bet · GJ01TU1 · 1995-10-26 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande elva motioner om informationstek-nik (IT) som väckts under den allmänna motionstiden . Motionernagäller i första hand övergripande frågor om IT-utvecklingen och dess bety-delse för regional utveckling, sysselsättning och en god miljö.Utskottet konstaterar att IT påverkar flertalet samhällsområden. Den på-verkar vår produktionsförmåga och vårt levnadsmönster liksom demo-kratiska värden som medborgarnas möjligheter till insyn och deltagande isamhällsutvecklingen. Det är därför viktigt att informationstekniken hante-ras i sådana former att samhällsutvecklingen främjas och att risker förregionala obalanser, försämrat integritetsskydd, ökad sårbarhet och kun-skapsmässiga skillnader mellan olika grupper i samhället motverkas.Utskottet anser att de väckta motionsförslagen visar att det råder en be-tydande samsyn om informationsteknikens möjligheter att påverka sam-hällsutvecklingen i positiv riktning. Denna samsyn gäller även vilka frågorsom närmare bör övervägas. Med hänvisning till pågående utvecklingsar-bete och i avvaktan på regeringens aviserade redovisning till aven strategi för att utveckla IT-användningen avstyrks samtliga motionsyr-kanden. Utskottet framhåller i sammanhanget att syftet med flera motion-syrkanden torde komma att tillgodoses. Det gäller exempelvis yrkandenom åtgärder för att modernisera lagstiftning och regelverk samt yrkandenom att göra tillgången till och kostnaderna för IT mer likvärdiga i landetsalla delar.Till betänkandet har fogats en gemensam reserva-tion av c- och mp-ledamöterna om enhetstaxa föranslutning till ISDN-nätet. Motioner väckta under den allmänna motionstideni /95:T221 av m.fl. (mp) vari yrkas33. att hos regeringen begär att IT:n skall spridas jämnt överlandet.1994/95:T226 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag som aktivt bidrar till en gynnsam utveckling av Sverigesfortsatta utbyggnad av en elektronisk infrastruktur som åtgärderstimuleras för ett ökat utnyttjande av teknologin i enlighet med motionensintentioner.1994/95:T232 av m.fl. (c) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om lika tillgång till avancerad datakommunikation i hela lan-det,17. att hos regeringen begär förslag om enhetstaxa för anslut-ningsavgifter till ISDN-nätet.1994/95:T236 av och (båda s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av internationellt harmoniserad lagstiftning.1994/95:T238 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggnad och förnyelse av telekommunikationerna.1994/95:T239 av m.fl. (kds) vari yrkas17. att hos regeringen begär förslag till satsning på ett gemen-samt informationssystem för kollektivtrafiken i Sverige.1994/95:A442 av m.fl. (mp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om enhetstaxa på telenätet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att påskynda moderniseringen av telenätet i glesbygden.1994/95:A469 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att telekommunikationerna byggs ut.1994/95:N253 av m.fl. (v) vari yrkas att hosregeringen begär att den skriver direktiv till och tillsätter en parlamentariskutredning med uppgifter på det informationstekniska området enligt vadsom anförts i motionen.1994/95:K630 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om centralt stöd till IT-Skåne.1994/95:K810 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att främja tillväxt på datanäten, inkl. stöd till sta-tistikprojekt samt katalogsystem,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att främja miljön med hjälp av IT. 1 InledningInformationsteknik (IT) avser teknik för insamling, lagring och bearbet-ning samt kommunikation och presentation av data i olika former. Defini-tionen av områdets omfattning varierar. avses enbart datorrelateradteknik, i andra fall inräknas även telekommunikation och i ytterligareandra även hemelektronik. Termen IT används också ibland