bet · GI01BoU13 · 1995-04-06 00:00:00 — Detär givetvis mycket olyckligt om en osäkerhet om de framtidaförutsättningarna för bostadsfinansieringen hindrar ellerfördröjer önskvärda bostadsinvesteringar. En strävan bör därförvara att i möjligaste mån undanröja den osäkerhet som i inom sektorn. Detta är också en av utgångspunkterna förden nya bostadspolitiska utredningens direktiv vad avser detstatliga stödet till bostadsbyggandet. I direktiven framhållssärskilt behovet av långsiktig stabilitet samt attkompletterande subventioner måste vara förutsebara undersubventionens löptid.Utskottet har kunnat konstatera att utredningen ges storfrihet att överväga olika frågor om det statliga stödet. En avutredningens första uppgifter är att redovisa bedömningar avkonsekvenserna för bostadsförsörjningen av definansieringsregler som gäller för bostäder. Därefter finnsmöjlighet att överväga förändringar av stödet i ett flertalolika avseenden. Det får förutsättas att även de frågor som tasupp i de aktuella motionerna därvid kommer att uppmärksammas. Deföreträdare för samtliga riksdagspartier som ingår i utredningenhar givetvis möjlighet att särskilt framhålla angelägna frågorför respektive parti.Det är utskottets förhoppning att utredningens arbete kan ledafram till att en uppgörelse träffas om långsiktigt hållbaraförutsättningar för bostadsfinansieringen. Sett mot denbakgrunden kan det inte anses lämpligt att utskottet nuföregriper utredningsarbetet genom uttalanden om önskvärdutformning av bostadsfinansieringssystemet. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet därför motionerna Bo201 (c),Bo202 (c) såvitt nu är i fråga, Bo211 (mp) yrkande 1, Bo216 (s)yrkande 3 samt Bo237 (v) yrkande 7.Ytterligare en fråga med anknytning till villkoren ibostadsfinansieringssystemet skall behandlas här. Det gällermotion Bo237 (v) yrkande 8, där föreslås göra etttillkännagivande om villkoren för de kreditgarantier som ingårsom en del av det nuvarande bostadsfinansieringssystemet.Motionärerna vill att regeringen skall inleda överläggningar medStatens bostadskreditnämnd (BKN) om villkoren förkreditgarantierna och om kreditgarantiavgiften. Enligtmotionärerna medför de krav på tilläggssäkerheter som BKN iblandställer för att bevilja kreditgaranti vissa problem.Motionärerna anser vidare att en höjning avkreditgarantiavgiften bör övervägas.Även vad gäller reglerna för kreditgarantier anserutskottet att övervägandena i den bostadspolitiska utredningenbör avvaktas och det aktuella yrkandet således avstyrkas.Utskottet vill dock upplysa om att en av regeringen nyligenbeslutad ändring av kreditgarantiförordningen (1991:1924)innebär att BKN kan kräva tilläggssäkerheter för attuppväga brister i låntagarens betalningsförmåga. Förändringen ärföranledd av att förordningen anpassats till de regler somgäller enligt lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag. Vadgäller frågan om kreditgarantiavgiftens storlek kan upplysas omatt BKN i sin senaste anslagsframställning beräknat att man föratt uppnå full kostnadstäckning för nu aktuella årgångar skullebehöva höja avgiften från till av det garanteradebeloppet. En sådan höjning måste i det nuvarande läget ansesvara helt orealistisk. Det är därför rimligt att frågan omkreditgarantiavgiften övervägs i ett vidare sammanhang där ävenövriga frågor om bostadsfinansieringssystemets utformning kanbeaktas.BosparandeUnder har bostadsinvesteringar till heltövervägande del finansierats med lånat kapital. I och medstatens alltmer begränsade möjligheter att bidra tillbostadsfinansieringen har det dock i flerasammanhang kommit att övervägas formerna för en ökadkapitalinsats från fastighetsägarna och de boende i samband meden bostadsinvestering. Som en förutsättning för attprivatpersoner skall kunna öka sin kapitalinsats i det egnaboendet har därvid olika former av bosparsystem kommit attuppmärksammas. Den föregående regeringen tillsatte en utredningom ett nytt statligt premierat bosparsystem. Utredningenredovisade sina förslag i betänkandet Bosparande(SOU 1994:121). Förslagen innebär en sparlåneordning därsparvillkoren kopplas till ett statligt kreditgarantisystem förförvärv av eget hem eller bostadsrätt för permanentboende. Efterett regelbundet sparande garanteras spararen låntill ett maximerat belopp genom av staten utfärdadekreditgarantier.Förslag om bosparande förs fram i sex motioner. I två av dessamotioner hänvisas till det ovan omnämnda förslaget om ettbosparsystem i betänkandet SOU 1994:121. Detta förslag börenligt motion Bo411 (m) yrkande 14 