bet · GI01BoU18 · 1995-03-16 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen avseende stöd till förbättring avinomhusklimatet, stöd till åtgärder mot radon i bostäder, bidragtill Fonden för fukt- och mögelskador samt anslag m.m. tillbyggforskningen jämte motioner. Dessutom behandlas underallmänna motionstiden väckta motioner som i vid meningavser byggnaders inomhusmiljö, bl.a. motioner som för frammiljö- och hälsoaspekter på byggande och boende.Regeringens förslag tillstyrks med ett undantag. I fråga omstödet till radonsanering uttalar ett enigt utskott -- medanledning av förslag i budgetpropositionen och en motion -- atteventuella beslut om förändringar av villkoren för radonbidragbör kunna anstå till senare i vår. Enligt utskottets mening bördet av regeringen aviserade programmet för att förbättrainomhusklimatet i bostäder och lokaler avvaktas.Utskottet gör med anledning av motioner tillkännagivanden sominnebär att insatser m.m. bör övervägas avseendeett miljö- och hälsoriktigt byggande och boende,återanvändning och återvinning i byggandet,elöverkänslighet samtinriktningen m.m. av de ytterligare satsningar på attförbättra inomhusmiljön som aviserats till senare i vår.Övriga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats 15 reservationer och 3 särskildayttranden. Bl.a. avvisas i reservationer (m) de i motionerförordade tillkännagivandena. Dessutom har reservationeravgivits till förmån för motionsförslag bl.a. om kommunalaenergi- och miljörådgivare (v, mp), användning av återluft (fp)och (mp) samt FoU-verksamhet avseende tätorternas yttre miljö(c).TOLFTE HUVUDTITELN Regeringen har i proposition 1994/95:100 bilaga 13() föreslagit att1. till för byggnadsforskning:Förvaltningskostnader för /96 anvisa ettramanslag på ,2. till Byggforskning för /96 anvisa ettreservationsanslag på ,3. bemyndiga regeringen att i enlighet med vad ibudgetpropositionen anförts, under /96, låtastaten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stödtill byggforskning som innebär åtaganden om högst 100 000 000kr under , högst under budgetåret1998, högst under och högst25 under ,4. godkänna den i budgetpropositionen förordade ändringen idet statliga stödet till fukt- och mögelskadade småhus,5. medge att ramen för bidrag till Fonden för fukt- ochmögelskador vidgas till ,6. till Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador /96 anvisa ett förslagsanslag på ,7. godkänna den i budgetpropositionen förordade ändringen idet statliga bidraget till åtgärder mot radon i småhus,8. till Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder /96 anvisa ett förslagsanslag på ,9. godkänna ändamålet med den i budgetpropositionenredovisade bidragsverksamheten avseende bidrag till förbättringav inomhusklimatet,10. till Bidrag till förbättring av inomhusklimatet /96 anvisa ett reservationsanslag på 125 000 000kr. I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1995väckta motionerna1994/95:Bo203 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförs om att elöverkänsliga skall ha rätt tillbostadsanpassningsbidrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regler för kommunalt stöd tillbostadsanpassning vid elöverkänslighet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om elöverkänsligas rätt till bidrag även tillannan utrustning som krävs för att minska den socialaisoleringen,4. att hos regeringen begär förslag om hur enfördjupad forskning kring elöverkänslighet skall utvecklasenligt vad i motionen anförts om studier i nära samarbete meddrabbade personer.1994/95:Bo212 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom elöverkänslighet.1994/95:Bo215 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär att får iuppdrag att tillsammans med berörda bygg- och bostadsaktörerpresentera en handlingsplan för hur bygg- och bostadssektornskall kunna ingå i kretsloppssamhället,3. att hos regeringen begär att får iuppdrag att återkomma med förslag -- bl.a. med beaktande avtänkbar användning av miljöavgifter -- om hur återanvändningenav byggnadsdetaljer skall öka.1994/95:Bo222 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återanvändning av bygg- och rivningsavfall.1994/95:Bo224 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätten till bostadsanpassningsbidrag fördem som lider av elallergi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en bredare information omArbetarskyddsstyrelsens råd och anvisningar vid elallergi,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kravet