som beteck-ning på en ny samhällsform, där dagens industrisamhälle ersatts av ettkunskaps- och informationssamhälle.Under den allmänna motionstiden har ett flertal motio-ner väckts som behandlar frågor inom området informationsteknik. Motio-nerna berör skilda sakområden och har fördelats på olika utskottsområden.Bland motionsyrkandena finns ett antal mer övergripande frågor om IT-utvecklingen som hänvisats till trafikutskottet (TU) och som behandlas idetta betänkande.Utvecklingen inom IT-området är snabb och starkt internationellt inrik-tad. Till bilden hör vidare att IT-frågornas spännvidd gör att en rad skildaföretag, stiftelser, organisationer samt kommunala och statliga organ isamhället arbetar med olika utvecklingsinsatser. Det är därför svårt attteckna en samlad och aktuell beskrivning av kunskapsläge och pågåendeinsatser.Som en bakgrund till motionsbehandlingen redovisas dockinledningsvis en kort beskrivning av främst vissa statliga ut-vecklingsinsatser inom området. En översiktsbild ges därefterav huvuddragen i de lagregler som gäller för den svenskatelemarknaden. Vissa uppgifter lämnas även om EU:s riktlin-jer på området. Med hänsyn till att IT-frågor berör flera ut-skottsområden lämnas avslutningsvis uppgifter om riksdagensbehandling av IT-frågor under våren 1995.2 Bakgrund2.1 Kartläggning av statliga utvecklingsinsatser m.m.1994 års IT-kommissionDen inrättade den dåvarande regeringen en kommission föratt höja livskvaliteten och landets internationella konkurrensförmåga ge-nom användning av informationsteknik. I kommissionens uppgifter ingickatt bl.a. analysera behovet av och föreslå åtgärder i syfte att fåSverige att tillhöra den globala utvecklingens absoluta spjutspetsar när detgäller varje del av utnyttjandet av informationsteknologin (prop.1993/94:177).Kommissionen färdigställde betänkandet Vingar åt män-niskans förmåga (SOU 1994:118). I utredningen framhålls att statensuppgifter är främst att undanröja hinder, stödja och stimulera och att varaföredöme. Utbildning, rättslig förnyelse och effektivisering av den offent-liga förvaltningen angavs som viktiga områden för statliga insatser.Kommissionens verksamhet upphörde i samband med regeringsskiftethösten . hade kommissionens rekommendationer delvisöverlämnats till och kompetensutveckling.1995 års IT-kommissionEfter regeringsskiftet tillkallades genom direktiv en nykommission för att främja en bred användning av informationsteknik (SB1995:01). Kommissionen skall enligt sina direktiv vara rådgivande tillregeringen i strategiska och övergripande frågor inom informationstekni-kens område (dir. 1995:1). Kommissionen skall vidare vara pådrivare ochkunskapsspridare i frågor om informationsteknikens användningsmöjlighe-ter i samhället. Av direktiven framgår att kommissionen bl.a. skall följanätverksutbyggnaden och IT-användningen i offentlig sektor samt bidra tillatt de rättsliga frågor som är av betydelse för att få till stånd en ökad IT-användning, skyndsamt kan lösas.Den nuvarande har i allt väsentligt arbetat vidare på dengrund som formulerades av den förra regeringens . Kom-missionen har koncentrerat sig på att analyseraoch konkretisera behovet av åtgärder. lämnades betänkandetIT-kommissionens arbetsprogram 1995-96 (SOU 1995:68) till regeringen.Av betänkandet framgår att kommissionen ser som sin övergripande upp-gift att stimulera användningen av IT inom alla samhällsområden genomatt bidra till ett gynnsamt klimat för införande och utnyttjande av IT.Kommissionen anser också att mycket arbete redan har gjorts och görs föratt främja användningen av IT. Därför ser kommissionen som sin huvud-uppgift att sporra andra snarare än att själv starta egna projekt. Staten börenligt kommissionens arbetsprogram koncentrera sin roll till att:anpassa lagstiftning och regelverk,säkerställa rikstäckande tillgänglighet till IT,utveckla statsförvaltningens IT-användning,initiera samverkansprojekt mellan staten och