bet · GI01JoU23 · 1995-05-18 00:00:00 — 15 (mp)5. beträffande kemikaliekontrollenatt avslår motionerna 1994/95:Jo22 yrkandena 9 och10, 1994/95:Jo27 yrkandena 19 och 20, 1994/95:Jo28 yrkande 4,1994/95:Jo29 yrkandena 4, 23--27, 1994/95:Jo641 yrkandena 29 och31 delvis, 1994/95:Jo685 yrkandena 6--8 samt 1994/95:Jo687yrkandena 10--12,res. 16 (c)res. 17 (mp)6. beträffande kretsloppsanspassning och åtgärder påavfallsområdetatt avslår motionerna 1994/95:Jo22 yrkandena 11--13,1994/95:Jo27 yrkande 10, 1994/95:Jo29 yrkande 28, 1994/95:Jo685yrkandena 9--11 samt 1994/95:Jo687 yrkandena 13 och 14,res. 18 (v)res. 19 (mp)7. beträffande biologisk mångfald m.m.att avslår motionerna 1994/95:Jo22 yrkandena 7 och8, 1994/95:Jo23 yrkande 8, 1994/95:Jo27 yrkandena 32--34 samt1994/95:Jo29 yrkandena 15, 31 och 32,res. 20 (m)res. 21 (v)res. 22 (mp)8. beträffande bevarandet av kulturväxter m.m.att avslår motionerna 1994/95:Jo27 yrkande 31 och1994/95:Jo29 yrkandena 33--36,res. 23 (mp)9. beträffande internationellt miljösamarbeteatt avslår motionerna 1994/95:Jo22 yrkandena 16--19,1994/95:Jo23 yrkande 9, 1994/95:Jo26 yrkande 7, 1994/95:Jo27yrkandena 7, 8 och 11 samt 1994/95:Jo29 yrkande 10,res. 24 (m)res. 25 (v)10. beträffande vissa styrmedelatt avslår motionerna 1994/95:Jo23 yrkandena 10--12,1994/95:Jo28 yrkande 5 och 1994/95:Jo29 yrkandena 29 och 30,res. 26 (m)res. 27 (c)res. 28 (mp)11. beträffande miljö och handelatt avslår motion 1994/95:Jo29 yrkandena 7 och 8,res. 29 (mp)12. beträffande EU:s jordbrukspolitik m.m.att avslår motionerna 1994/95:Jo22 yrkande 15,1994/95:Jo27 yrkandena 27--30 samt 1994/95:Jo29 yrkandena 37 och38,res. 30 (mp)13. beträffande bioteknikatt avslår motion 1994/95:Jo28 yrkande 3,res. 31 (c)14. beträffande ozonnedbrytande ämnenatt avslår motion 1994/95:Jo29 yrkandena 21 och 22,15. beträffande hav och vattenatt avslår motionerna 1994/95:Jo22 yrkande 14,1994/95:Jo24 och 1994/95:Jo605 yrkande 6 delvis,res. 32 (v)16. beträffande Euratom-fördragetatt avslår motion 1994/95:Jo25 yrkandena 2--5 och7--11,res. 33 (mp)17. beträffande skrivelsenatt lägger regeringens skrivelse 1994/95:167 tillhandlingarna.Stockholm den 18 maj 1995På jordbruksutskottets vägnarSinikka BohlinI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), EvaEriksson (fp), (), (),(), (), (),(), () och (). Utgångspunkter för det svenska miljöarbetet i EU (mom. 1), , och (alla m) anser att utskottets överväganden och hemställan undermom. 1 bort ha följande lydelse:Utgångspunkterna för det svenska miljöarbetet i EU bör enligtutskottets mening vara följande. Miljöpolitikens huvuduppgift äratt skydda människors hälsa och skapa förutsättningar för enhållbar utveckling. Naturen skall skyddas somförutsättningarna för välfärd, arbete och frihet inte äventyras.Strategin för det svenska miljöarbetet bör enligt utskottetsmening bygga på följande viktiga grundstenar. skall intesänka miljönormerna. skall verka för att utsläppsgränseroch miljöregler i EU skärps. Vidare skall verka föravregleringar och avmonopoliseringar som underlättar ökadkonsumentstyrning på miljöområdet samt för att det europeiskamiljösamarbetet ägnar miljöproblemen i , ochövriga stor uppmärksamhet.Ett effektivt resursutnyttjande är en förutsättning för attdetta skall lyckas. Arbetet för en god miljö skall präglas avsamma grundläggande värden som allt annat politiskt arbete:respekt för medborgarnas frihet, rättsstaten, marknadsekonomin,den