på gemensam sanering av såvälarbetsplats som bostad för elallergiker,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt forskning vad gäller elallergi.1994/95:Bo226 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom problematiken med elöverkänslighet.1994/95:Bo229 av och () variyrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att öka radonsaneringen,5. att , med avslag på regeringens förslag omradonbidraget, beslutar att bidragsnivån skall vara kvar,6. att beslutar att det maximala bidraget förradonsanering skall vara även efter ,7. att till Bidrag till åtgärder mot radon ibostäder för /96 anvisar ett förslagsanslag på 55miljoner kronor.1994/95:Bo231 av m.fl. (m) vari yrkas4. att beslutar att anslaget G 13 inomNäringsdepartementet utgår ur budgeten.1994/95:Bo235 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett nytt finansierings/regelsystem förbostads- och byggsektorn utreds med sikte på att medvetet styramaterial och processer mot större miljö- och naturhänsyn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett kretsloppsanpassat bostadsbyggande.1994/95:Bo237 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sjuka hus-problemet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om roll för en ny energipolitik.1994/95:Bo240 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett program för att bygga ett samhällebaserat på en effektiv användning av förnyelsebaranaturresurser.1994/95:Bo242 av andre vice talman och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförs om forskning om sambandet mellanelöverkänslighet och metaller,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförs om parlamentarisk utredning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförs om den av bostadsutskottet tidigare begärdaöversynen.1994/95:Bo244 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillämpad forskning om elöverkänslighet.1994/95:Bo245 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att forskningen på radiofrekventa fält böröka i omfattning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att försiktighetsprincipen skall gälla videxponering av elektriska och magnetiska fält.1994/95:Bo502 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtotalförbud mot återluft i utrymmen där levande varelser vistas.1994/95:Bo503 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom fortsatt forskning om elöverkänslighet.1994/95:Bo504 av m.fl. (kds) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att laglig reglering av luftflöden börövervägas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda möjligheten att miljö- ochhälsoklassa fastigheter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att obligatoriska krav bör ställas påtillverkare och importörer av byggnads- och inredningsmaterialatt hälsobedöma dessa.1994/95:Bo510 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till ändring iaktuell lagstiftning som gäller vad som anförts i motionen omrivningsplaner och miljöinventering,2. att hos regeringen begär förslag på hurbyggmaterial kan beläggas med särskilda deponiavgifter enligtvad i motionen anförts.1994/95:Bo512 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkraven på ventilationssystem.1994/95:Bo518 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om utvidgningav byggfelsförsäkringslagen till att också omfatta arbets-,fritids- och skollokaler,2. att hos regeringen begär förslag om skapande avett "Svensk husprovning AB" enligt vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att allergiframkallande byggmaterial börförbjudas och att gränsvärden för kemiska ämnen bör sättas sålågt att astmatiker och allergiker utan obehag kan vistasinomhus,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ytterligare skärpa kraven på högstatillåtna radongashalt i alla byggnader.1994/95:Bo519 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning ommiljöklassning av hus,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheten att miljöklassa allabyggnader.1994/95:Bo520 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av särskilda kommunala energi- ochmiljörådgivare,2. att hos regeringen begär en utredning om hurstaten kan bidra till en heltäckande energi- ochmiljörådgivning i landet.1994/95:Bo521 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör få i uppdrag att snarastutveckla ett tydligt ekologiskt byggnadsbegrepp.1994/95:Bo531 av m.fl. (v) vari yrkas3. att beslutar om sådan ändring avbyggnadsverkslagen (BVL) att 2 § punkt 9 