bl.a. följa upp och utvärde-ra utbildningen, forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetet inomhögskolan med beaktande av verksamhetens roll och sätt att fungera iförhållande till samhällets och arbetslivets utveckling och kompetensbe-hov. skall ha tillsyn över verksamheten inom sitt ansvars-område och sammanfatta och publicera resultaten av sitt arbete med upp-följning, utvärdering och tillsyn.Vid de medicinska fakulteterna finns forskningsetiska kommittéer somur etisk synpunkt granskar forskningsprojekt som innefattar försök påmänniskor. När prövar ansökningar om medeltill forskningsprojekt förutsätts att projektet redan genomgått prövning i enforskningsetisk kommitté. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings-rådet () har antagit forskningsetiska principer som tillämpas bådeinom och inom . Utgångspunk-ten är därvid individskyddskravet - människors berättigade krav på skyddmot otillbörlig insyn i t.ex. sina livsförhållanden eller mot att utsättas förpsykisk eller fysisk skada, förödmjukelse eller kränkning. Inom () finns inget särskilt etikorgan. Denforskning som NFR finansierar innefattar sällan försök på eller informa-tionsinsamling om personer. Frågan om jäv är dock en etiskt relevant frågasom NFR ägnat särskild uppmärksamhet. Liknande gäller för . har inte heller någotsärskilt etikorgan, men det förekommer att fonden finner anledning att låtagranska forskningsprojekt ur etiksynpunkt innan fonden beslutar om bi-drag.Utskottet anser inte att bör göra något sådant tillkännagivandesom föreslås i motion 1994/95:Ub696 yrkande 14. Yrkandet bör såledesavslås.Former för samarbete mellan högskolan och näringslivet bör utvecklas,framhålls det i motion 1994/95:Ub902 (kds, m, c, fp) yrkande 5. Motionä-rerna anser att kunskaps- och tekniköverföring till de mindre företagen istörre utsträckning än vad som sker borde kunna initieras av studenterpå ett tidigt stadium i deras utbildning. Genom att praktik eller examensar-beten, knutna till småföretag, läggs in i den högre utbildningen skullesmåföretagens kontakt med högskolan och deras tillgång till ny kunskapbli en naturlig del i den dagliga verksamheten.Utskottet anser liksom motionärerna att när det gäller sådan grundläg-gande högskoleutbildning som vetter mot näringslivet är det angeläget attsmåföretagen engageras i utbildningen på olika sätt. Det är emellertid inteen fråga för statsmakterna att närmare reglera hur detta skall gå till. Genomden reform av högskolesystemet som genomfördes (prop.1992/93:1, bet. UbU3, rskr. 103) har statsmakternas styrning av den högreutbildningens innehåll och organisation . Det är numeravarje universitet eller högskola som själv, inom ramen för högskoleför-ordningens krav för olika examina, bestämmer om utbildningens innehåll,organisation och pedagogiska former. I motionen nämns ett gott exempelpå ett lokalt initiativ när det gäller att organisera studier i samverkan mel-lan högskolan och näringslivet, nämligen den s.k. COOP-utbildningen vidHögskolan i /, i vilken tekniska studier vid högskolanvarvas med arbete (mot lön) i företag. har i uppgift bl.a. attfölja upp och utvärdera utbildningen vid universitet och högskolor medbeaktande av verksamhetens roll och sätt att fungera i förhållande tillsamhällets och arbetslivets utveckling och kompetensbehov (Förordningmed instruktion för , SFS 1995:945).Under de senaste åren har universitet och högskolor tillförts medel påflera olika sätt för att främja ett närmare samarbete mellan högskola ochnäringsliv på forskningens område (prop. 1992/93:170, bet. UbU15, rskr.388, prop. 1993/94:177, bet. UbU12, rskr. 399, prop. 1994/95:100 bil. 9,bet. UbU13, rskr. 355 och UbU15, rskr. Enligt den avlämna-de propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop.1995/96:25 s. 16) anser regeringen det angeläget att främja olika former avsamarbete mellan universitet/högskola och näringsliv, och en utredningkommer att tillsättas för att göra en översyn av nuvarande samverkansfor-mer. Utskottet förväntar sig att den närmare kontakt som därmed utvecklasnär det gäller forskningen också kommer att leda till ett ökat samarbete pågrundutbildningens område.