enskilda äganderätten och den lilla världens integritet.Behovet av ökat samarbete mellan är stort, inteminst på miljöområdet. Detta samarbete bör inriktas på att lösagemensamma, gränsöverskridande miljöproblem.Subsidiaritetsprincipen bör liksom på andra områden även präglamiljöpolitiken där gemensamma lösningar inte är nödvändiga.Länderna inom EU bör också ha stor möjlighet attvälja egna lösningar och utforma politiken efter egna principer.I ett historiskt perspektiv har det moderna samhället medförtatt många nya miljöproblem skapats.Enligt utskottets mening måste EU få bättre och skarpareverktyg för att kunna agera på ett effektivare sätt imiljösammanhang. Miljöavgifterna bör exempelvis betraktas somjust miljöfrågor och inte skattefrågor som . böraktivt arbeta för den ändringen vilken innebär att miljöavgifterkan införas genom majoritetsbeslut.Inom industrin har man visat att man tack vare ny och bättreteknik kan komma till rätta med många miljöproblem. För alltfler företag har miljöhänsyn blivit en överlevnadsfråga påmarknaden och en öppning till nya affärsmöjligheter.Miljömedvetna kunder och företag har på flera områden övertagitmyndigheternas roll som den pådrivande kraften i miljöarbetet.För att driva på denna utveckling måste miljöpolitiken främjakonkurrensen och tillgången på information. Det framtida svenskamiljöarbetet inom EU måste bygga på de positiva erfarenheternaav den fria marknadsekonomin, rättsstatens miljölagstiftning,den tekniska utvecklingen och den ekonomiska tillväxten.EU-samarbetet måste ses som en ny möjlighet att åtgärda sådanamiljöproblem som man inte kunnat lösa på nationell nivå och intesom en ny möjlighet att via politiker och tjänstemän centraltstyra och detaljplanera samhället. Som framhålls i skrivelsen ärÖstersjöområdet av särskild vikt för EU:s internationellaarbete. Enligt utskottets mening har en särskildskyldighet att visa engagemang för de baltiska staternas strävanatt inlemmas i EU:s samarbete på olika områden. Vi har ettstarkt intresse av att det inte inrättas en miljögräns rakt överÖstersjön.För att utnyttja naturresurserna på ett hållbart sätt bedömerregeringen att skall verka för en långsiktiginvesteringsstrategi inom EU. skall därför i EU-arbetetförena insatserna för en bättre miljö med åtgärder för att skapanya arbetstillfällen. Enligt utskottets mening är det någotoklart vad regeringen åsyftar med en långsiktiginvesteringsstrategi. Tanken på att en politiskt fastlagd planför investeringar i allmänhet skulle vara till gagn för miljönförefaller dock främmande. bör i stället hindra onödigpolitisk inblandning i investeringsbesluten. Erfarenheterna frånstatlig inblandning i investeringar i näringsverksamhetavskräcker, både när det gäller och när det gällerövriga . Den offentliga styrningen och kontrollen avinvesteringsbeslut bör enligt utskottets mening i stället skegenom att politikerna formulerar allmänna miljömål. Dessa målskall sedan uppnås genom att man via lagstiftning, nationellteller på EU-nivå, ställer rimliga krav på utsläppsnivåer,miljökonsekvensbeskrivningar, säkerhet m.m. Detta bör även varavägledande för beslut om offentliga investeringar i t.ex.infrastruktur. Utskottet ställer sig vidare tveksamt tillbedömningen att i EU-arbetet skall förena insatserna fören bättre miljö med åtgärder för att skapa nya arbetstillfällen.