näringslivet,utforma en nationell policy för användningen av IT inom viktiga sam-hällssektorer, där skolan har hög prioritet.Rapporten slår även fast att det är användarna som måste ställa krav påtekniken och mer än synas bland teknikerna och marknadens aktö-rer. Då det gäller EU-projekt prioriterar kommissionen telematik, trans-portinformatik, hälso- och sjukvård, elektronisk handel, offentlig förvalt-ning och IT i hemmen.Ungdomens IT-rådUngdomens IT-råd (SB 1995:02) har till uppgift att främja barns och ung-domars användning av IT. Rådet skall enligt sina direktiv samla och för-medla kunskap om hur barn och ungdomar kan utnyttja IT i skolan och påfritiden (dir. 1995:02). Rådet skall vidare lyfta fram goda exempel påanvändning samt föreslå åtgärder som på lika villkor ger barn och ungdo-mar kunskap om tekniken och dess användningsmöjligheter. En slutredo-visning av rådets arbete skall lämnas senast den 15 december 1995.ToppledarforumFöreträdare för statliga myndigheter samt för kommun- och landstingsför-bunden har bildat en samverkansgrupp med namnet Toppledarforum.Gruppen har till syfte att bl.a. främja tillkomsten av en öppen elektroniskinfrastruktur för informationsförsörjning i offentlig förvaltning.Post- och telestyrelsenPost- och är central förvaltningsmyndighet för frågor ompost-, tele- och radiokommunikation. I ansvaret ingår att se till att detfinns ett väl fungerande allmänt telekommunikationssystem som täckerhela landet och som kan erbjudas alla. Häri infattas ansvar för standardi-sering samt hänsyn till den internationella teletrafikens behov av tele-kommunikationer.SkolverketStatens skolverk arbetar som central förvaltningsmyndighet för det offent-liga skolväsendet med en rad IT-frågor. Det gäller bl.a. olika informations-insatser för att påvisa nyttan av IT som informations- och kommunika-tionsverktyg. utvecklar och driver ett svenskt skoldatanät. Syf-tet är att skapa förutsättningar för och stimulera till en bred och långsiktiganvändning av IT i skolan. Detta sker genom att skolor, elever och lärareges bättre möjligheter att kommunicera med varandra och att de får ökadtillgång till informationskällor som kan användas i undervisningen. söker även främja lokal IT-utveckling och inledningsvis vara sko-lornas "guide" på () arbetar med en rad forsk-ningsprogram inom IT-området. Verksamheten bedrivs inom fyra delom-råden:mikroelektronik,datavetenskap och kommunikation,IT:s användning,industrirelaterade kompetenscentrum.Som ett exempel på verksamheter kan nämnas ITYP-programmet(Informationsteknologi inom Tjänsteproduktion för att utveckla Yrkes-skicklighet och Produktivitet). Programmet föreslår en sexårig satsning föratt med IT höja produktivitet och yrkesskicklighet i tjänsteföretag ochmyndigheter. Frågor som hanteras inom programmet är bl.a. IT-stöd föroffentlig samservice, telependling eller decentraliserad tjänsteproduktion,nätbaserad kunskapshantering, effektiva och kompetenshöjande gränsytormellan människa och dator, IT för ökad sysselsättning och systemvärde-ring och bättre utnyttjande av programvara. I sammanhanget kan vidarenämnas att har fått i uppdrag av regeringen att studera tillgänglig-heten till kommunikationstjänster i olika regioner och kommuner.KFBKommunikationsforskningsberedningen (KFB) är en statlig myndighetsom planerar, initierar, samordnar och stödjer övergripande forskning,utbildning och demonstrationsprojekt inom kommunikationsområdet.KFB som angett IT/Telematik som ett programområde ser forsknings-ansvaret ur ett samhälleligt perspektiv där kunskap behövs för utformning-en av kommunikationspolitiken och för andra ställningstaganden. Telema-tikprogrammet har tre huvudperspektiv:Utvecklingen av post- och telesystemens infrastruktur; spelregler,finansie- ring och huvudaktörer.Nya användningsområden och avnämare, inte minst gränsytan motfysiska transporter.Samhälleliga konsekvenser och politiska förutsättningar.Inom KFB:s ansvar