kompletteras med kravpå resurshushållning och kretsloppstillämpning i sin helhetenligt vad som anförts i motionen.1994/95:Bo533 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krav på miljömedveten upphandling så att manundviker att bygga sjuka hus.1994/95:Bo540 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning om grönområden i tätorter,5. att till grönyteforskning och Movium anvisar13 att disponeras och fördelas avByggforskningsrådet i enlighet med vad i motionen anförts.1994/95:Bo541 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna attförbud skall införas mot användning av återluft ibarnomsorgslokalers ventilationsanläggningar.1994/95:A275 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att under tolfte huvudtiteln anslår3 till ett nytt utgiftsanslag,Allergisanering, för /96,9. att , under förutsättning att det närmastföregående yrkandet antas, beslutar att anslaget Allergisaneringskall användas på det sätt som anförts i motionen,10. att hos regeringen begär en översyn av lagen omevakuering i enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:N270 av m.fl. (mp) vari yrkas13. att beslutar om att ett nytt anslag införsunder tolfte huvudtiteln och att det skall utgå med3 ,14. att beslutar om att ett nytt anslag införsunder tolfte huvudtiteln och att det skall utgå med100 000 000 kr.1994/95:N403 av m.fl. (kds) vari yrkas8. att för /96 till särskildaexperimentbyggnadsprogram under anslaget Byggforskning (G 10)anvisar utöver vad regeringen har föreslagit.1994/95:So484 av m.fl. (kds) vari yrkas22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lagstiftning angående reglering avluftflöden bör övervägas,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda möjligheten av att miljö-och hälsoklassa fastigheter,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att obligatoriska krav bör ställas påtillverkare och importörer av byggnads- och inredningsmaterialatt hälsobedöma dessa.1994/95:So500 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att hos regeringen begär en utredning om hurfenomenet "sjuka hus" kan undvikas genom val av bygg- ochinredningsmaterial samt ventilationssystem,7. att som sin mening ger regeringen till känna attbyggteknik bör tillämpas så att elektromagnetiska fält både ihemmet och i arbetsmiljön avskärmas för att förebyggaelallergi/överkänslighet.1994/95:Ub368 av m.fl. (kds) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att använda ROT-bidrag tillallergisanering av lokaler där barn och ungdomar vistasdagligen.Uppföljning m.m.Utskottet har som ett led i arbetet med uppföljning ochutvärdering av beslut initierat en uppföljning av1988 års riksdagsbeslut om byggnaders inomhusmiljö (bet.1988/89:BoU2). På uppdrag av utskottet har förbyggnadsforskning (BFR) med hjälp av en konsult utarbetatrapporten av riksdagsbeslut och statliga insatseravseende byggnaders inomhusmiljö. Rapporten har som bilagafogats till detta betänkande.Med anledning av rapporten och de i betänkandet behandladeförslagen har utskottet anordnat en internufrågning med titeln byggnaders inomhusmiljöförbättras -- uppföljning av tidigare beslut och redovisning avny kunskap m.m. InledningAllmänt om byggnaders inomhusmiljöEn följd av samhällsutvecklingen är att vi tillbringar mindretid utomhus och inomhus. Olika mätningar visar attvi i genomsnitt vistas så mycket som av tiden ibostaden, på arbetsplatsen eller i olika lokaler. Inomhusmiljönhar därför fått en allt större betydelse för vår hälsa och förvårt välbefinnande. Bostädernas liksom andra byggnadershygieniska standard har i betydande grad höjts under 1900-talet.Många av de hälsoproblem som tidigare orsakades av drag, fukt,kyla och bristfälliga sanitära förhållanden har eliminerats. Medny byggteknik m.m. har i viss utsträckning följt andra och nyahälso- och miljöproblem. Dessutom har ökade kunskaper omhälsorisker med föroreningar i miljön vidgat medvetenheten omsådana problem.De hälsorisker som har förknippats med senare tidsbyggnadsteknik och byggnadsmaterial började uppmärksammas istörre utsträckning . De har haft eni varierande grad fortsatt aktualitet. Inte minst gällde dettaunder senare , då nivån på byggproduktionengjorde frågan särskilt aktuell. Även om betydande insatser hargjorts för att komma till rätta med problemen kan det befarasatt det fortfarande byggs bostäder och lokaler som kommer att geupphov till hälsoproblem.Tidigare riksdagsbehandling m.m.Bostadsutskottet och har vid ett flertal tillfällenhaft att ta