Även här är det oklart vilken typ av åtgärder som regeringensyftar på. Utskottet bedömer dock att miljöpolitiken ochmiljölagstiftningen blir mest effektiv och ändamålsenlig om denhelt ägnas målet att förbättra miljön. bör imiljöarbetet inom EU verka för ett ökat inslag avmarknadsekonomiska lösningar, avmonopoliseringar och ökadevalmöjligheter för konsumenterna i syfte att förbättramiljöhänsynen. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att detföreligger en stor politisk samstämmighet på viktiga områden närdet gäller utgångspunkterna för den svenska miljöpolitiken ochinriktningen av det fortsatta miljöarbetet. Detta gäller såvälnationellt som internationellt. Genom medlemskapet i EUförbättras möjligheter att bekämpa såväl inhemska somgemensamma miljöproblem och med kraft driva det miljöpolitiskaarbetet framåt inom gemenskapen. Enligt utskottets mening är deti sig värdefullt att vår EU-politik på miljöområdet kan utformasi så stor politisk enighet som möjligt. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna Jo23 (m) yrkandena 1--4, Jo26 (fp)yrkande 3 och Jo609 (m) yrkande 7 bör som sin meningge regeringen till känna. Övriga motioner i detta momentavstyrks i den mån de ej tillgodoses genom dettaställningstagande.Utskottet hemställer1. beträffande utgångspunkter för det svenska miljöarbetet iEUatt med anledning av motionerna 1994/95:Jo23yrkandena 1--4, 1994/95:Jo26 yrkande 3 och 1994/95:Jo609 yrkande7 samt med avslag på motionerna 1994/95:Jo22 yrkande 1,1994/95:Jo26 yrkandena 2 och 4, 1994/95:Jo27 yrkandena 1--6, 9,14, 16 och 17, 1994/95:Jo28 yrkande 1, 1994/95:Jo29 yrkandena1--3, 5--6 och 9, 1994/95:Jo641 yrkandena 28, 30 och 31 delvis,1994/95:Jo685 yrkandena 1--5 och 17, 1994/95:Jo689 yrkande 2,1994/95:Jo604 yrkande 9 och 1994/95:K224 yrkandena 11--12, 15och 16 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. Utgångspunkter för det svenska miljöarbetet i EU (mom. 1)() anser att utskottets överväganden ochhemställan under mom. 1 bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening måste EU få bättre och skarpareverktyg för att kunna agera på ett effektivare sätt imiljösammanhang. Miljöavgifterna bör exempelvis betraktas somjust miljöfrågor och inte skattefrågor som . böraktivt arbeta för den ändringen vilken innebär att miljöavgifterkan införas genom majoritetsbeslut. Vad utskottet anfört medanledning av motion Jo26 (fp) yrkande 3 bör som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motioner i detta momentavstyrks i den mån de ej tillgodoses genom dettaställningstagande.Utskottet hemställer1. beträffande utgångspunkter för det svenska miljöarbetet iEUatt med anledning av motion 1994/95:Jo26 yrkande 3och med avslag på motionerna 1994/95:Jo22 yrkande 1,1994/95:Jo23 yrkandena 1--4, 1994/95:Jo26 yrkandena 2 och 4,1994/95:Jo27 yrkandena 1--6, 9, 14, 16 och 17, 1994/95:Jo28yrkande 1, 1994/95:Jo29 yrkandena 1--3, 5--6 och 9,1994/95:Jo609 yrkande 7, 1994/95:Jo641 yrkandena 28, 30 och 31delvis, 1994/95:Jo685 yrkandena 1--5 och 17, 1994/95:Jo689yrkande 2, 1994/95:Jo604 yrkande 9 och 1994/95:K224 yrkandena11--12, 15 och 16 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Utgångspunkter för det svenska miljöarbetet i EU (mom. 1)och (båda c) anser attutskottets överväganden och hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening måste miljöfrågorna vara integreradei alla verksamhetsområden inom EU. En helhetssyn som tar hänsyntill en hållbar utveckling