ligger även handikappfrågor på kommunikationsområ-det. KFB har tillsammans med utarbetat ett gemensamt forsk-ningsprogram och avsatt särskilda medel för samordnade insatser inomområdet telematik och och och Kompetensutveckling tillkom genom ett riks-dagsbeslut (prop. 1993/94:177, bet. UbU12, rskr. förmögenhet skall enligt stadgarna användas för att finan-siera satsningar som främjar användningen av IT. Denna del av kapitaletfår förbrukas under . Medlen skall användas för att startaprocesser i samhället som utvecklar kunskapen och kompetensen kring IToch medverkar till framväxten av en nationell infrastruktur för IT-stöddinformationshantering. Insatserna sker inom följande fyra huvudområden:pilotprojekt inom teknikområdet,utveckling av teknikens användbarhet,kompetenshöjning hos utvecklare och användare,främja en utveckling av det innehåll som infrastrukturen skall förmedlasom t.ex. läromedel och informationstjänster.GrundlagsutredningenDen snabba tekniska utvecklingen på IT-området har lett till att en par-lamentarisk kommitté tillsatts med uppgift att utreda frågan om nya medieroch grundlagarna. (Ju 1994:13, dir. 1994:104, tilläggsdirektiv 1995:14).Kommittén har bl.a. till uppgift att analysera hur tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen skall tillämpas på nya medier som användsvid förmedling av yttranden och annan information till allmänheten. Motbakgrund av den analysen skall utredningen undersöka frågan om ettgrundlagsskydd för moderna media som inte har ett sådant skydd. Ut-redningsarbetet skall enligt direktiven vara avslutat vid utgången av år1996.DatalagsutredningenRegeringen har tillkallat en parlamentariskt sammansattkommitté med uppgift att analysera på vilket sätt ett kommande EG-direktiv om skydd för personuppgifter skall införlivas med svensk rätt (dir.1995:91). Kommittén skall också föreslå sådana ändringar i tryckfrihets-förordningens bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet som ärmotiverade för att grundlagsregleringen skall vara anpassad till den nyatekniken och terminologin på området. Utredningsarbetet skall enligt di-rektiven vara avslutat senast den 31 mars 1997.IT-utredningenRegeringen tillsatte en utredning med uppgift att utarbeta såda-na förslag till rättslig reglering som kan behövas i samband med inrättan-det av s.k. elektroniska anslagstavlor och vid användning av elektroniskadokument inom både förvaltningen och näringslivet (Ju 1994:05, dir.1994:42). Utredningen beräknas avsluta sitt arbete senast den 1 november1995.Delegationen för transporttelematikDelegationen för transporttelematik (K 1994:08) har till uppgift att bl.a.utreda frågor om informationsteknikens trafikpolitiska konsekvenser ochbehovet av att utforma ett regelverk i fråga om informationsteknikensanvändning i trafiken (dir. 1994:41). Delegationen skall också lämna för-slag till åtgärder som kan påskynda användningen av olika former avtransporttelematik och som kan bidra till att de trafikpolitiska målen infri-as. Enligt delegationens tidsplan kommer ett första delbetänkande att pre-senteras medan uppdraget i sin helhet avses slutrapporterasi januari 1997.KommunikationskommitténI den parlamentariska kommitté (K 1995:01) som tillkallats för att utarbe-ta en nationell plan för kommunikationsområdet utgör IT-frågorna en delav arbetsuppgifterna (dir. 1994:140). Kommittén skall bl.a. analyseraeffekterna av informationsteknikens utveckling och behoven av rörlighetsamt bedöma hur trafikens infrastruktur bör byggas ut. Kommittén plane-rar att behandla denna utredningsuppgift i sitt slutbetänkande som avseslämnas senast den 1 december 1996.RegeringskanslietInom pågår en rad utredningar, översyner och projektinom IT-området. har därvid ett övergri-pande ansvar för hur kommunikationssystemet fungerar som helhet. Inomdepartementet pågår mot denna bakgrund arbete med en rad IT-frågor.