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslåryrkandet.I detta sammanhang vill utskottet nämna att det inom EU-programmetLEONARDO finns ett delprogram för högskoleområdet, och anställda i samverkan med högskolan. Inom detta programkan bidrag ges bl.a. till praktikplatser för studenter och examinerade iföretag i ett annat medlemsland och till utbyten mellan företag och uni-versitet, framför allt teknisk utveckling i små och medelstora företag.Utskottet har erfarit att flera svenska universitet har aktivt engagerat sig iatt söka bidrag för sådana projekt inom ramen för LEONARDO.Åtgärder för att underlätta studier över fakultetsgränserna begärs i mo-tion 1994/95:Ub905 (mp) yrkande 17. Enligt motionärerna finns det avhävd hårda restriktioner för denna typ av tvärvetenskapliga studier.Utskottet delar motionärernas uppfattning när det gäller värdet av attkunna kombinera kurser från olika fakultetsområden. Inga centrala be-stämmelser hindrar sådana kombinationer. Det är (som också framhålls imotionen) i utformningen av kurserna - t.ex. deras förkunskapskrav - ochi informationen om studier som det kan finnas hinder för detta. Ibåda fallen är det fråga om sådant som inte regleras av ellerregeringen utan av de olika universiteten och högskolorna var för sig.Utskottet ser inte någon anledning att nu frångå den gällande ansvars-fördelningen mellan statsmakterna å ena sidan och lärosätena å den andra.Riksdagen bör därför avslå motion 1994/95:Ub905 yrkande 17.Vissa utbildningars organisatoriska hemvistAtt yrkesutbildningarna tillhör högskolan är enligt motion 1994/95:Ub905(mp) ingalunda självklart (yrkande 14). Hushållslärare, vårdpersonal,psykologer m.fl. har kanske inte i första hand behov av att få utbildning iforskningsmetodik och egen vetenskaplig verksamhet. Motionärerna före-slår att en utredning tillsätts för att ta fram förslag till en lämplig utform-ning av de rena yrkesutbildningar som är förlagda till universitet ochhögskolor.Utskottet noterar att motionärerna ifrågasätter värdet av den forsknings-anknytning som var motiveringen för att ett antal eftergymnasiala utbild-ningar fördes till högskolan vid högskolereform (prop. 1975:9,bet. UbU17, rskr. På den punkten godkände enhälligtregeringens förslag. I sitt betänkande över propositionen underströk detdåvarande utbildningsutskottet att enhetlighet inte fick vara något självän-damål, och att även uppgiften att ge yrkesförberedelse måste haolika innebörd inom olika delar av högskoleutbildningen (bet. UbU1975:17 s. 20). Utskottet ser inte någon anledning för att ändrauppfattning härvidlag.Utskottet erinrar vidare om att regeringen (prop.1993/94:177) förordade att den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbild-ningen skulle ges nya former och att utbyggnaden av den eftergymnasialautbildningen under återstoden av till större delen skulle ske iform av sådan yrkesutbildning. godkände vad regeringen föror-dat (bet. 1993/94:UbU12, rskr. Därefter tillkallades en särskild utre-dare, som bl.a. fick i uppdrag att bedöma vilka avgränsningar som kan varaändamålsenliga mellan den akademiska högre utbildningen, gymnasiesko-lan och komvux å ena sidan och den kvalificerade eftergymnasiala yrkes-utbildningen å den andra (dir. 1994:36). Utredaren har lagt fram betänkan-det (SOU 1995:38), som har remissbehandlats. Ärendetbereds inom regeringskansliet.Utskottet anser att regeringens beredning av frågan om en ny struktur förden eftergymnasiala yrkesutbildningen bör avvaktas. Med hänvisning tilldetta föreslår utskottet att avslår motion 1994/95:Ub905 yrkande14.I motionerna 1994/95:T605 yrkande 16 och 1994/95:Ub636 (båda m)föreslås att hos regeringen skall begära en utredning om möjlig-heterna till en fördjupad samverkan mellan olika utbildningsanordnareinom högre maritim utbildning.Utskottet konstaterar att ett antal civila och militära intressenter i högremaritim utbildning tillskrivit regeringen med förslag om att inrättaen fristående svensk sjöfartshögskola. har påanmodan yttrat sig över skrivelsen. Regeringens beredning av ärendet börinte föregripas. Utskottet föreslår därför att avslår motionsyr-kandena.I motion 1994/95:Ub619 (c) begärs ett tillkännagivande till regeringen omfortsatt