måste prägla allt beslutsfattandeinom gemenskapen. Medlemskapet i EU ger en formellmöjlighet att förändra . Hur framgångsrikt detblir beror till stor del på hur använder sittinflytande. Framgång i EU beror också till stor del på vad vilyckats med i vårt eget land. Det är angeläget att höjaambitionsnivån på miljöområdet såväl nationellt sominternationellt. Miljöproblem skall förebyggas och en hållbarutveckling säkerställas. måste i EU bidra till attutveckla långtgående och bindande överenskommelser. mening bör gemensamma EU-regler utformas somminimiregler på en så hög nivå som möjligt. Den s.k.miljögarantin, artikel 100a.4, ger länderna möjlighet att undervissa förutsättningar ha striktare miljökrav än de gemensamma påinre marknadens område. Denna artikel måste innehålla en reellmöjlighet att bibehålla och införa striktare regler nationellt.Sverige skall använda denna möjlighet fullt ut. Om garantinvisar sig otillräcklig bör ta initiativ till attartikeln revideras. bör vidare vara pådrivande för attfå till stånd ytterligare miljövillkor i ofPreferences.Beträffande försurning måste de gemensamma kraven skärpas.Utsläppen av försurande ämnen måste minska drastiskt till ennivå anpassad till vad naturen tål. EU bör vidare spela enpådrivande roll inom om långvägagränsöverskridande luftföroreningar. Kretsloppstänkandet måstefå ett genomslag i hela . EU:s arbete måste präglas avdetta synsätt och producentansvaret skall gälla allt flerprodukter.Användningen av ekonomiska styrmedel på miljöområdet måste fåett bredare genomslag såväl nationellt som internationellt. EUmåste bli pådrivande för ett brett införande av ekonomiskastyrmedel. På grund av den inre marknadens genomförande kan mananta att transportvolymerna kommer att öka. Åtgärder måstevidtas som motverkar negativa miljökonsekvenser. Utsläppen fråntransportsektorn måste nedbringas och miljövänliga transportsättfrämjas.Sverige måste verka för att EU-stödet till miljöinsatser iBaltikum och förstärks. För svensk del ärdet särskilt viktigt att stärka EU:s engagemang rörande åtgärderför att återställa ekologiska balans.I arbetet med att genomdriva den gemensamma miljöpolitiken harkommissionens generaldirektorat för miljöfrågor (DG XI) enviktig funktion att fylla. En annan viktig uppgift fördirektoratet är att se till att allmänheten och miljörörelsenges möjlighet att vara delaktiga i EU:s arbete i störreutsträckning än vad som är fallet . På detta område harSverige mycket att tillföra med vår långa erfarenhet avoffentlighet och breda remissförfaranden som kan ge en störrefolklig förankring i beslutsfattandet och initierandet av nyaförslag och idéer. om rätt att ta del avmiljöinformation är ett steg i rätt riktning som bör utvecklasytterligare.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo28 (c)yrkande 1 och Jo641 yrkandena 28, 30 och 31 delvis bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner i dettamoment avstyrks i den mån de ej tillgodoses genom dettaställningstagande.Utskottet hemställer1. beträffande utgångspunkter för det svenska miljöarbetet iEUatt med anledning av motionerna 1994/95:Jo28 yrkande1 och 1994/95:Jo641 yrkandena 28, 30 och 31 delvis samt medavslag på motionerna 1994/95:Jo22 yrkande 1, 1994/95:Jo23yrkandena 1--4, 1994/95:Jo26 yrkandena 2--4, 1994/95:Jo27yrkandena 1--6, 9, 14, 16 och 17, 1994/95:Jo29 yrkandena 1--3,5--6 och 9, 1994/95:Jo609 yrkande 7, 1994/95:Jo685 