Åtgärderna syftar till att främja användningen av IT men också till attutveckla regelverket på området. Som ett led i detta arbete pågår en över-syn av telelagen. Regeringen avser enligt vad utskottet erfarit att senastunder återkomma till beträffande telelagens utformning.2.2 Telemarknadens regleringRiksdagen beslöt om en ny telelag och en förändrad verksamhets-form för m.m. (prop. 1992/93:200, bet. TU30, rskr. Bak-grunden till beslutet var bl.a. den förändrade marknadssituationen sominträtt på telekommunikationsområdet. Den svenska telemarknaden ärdärmed avreglerad, vilket lett till att flera aktöreruppträder på denna marknad i konkurrens med . Denna situationär vid en internationell jämförelse unik.Av riksdagsbeslutet framgår att det övergripande målet påteleområdet är att enskilda, såväl fysiska som juridiska personer, ochmyndigheter i landets olika delar skall ges tillgång till effektiva telekom-munikationer till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Det statligaansvaret för grundläggande telekommunikationer angavs till att omfattataltelefoni men även fax och viss datakommunikation. Dessa tjänster skalltillhandahållas på nationell basis under sådana villkor att priset inte skallvara ett hinder för utnyttjandet. I enlighet med telelagen har staten ocksåett övergripande ansvar för andra teletjänster. Det sker bl.a. genom att fastateleförbindelser skall tillhandahållas där de efterfrågas.Inom EU har ett omfattande förändringsarbete inletts inom IT-området. beslöt ministerrådet att alla monopol på teletjäns-ter inom EU skall vara avskaffade till . Ett bered-ningsarbete pågår om hur regelverket på en öppen telemarknad skallse ut. har presenterat en s.k. grön-bok med förslag till rådsresolution om införande av ett framtida re-gelverk för telekommunikationer. Förslaget anger att av största bety-delse för ett framtida regelverk på en liberaliserad telemarknad är treprinciper, nämligen dels regler för tillstånd att tillhandahålla telenätoch teletjänster, dels säkerställande av bastjänster och finansieringenav dessa på en öppen telemarknad och dels regler för att säkerställasamtrafik.2.3 behandling av IT-frågorUtvecklingen inom IT-området påverkar såväl de frågor som bereds avriksdagen som egna arbetsformer. harIT-frågorna rönt politisk uppmärksamhet i allt större utsträckning. Frågorrörande informationsteknik ingår också direkt eller indirekt i samtligautskotts beredningsområden. Som exempel på IT-frågor som behandlats avriksdagen /redovisas i det följande uppgifterfrån betänkanden från nio utskott. Samtliga dessa betänkanden har god-känts av riksdagen.Konstitutionsutskottet har i betänkandet Samhällsinformationbehandlat informationshantering på elektronisk väg inom ramen för s.k.medborgarkontor och inom den offentliga förvaltningen generellt (bet.1994/95:KU41). I betänkandet behandlades även motionsyrkanden somaktualiserar en mängd olika problem med anknytning till informations- ochyttrandefrihet, sekretess och integritet och andra rättsliga problem som rörinformationsteknik. Utskottet konstaterade i sitt betänkande att till en delbehandlas dessa frågor i pågående utredningar och av IT-kommissionen.Utskottet framhöll för sin del vikten av att de redovisade problemen upp-märksammas och löses . Detta borde enligt utskottetsmening kunna ske inom ramen för det pågående utvecklings- och utred-ningsarbetet. Utskottet sade sig vidare förutsätta att regeringen spelar enaktiv och pådrivande roll och bl.a. avdelar nödvändiga resurser till för frågornas fortsatta hantering.Konstitutionsutskottet har vidare i betänkandet Vissa tryck- och yttran-defrihetsrättsliga frågor behandlat utvecklingen inom IT-området (bet.1994/95:KU14). Utgångspunkten var motionsyrkanden som påtalade pro-blem med ansvarsförhållanden och olika avarter med IT-utvecklingen.Utskottet hänvisade till utredningen om nya medier och grundlagarna (Ju1994:13) och framhöll att utredningens arbete inte borde föregripas genomuttalanden från sida.Lagutskottet