landstingskommunalt huvudmannaskap för vårdhögskolan.Vårdutbildning och vårdverksamhet har enligt motionären ett naturligtsamband som det vore mycket olyckligt att bryta genom ett förstatligandeav nuvarande landstingsdrivna vårdhögskolor. För vore ettstatligt huvudmannaskap felaktigt, inte minst ur personalförsörjningssyn-punkt.Utskottet erinrar om att godkände vad regeringen ipropositionen Utbildning och forskning. Kvalitet och konkurrenskraft hadeförordat om alternativa huvudmannaskapsformer för vårdutbildningar ocholika avtalskonstruktioner (prop. 1993/94:177, bet. UbU13, rskr. 400).Regeringens förslag innebar att huvudmannaskapet kunde få variera ochatt frågan om eventuell förändring skulle regleras genom avtal mellanstaten och var och en av de dittillsvarande huvudmännen. I enlighet meddetta har staten därefter, genom en särskild utredare, förhandlat med dehuvudmän för vårdhögskoleutbildning som önskat en förändring av hu-vudmannaskapet. Avtal om förstatligande har träffats med sjulandsting. I samtliga fall har därvid landstingen förbundit sig att lämnautbildningsuppdrag till den berörda statliga högskolan.Den ordning som godkänt lämnar således frihet åt varjelandsting att behålla huvudmannaskapet för sin vårdhögskola, om lands-tinget så önskar. Utskottet anser därför att inget tillkännagivande till rege-ringen behövs, varför bör avslå motion 1994/95:Ub619.I motion 1994/95:Ub676 (fp) yrkande 2 framförs synpunkter på vårdut-bildningarna. Det finns enligt motionären anledning att fundera på om detär möjligt att ge både en ämnesexamen och en yrkesexamen inom ramenför 120 poäng. När det gäller fakultetstillhörigheten för vårdutbildningarnaär motionären tveksam till det lämpliga i att de införlivas med de medi-cinska fakulteterna, där de får konkurrera med läkarutbildningen om in-tresse och resurser. Det bör i stället skapas omvårdnads/vårdfakulteter somi sig rymmer den breda sammansättning av kompetens som behövs inomvårdutbildningarna, anser motionären.Utskottet vill framhålla att målen för kandidatexamen å ena sidan ochför olika yrkesexamina å den andra är klart åtskilda i examensordningen.Högskoleverket genomför på regeringens uppdrag en ut-värdering av samtliga s.k. medellånga vårdutbildningar. Resultatet avutvärderingsarbetet skall enligt uppdraget kunna läggas till grund för sena-re bedömningar av lärosätens rätt att utfärda examina.Vid de högskolor där det finns en fakultet svarar fakultetsnämnden ock-så för grundutbildningen inom sitt vetenskapsområde, om inte högskole-styrelsen inrättar särskilda organ för grundutbildningen. Vid övriga hög-skolor skall styrelsen inrätta organ för grundutbildningen (2 kap. 6 § hög-skolelagen, 1992:1434). Många utbildningar till yrkesexamina innehållerstudier som tillhör mer än en fakultets vetenskapsområde. Högskolestyrel-sen har en viktig uppgift att se till att ansvaret för olika grundutbildningarläggs hos organ som har en adekvat sammansättning med hänsyn till resp.utbildnings mål. När det gäller den nuvarande fakultetsindelningen anfördeutskottet, vid sin behandling av den senaste forskningspropositionen år1993 (prop. 1992/93:170, bet. UbU15, rskr. 388), att utskottet utgår frånatt regeringen noga följer utvecklingen och i anslutning till kommandeforskningspolitiska propositioner redovisar sina överväganden om ända-målsenligheten i den nuvarande fakultetsorganisationen. En ny forsknings-proposition väntas bli framlagd år 1996.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion1994/95:Ub676 yrkande 2.Inrättande av viss utbildning och/eller forskningEkologiskt byggande och kretsloppsanpassning bör enligt motion1994/95:Ub700 (mp) mera påtagligt etableras inom arkitektutbildningenoch civilingenjörsutbildningen på byggområdet (yrkande 1). För att detskall kunna ske behöver det inrättas lärartjänster vid de tre högskolor somhar arkitektutbildning (yrkande 2), och en professur med inriktning motekologiskt byggande och kretsloppsanpassning bör inrättas (yrkande 3).Motionärerna föreslår att regeringen skall ge i uppdrag attverka för att lärartjänsterna inrättas.Utskottet erinrar om att det ankommer på varje högskola att själv be-stämma om innehållet i olika utbildningar.