yrkandena1--5 och 17, 1994/95:Jo689 yrkande 2, 1994/95:Jo604 yrkande 9och 1994/95:K224 yrkandena 11--12, 15 och 16 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Utgångspunkter för det svenska miljöarbetet i EU (mom. 1)() anser att utskottets överväganden underrubriken samt utskottets överväganden och hemställanunder mom. 1 bort ha följande lydelse:När det gäller utgångspunkterna för det svenska miljöarbetet iEU kan konstateras att miljöproblemen blir alltmerinternationella. För att lösa dem förutsätts allt intensivareoch effektivare internationellt samarbete. Dagens svåra,komplexa och integrerade miljöproblem kan inte lösas enbart inomramen för nationella beslut. Skall människan klara uppbyggnadenav ett miljöanpassat samhälle med kretsloppsbaserade strukturer,där miljöpåverkan är försumbar, måste vi arbeta med gemensammalösningar både på det lokala, regionala och globala planet. Föratt detta skall kunna genomföras krävs enskilda människorskunskap och engagemang. Vidare krävs demokratiska, öppna ochjämlika beslutsprocesser samt nationella regeringar som driverfrågorna i internationella fora. De rekommendationer ochkonventioner som antogs vid i 1992är de internationella riktlinjer som är deövergripande i arbetet med att skapa det uthålliga samhället.Konferensen ger också juridisk legitimitet för både lokalt ochregionalt miljöarbete.Enligt utskottets mening bör den svenska miljöpolitiskastrategin i EU baseras på följande utgångspunkter. Målet attskapa det uthålliga samhället måste beaktas i alla politiskaprocesser i EU. Enskilda regioner och medlemsländer måste hamöjlighet att tillämpa högre miljökrav än de som gäller i EU.Beslut i EU får inte tillåtas resultera i negativ miljöpåverkani vare sig medlemsländer eller andra länder. EU:s politik måstegynna världens fattiga länder och inte enbart de länder EU harspeciella avtal med. En större del av de gemensamma resursernaskall användas till att bygga upp ett miljöanpassat samhälle. Enstörre del av de s.k. PHARE- och TACIS-programmen -- EU:sstödprogram till (utom OSS) respektivetill OSS -- skall användas i det miljöpolitiska arbetet. Störrevikt skall läggas vid miljöproblemen kring ,och . Principen att beslut skallfattas på så lokal nivå som möjligt -- närhetsprincipen -- skalltillämpas. Vidare måste gemensamma miljöpolitiska beslut i EUåtföljas av effektiva sanktionsmöjligheter. Genomförande,utvärdering, uppföljning och utveckling av gemensamma beslutmåste tillämpas strikt och strategiskt. måsteförändras och bli mer demokratisk, offentlig, effektiv ochbegriplig. Informationsinsatser till allmänhet och företag omEU:s funktion, organisation och möjligheter i miljöpolitikenmåste förstärkas. Möjligheterna för ideella organisationer --bl.a. miljöorganisationer -- att verka inom EU måste stärkas.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo22 (v) yrkande 1bör som sin mening ge regeringen till känna. Övrigamotioner i detta moment avstyrks i den mån de ej tillgodosesgenom detta ställningstagande.Utskottet hemställer1. beträffande utgångspunkter för det svenska miljöarbetet iEUatt med anledning av motion 1994/95:Jo22 yrkande 1och med avslag på motionerna 1994/95:Jo23 yrkandena 1--4,1994/95:Jo26 yrkandena 2--4, 1994/95:Jo27 yrkandena 1--6, 9, 14,16 och 17, 1994/95:Jo28 yrkande 1, 1994/95:Jo29 yrkandena 1--3,5--6 och 9, 1994/95:Jo609 yrkande 7, 1994/95:Jo641 yrkandena 28,30 och 31 delvis, 