har i ett betänkande om konsumentpolitikens mål och inrikt-ning behandlat utnyttjandet av informationsteknik i det konsumentpolitiskaarbetet (bet. 1994/95: LU32). I likhet med motionärerna ansåg utskottet attutnyttjandet av datateknik kan medföra stora fördelar. I sammanhangeterinrades om den som tillkallats.Socialutskottet har behandlat EU:s handikapparbete (bet.1994/95:SoU25). Utgångspunkten var bl.a. motionsförslag som framhöllatt utvecklingen inom IT-området kan väsentligt förbättra möjligheterna attkompensera funktionsbrister hos handikappade och att det därför är viktigtatt utnyttjar de nya möjligheter som EU-medlemskapet ger attmedverka i forskning och standardisering på telehandikappområdet. Ut-skottet ansåg att aktivt bör delta i EU:s handikapparbete för attföra ut svenska kunskaper och erfarenheter men också för att lära av EUoch övriga medlemsländer.Kulturutskottet har i betänkandet Övergripande kulturfrågor behandlatbiblioteksverksamheten med utgångspunkt i den snabba utvecklingen påIT-området (bet. 1994/95: KrU15). Utskottet konstaterade att frågor omhur vi skall kunna utnyttja fördelarna med den nya informationsteknikenövervägs i en rad sammanhang. Enligt utskottet framstår det som naturligtatt den parlamentariska kulturutredningen uppmärksammar de frågor somtas upp av motionärerna. Vidare hänvisades till konstitutionsutskottetsbehandling av frågor rörande samhällsinformation, där motionsförslagväckts om att en samlokalisering mellan medborgarkontor och bibliotekbör övervägas för att utnyttja IT på ett ändamålsenligt sätt. Utskottet ansågmot denna bakgrund att inte borde ta något initiativ med anled-ning av de aktuella motionsyrkandena.Utbildningsutskottet har i flera betänkanden behandlat IT-frågor. I betän-kandet Anslag till högre utbildning och forskning, m.m. behandlades in-formationsteknik och distansutbildning (bet. 1994/95:UbU15). Utgångs-punkten var motionsförslag dels om ett program för bred användning avinformationsteknik i enlighet med de rekommendationer som presenterat, dels om ett program för IT-användning i skolanoch den högre utbildningen och om att främja en ökad kunskapsöverföringmellan universitet, högskolor och företag. I sitt av godkändabetänkande framhöll utskottet att man inte hade något att erinra mot syftetmed motionsyrkandena. Med hänvisning till pågående utvecklingsarbeteansåg dock utskottet att inte nu behövde uttala sig i frågan.I samma betänkande behandlades vidare motionsyrkanden om använd-ning av modern informationsteknik i . Utskottet framhöll att manvälkomnade lokala och regionala initiativ i syfte att öka användningen avIT. Någon särskild åtgärd från sida med anledning av motionenansåg dock utskottet inte vara påkallad. Motionsyrkanden om att främja enallmän tillgång till informationsteknik genom att installera datorer påallmänna bibliotek avstyrktes vidare med hänvisning till pågående arbeteinom IT-kommissionen.Vad gäller IT i skolan sade sig utbildningsutskottet dela motionärernasuppfattning om vikten av satsningar inom utbildningsväsendet. Skolanspelar en avgörande roll när det gäller att skapa förutsättningar för enlikvärdig tillgång till informationsteknik. I sammanhanget erinrades om deuppdrag som fått att svara för utveckling och drift av detsvenska skoldatanätet, lärarnas datoranvändning, dataläromedel, nordisktsamarbete samt uppföljning och utvärdering. Beträffande distansutbildningunderströk utskottet att det är angeläget med en fortsatt utveckling avdenna utbildningsform med hjälp av informationsteknik. Via datanätverkoch andra former av kommunikationsteknik kan geografiska, sociala ochkulturella gränser därmed överskridas. Med hänvisning till förutsatt ut-redningsarbete avstyrktes aktuella motionsyrkanden.Utbildningsutskottet har även behandlat motionsförslag om utbildninginom informationsteknik i lärarutbildningen (Anslag till skolväsendet,m.m. 1994/95:UbU10, resp. Jämställdhet, bet. 1994/95:UbU18).