ställning till förslag som ur olika aspekter avsettbyggnaders inomhusmiljö. Ett i många avseenden grundläggandebeslut i frågan togs (bet. 1988/89:BoU2). Beslutetinnebar att en bred översyn skulle göras för att komma tillrätta med bristerna i inomhusmiljön. Översynen skulle bl.a.innefattaen definition av förekommande begrepp,en kartläggning av problemens omfattning,åtgärder för att undvika problem som kan uppkomma vid enbristande samordning mellan byggprocessens olika skeden,frågor kring användningen av olika byggmaterial,åtgärder för att skapa förutsättningar för att byggnadersventilationssystem får en fullgod funktion under byggnadens helabrukstid,ändamålsenligheten i ansvarssystemet,ändamålsenligheten i stödsystemet samtbehovet av ytterligare forskning.Åtgärderna skulle enligt beslutet genomföras snabbt och denyvunna kunskaperna och erfarenheterna utan dröjsmål föras ut ipraktisk tillämpning.Som en följd av riksdagsbeslutet tillsatte regeringen enarbetsgrupp för frågor som rör s.k. sjuka hus. Arbetsgruppenavgav betänkandet Byggnaders inomhusmiljö m.m. (Ds1990:14). Flera av de förslag som där förs fram har bl.a. legattill grund för beslut som därefter fattats av riksdagen.Riksdagen har så gott som haft att taställning till olika förslag som avsett byggnaders inomhusmiljö.Ställningstagandena har präglats av stor enighet. fattats omobligatorisk ventilationskontroll för flertalet hus,obligatoriskt samrådsförfarande i byggprocessen samtbyggfelsförsäkring.Som ett led i riksdagsutskottens ökade insatser avseendeuppföljning och utvärdering har bostadsutskottet, som framgårovan, beslutat att följa upp riksdagsbeslut ombyggnaders inomhusmiljö. På uppdrag av utskottet har Statensråd för byggnadsforskning (BFR) med hjälp av en konsultutarbetat rapporten av riksdagsbeslut och statligainsatser avseende byggnaders inomhusmiljö. I rapporten redovisaskortfattat bl.a. vidtagna regeländringar m.m., tillståndet ibyggnadsbeståndet samt genomförda informations-, forsknings- ochutvecklingsinsatser.Av rapportens kommentardel framgår bl.a. att det finnsgod kunskap om hur föroreningar m.m. i inomhusluften kan minskasliksom hur man bygger för att undvika höga fukt- ellerradonhalter.Förutom genom ändringar i byggregler m.m. har statsmakternagenom olika stimulansåtgärder sökt att komma till rätta medproblemen i inomhusmiljön. Det senaste exemplet på detta är detstöd till förbättring av inomhusmiljön som ingår som en del idet ROT-program som beslutade så sent som hösten 1994.Förslag om ett nytt bidrag till förbättring av inomhusklimatetläggs dessutom fram i årets budgetproposition. Regeringen ochMiljöpartiet de gröna har träffat en överenskommelse omett investeringsprogram på för att förbättrainomhusklimatet i bostäder och offentliga lokaler. Ettgenomförande av detta får naturligtvis också betydelse isammanhanget. Utskottet återkommer nedan till denna fråga.Enligt uppgörelsen skall huvuddelen av satsningen ligga under1995. En viktig del i programmet anges vara åtgärder förallergisanering.Utgångspunkten m.m. för betänkandetTrots de åtgärder som vidtagits finns det, som anförts ovan,oroande tecken på att det produceras hus därinomhusmiljön inte är tillfredsställande. i massmedia att relativt nyproducerade hus eller t.o.m.hela bostadsområden uppvisar allvarliga brister i inomhusmiljön.Även i det något äldre byggnadsbeståndet finns det indikationerpå att inomhusklimatet inte alltid är tillfredsställande. Detkan t.ex. gälla höga radonhalter, brister i luftomsättningeneller omfattande fuktproblem. torde uppmärksamhetenkring problemen ha ökat inte bara frånbyggsektorn utan också från finansiärer och försäkringsbolag.Att på initiativ av har utlysts somallergiår har också inneburit att frågan lyfts fram ytterligare.Det betydande antal motioner som väckts i ämnet under åretsallmänna motionstid utgör också ett synbart bevis härför.Mot bakgrund av den aktualitet som frågor om byggnadersinomhusmiljö m.m. kommit att få har utskottet valt att ibetänkandet behandla frågor som ur ett brett perspektiv kansägas ha anknytning till miljön i våra byggnader. Förutommotioner som direkt avser inomhusmiljön behandlas därför ocksåmotioner som mera allmänt behandlar miljö- och hälsoaspekter påbyggande och boende m.m.Betänkandet är upplagt så att först behandlas motioner medmer övergripande förslag om åtgärder för att förbättramiljöanpassningen i byggandet och boendet. Därefter behandlasmer avgränsbara förslag inom olika problemområden. Övervägandenaom