1994/95:Jo685 yrkandena 1--5 och 17,1994/95:Jo689 yrkande 2, 1994/95:Jo604 yrkande 9 och1994/95:K224 yrkandena 11--12, 15 och 16 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Utgångspunkter för det svenska miljöarbetet i EU (mom. 1)() anser att utskottets överväganden underrubriken samt utskottets överväganden och hemställanunder mom. 1 bort ha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis anföra följande. Stora delar avmiljörörelsen var motståndare till ett svenskt medlemskap i majoritet av de röstande har dock avgivit sin röst tillförmån för ett medlemskap och detta måste accepteras. Iställetfår man inom EU:s ramar verka för att en långsiktigt hållbarmiljöpolitik kan genomföras. Enligt utskottets mening är det enfördel om kan enas om miljöpolitiska agerandei EU. Utskottet anser dock att detta är omöjligt med hänsyn tillden ambitionsnivå som regeringen har. Det är angeläget att såvälinom som utom agera för en bättre miljöpolitik som ledertill ett ekologiskt hållbart samhälle där framtida generationerges möjlighet att uppleva välfärd. Det är viktigt att Sverigeagerar från två håll. Dels måste vi föra en offensiv nationellmiljöpolitik och dels agera i EU. Det svenska arbetet i EU måstesyfta till att förändra EU:s grundläggande miljöpolitik.Miljöskydd och resurshushållning måste bli ett övergripande måli all EU-politik. Vackra ord om långsiktig ekologiskt hållbarutveckling räcker inte. I verkligheten ökar miljöbelastningeninom unionen. Allt fler kemikalier används och som svar påkemikaliesamhället ökar antalet allergier och överkänslighetenhos framför allt barn. Orden måste få en reell innebörd ochomvandlas till politisk handling. Försiktighetsprincipen ochsubstitutionsprincipen måste bli vägledande för alla beslut.Likaså är det angeläget att det i fördraget slås fast att dengemensamma politiken i EU skall leda fram till en hållbarutveckling och att ett långsiktigt hållbart samhälle måste varaett övergripande mål mot vilket alla politiska beslut skallprövas.Enligt utskottets mening måste verka för attmedlemslandet med högsta miljöskydd inom EU skall vara norm förEU:s åtgärder på miljöområdet. På regeringskonferensen 1996måste också slås fast att varje land har rätt att gå före. Detinnebär att varje land har rätt att ha strängare miljöregler änövriga länder i unionen. Därmed kan behålla de strängarereglerna på olika områden och slipper den försämring som hotarom . Får vi gå före kan vi också få fart på det svenskamiljöarbetet, som riskerar att totalt avstanna, eftersombesluten inte ligger i längre. EU har beslutat attmedlemsländerna skall tala med en röst i internationella fora,såsom FN, /WTO och . Möjligheterna att agerasjälvständigt minskar därmed kraftigt, vilket kan hålla tillbakade länder som lett den internationellamiljöutvecklingen. måste därför verka för att ocksåfortsatt få driva egna frågor i alla internationella fora där viär representerade. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna Jo29 (mp) yrkande 9 samt Jo685 (mp) yrkandena 3 och17 bör som sin mening ge regeringen till känna. Övrigamotioner i detta moment avstyrks i den mån de ej tillgodosesgenom detta ställningstagande.Utskottet hemställer1. beträffande utgångspunkter för det svenska miljöarbetet iEUatt med anledning av motionerna 1994/95:Jo29 yrkande9 samt 1994/95:Jo685 yrkandena 3 och 17 och med avslag påmotionerna 1994/95:Jo22 yrkande 1, 1994/95:Jo23 yrkandena 1--4,1994/95:Jo26 yrkandena 2--4, 1994/95:Jo27 yrkandena 1--6, 9, 14,16 och 17, 1994/95:Jo28 yrkande 1, 1994/95:Jo29 yrkandena 1--3,5 och 6, 1994/95:Jo609 yrkande 7, 1994/95:Jo641 yrkandena 28, 30och 31 delvis, 1994/95:Jo685 yrkandena 1--2, 4 och 5,1994/95:Jo689 yrkande 2, 1994/95:Jo604 yrkande 9 och1994/95:K224 yrkandena 11--12, 15 och 16 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Koldioxidskatt m.m. (mom. 2), , och (alla m) anser att utskottets överväganden och hemställan undermom. 2 bort ha följande lydelse:I miljöarbetet bör verka för att både morot och piskaanvänds. De ekonomiska styrmedlen som nämns i skrivelsen ärmiljöskatter. Men det är också viktigt att markera att ävenskatterabatter bör användas. Enligt utskottets mening finnsingen anledning att driva frågan om energirelaterade skatter.Det är knappast energikonsumtionen i sig utan utsläppen frånenergi- och transportsektorn som utgör hotet mot miljön. En ökadmiljörelatering av skatterna inom EU:s medlemsländer bör därförutgå från en omfördelning från allmänna energiskatter tillutsläppsrelaterade skatter. bör alltså inte som bedöms iskrivelsen verka för en gemensam energibeskattning, utan för engemensam miniminivå för nationella koldioxidskatter och en iövrigt stärkt miljöprofil på de befintliga energiskatterna. anfört med anledning av motion Jo23 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Övrigamotioner i detta moment avstyrks i den mån de ej tillgodosesgenom detta ställningstagande.Utskottet hemställer2. beträffande koldioxidskatt m.m.att med anledning av motion 1994/95:Jo23 yrkande 5och med avslag på motionerna 1994/95:Jo22 yrkande 6,1994/95:Jo26 yrkande 1, 1994/95:Jo27 yrkandena 13 och 15,1994/95:Jo29 yrkandena 11--14, 1994/95:Jo641 yrkande 31 delvis,1994/95:Jo687 yrkande 15 och 1994/95:T225 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Koldioxidskatt m.m. (mom. 2)och (båda c) anser attutskottets överväganden och hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening måste användningen av ekonomiskastyrmedel på miljöområdet få ett bredare genomslag såvälnationellt som internationellt. En gemensam lägsta nivå förkoldioxidskatt måste fastställas. En bred skatteväxlingliknande den som förordar i bör genomföras inomEU. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo641 (c)yrkande 31 delvis bör som sin mening ge regeringentill känna. Övriga motioner i detta moment avstyrks i den mån deej tillgodoses genom detta ställningstagande.Utskottet hemställer2. beträffande koldioxidskatt m.m.att med anledning av motion 1994/95:Jo641 yrkande 31delvis och med avslag på motionerna 1994/95:Jo22 yrkande 6,1994/95:Jo23 yrkande 5, 1994/95:Jo26 yrkande 1, 1994/95:Jo27yrkandena 13 och 15, 1994/95:Jo29 yrkandena 11--14,1994/95:Jo687 yrkande 15 och 1994/95:T225 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Försurning och klimatpåverkan (mom. 3), , och (alla m) anser att utskottets överväganden och hemställan undermom. 3 bort ha följande lydelse:Sverige behöver en offensiv klimatpolitik. När det gällerskatterna ser utskottet ingen anledning att driva frågan omenergirelaterade skatter. Det är knappast energikonsumtionen isig utan utsläppen från energi- och transportsektorn som utgörhotet mot miljön. bör alltså verka för en gemensamminiminivå för nationella koldioxidskatter och en i övrigtstärkt miljöprofil på de befintliga energiskatterna.