byggnaders inomhusmiljö avslutas med utskottetsställningstaganden till föreslagna och aviserade nyastödåtgärder för att förbättra inomhusmiljön i bostäder m.m.Sist i betänkandet tar utskottet även ställning till förslag ibudgetpropositionen och motioner om byggforskningen.Huvudrubrikerna i betänkandet är följande:Miljö- och hälsoaspekter på byggande och boendeÅteranvändning och återvinning i byggandetEnergi- och miljörådgivningByggfelsförsäkringen m.m.Krav på ventilationenÅtgärder mot radon i bostäderFonden för fukt- och mögelskadorElöverkänslighetStöd till åtgärder i byggnaders inomhusmiljöByggforskningUtskottets ställningstaganden sker bl.a. mot bakgrund av attförslag avseende stöd till allergisanering m.m. av regeringenaviserats till senare i vår. Frågan om inriktningen av dessainsatser behandlas särskilt i avsnittet Stöd till åtgärder ibyggnaders inomhusmiljö.Miljö- och hälsoaspekter på byggande och boendeEn livscykel har vanligen delats upp i enproduktionsfas och i en förvaltningsfas; ofta utan påtagligtsamband. Ett av skälen härtill har varit att planerare,beställare, byggare å ena sidan och brukare å den andra intesällan haft skilda roller. Detta synsätt är nu på väg attersättas av ett betraktelsesätt där hela processen frånplanering till brukande ses som ett integrerat förlopp. I ensådan syn ligger också att det måste finnas ett starkt sambandmellan en effekter på miljön i ett långsiktigtperspektiv och dess hälsoeffekter på dem som brukar den.Utskottet behandlar mot bakgrund härav i detta avsnitt motionersom dels för fram mera övergripande förslag omkretsloppsanpassning av byggandet m.m., dels förordar normerandeinsatser för att förebygga hälsoproblem i byggnader. Förslagen imotionerna beskrivs först kortfattat och därefter övervägerutskottet de aktualiserade frågorna i ett sammanhang.Förslag till åtgärder för att främja ett ekologiskt byggandeförs fram i åtta motionsyrkanden.Samhället skall enligt motion Bo215 (v) byggas påkretsloppstanken. Det innebär att material och energi i störstamöjlig grad skall återvinnas och återanvändas. börenligt motionärerna ges i uppdrag att tillsammans med berördabygg- och bostadsaktörer presentera en handlingsplan för hurbygg- och bostadssektorn skall kunna ingå i kretsloppssamhället-- yrkande 1.En ekologiskt inriktad bostadsproduktion kan enligt motionBo235 (s) få en betydelsefull roll i samhällets successivautveckling mot mera miljöanpassade processer. Vad som fordras ärenligt motionärerna en kraftig signal från samhället som aktivtuppmuntrar och styr framtidens bostadsproduktion i merekologiska banor. Samhällets stödsystem till byggandet är idetta sammanhang av central betydelse. Enligt motionens yrkande1 bör därför stödet utredas med sikte på att medvetet styramaterial och produktion mot större miljö- och naturhänsyn. Iyrkande 2 begärs dessutom ett tillkännagivande om enkretsloppsanpassning av bostadsbyggandet.Nedgången i byggandet är enligt motion Bo240 (s) en viktigfaktor bakom dagens höga arbetslöshet. Ett långsiktigt ochsamtidigt konkret program för ökad sysselsättning måste därförsättas i sjön -- ett program som innehåller kraftfullasatsningar på effektivare användning av våra naturresurser.Enligt förslaget skall programmet i ett första steg bl.a. syftatill att halvera energianvändningen i byggnadsbeståndet och tillatt lägga om vatten- och avloppssystemen.Intresset för ekologiskt byggande har enligt Miljöpartietspartimotion Bo521 ökat starkt . Det finns enligtmotionärerna nu erfarenheter, kunnande och utprövad teknik förett ekologiskt byggande. Däremot saknas det enligt deras meningett samlat grepp över verksamheten och en enhetlig definition avbegreppet ekologiskt byggande. Med hänvisning härtill hemställsatt det skall uppdras åt att utveckla etttydligt ekologiskt byggnadsbegrepp.De väsentliga tekniska kraven vid uppförande eller ändring avbyggnadsverk ger enligt motion Bo531 (v) inte tydligt uttryckför den allmänt omfattade uppfattningen att det är viktigt attvid allt byggande tillämpa ekologiska principer,kretsloppstänkande och resurshushållning. Enligt motionensyrkande 3 bör bestämmelserna i lagen om tekniska egenskapskravpå byggnader kompletteras så att lagen kommer att omfatta kravpå resurshushållning och kretsloppstillämpning i sin helhet.Det är enligt motion Bo237 (v) yrkande 5 viktigt att byta fråndagens el- och oljeberoende energisystem i våra bostäder tillsystem som baseras på förnyelsebar energi och som minskarenergianvändningen.