genomföras. Motionärernaframhåller bl.a. att ett ökat bosparande kommer att underlättaen fortsatt omställning på bostadsmarknaden och minskarisktagandet för det enskilda hushållet vid köp av bostad. Äveni motion Bo229 (fp) yrkande 3 föreslås att ett bosparsystem ienlighet med förslag bör införas. Det anförsdock i motionen att den tekniska utformningen av systemet förstbör övervägas närmare.Centerpartiet avvisar däremot i sin partimotion Bo202 såvittnu är i fråga förslaget i betänkandet SOU 1994:121. att systemet riskerar att få en prisdrivande effekt ochatt det dessutom skulle motverka en normalisering avkreditmarknaden. vill i stället att bosparandeskall ske genom personliga investeringskonton. På dessa kontonskulle ett skattefritt sparande på upp till ett halvt basbeloppper år tillåtas. All avkastning på kontot föreslås varaskattefri. Uttag utan beskattning förutsätts kunna ske bl.a.för investering i egen permanentbostad.I motion Bo225 (m) hänvisas såvitt nu är i fråga bl.a. tilldet bosparsystem som finns i . Detta system uppges byggapå att spararen tecknar ett avtal med ett bosparinstitut om attspara ett visst belopp. Bospararen kan efter att ha uppnåttsparmålet erhålla ett lån till en relativt låg fast ränta samten bosparpremie.Även hänvisar i sin partimotion Bo211 yrkande 2till det tyska sparlånesystemet samt till det system somtillämpas inom den svenska ekonomiska föreningen (Jord,Arbete, Kapital). JAK-systemet bygger på att spararen inte fårnågon sparränta. Efter en viss tids sparande kan denne i ställetlåna utan att betala någon låneränta. I motionen föreslås attett liknande system med låg eller ingen ränta införs ochkombineras med ett krav på att det byggande som finansierasgenom systemet skall utföras efter ekologiska grundprinciper.I motion Bo237 (v) yrkande 9 föreslås göra etttillkännagivande om åtgärder som bör vidtas för att minskakostnaderna i boendet. En sådan åtgärd bör enligt motionärernavara att införa ett bosparsystem som gäller allaupplåtelseformer. Andra åtgärder som föreslås övervägas är bl.a.att öka det enskilda ansvaret för driftkostnaderna i boendet ochatt uppmuntra självbyggarinsatser.Av samma skäl som anförts vad gäller de ovan behandladeförslagen om förändringar i bostadsfinansieringssystemet avstårutskottet från att värdera eller närmare kommentera de olikaförslag om bosparsystem som framförts i motionerna.Utskottet kan dock konstatera att en bred enighet råder i frågaom synen på behovet av ett ökat bosparande. Genom sparandet kanlånebehovet begränsas och därmed också de risker som ärförknippade med en stor skuldsättning för det enskildahushållet. Även behovet av statliga insatser förbostadsfinansieringen påverkas givetvis om ett systemför bosparande kan få en bred anslutning hos olika typer avhushåll. Frågan om ett utvidgat bosparande ingår därför som endel i övervägandena om hur bostadsfinansieringssystemet skallutformas på . Enligt sina direktiv skall denbostadspolitiska utredningen på nytt se över frågan ombosparande samt redovisa modeller för hur de enskilda hushållensbehov av att ta upp lån för sina bostadsinvesteringar kanminskas. En utgångspunkt för att staten skall medverka i ettbosparsystem bör vara att det kommer alla upplåtelseformer tilldel.Mot den redovisade bakgrunden anser utskottet att nubör avslå motionerna Bo202 (c) såvitt nu är i fråga, Bo211 (mp)yrkande 2, Bo225 (m) såvitt nu i fråga, Bo229 (fp) yrkande 3,Bo237 (v) yrkande 9 samt Bo411 (m) yrkande 14.Ekonomiska problem i vissa bostadsrättsföreningarEn minst lika aktuell fråga som diskussionen ombostadsfinansieringen för nyproduktionen är de ekonomiskaproblem som många fastighetsägare råkat ut för de senaste åren.I det inledande statistikavsnittet i detta betänkande finns enredovisning av utveckligen avseende konkurser inombostadssektorn. Även om antalet obeståndsfall ökat inom samtligaupplåtelseformer är det kanske problemen förbostadsrättsföreningar producerade som kommitatt uppmärksammas mest. Denna fråga har också tagits upp i tremotioner från allmänna motionstiden. I dessa motioner beskrivsde svårigheter som många bostadsrättsinnehavare råkat ut för närderas förening hamnat på obestånd. Hushållens ekonomiskasituation har ibland blivit ohållbar när det sparkapital sominvesterats i bostadsrätten gått förlorat.I motion Bo208 (s) efterlyses aktiva statliga insatser för atthjälpa föreningar med ekonomiska problem att omförhandlalånevillkoren eller att rekonstruera en förening som hamnat påobestånd. Den nya bostadspolitiska utredningen bör enligt motionBo214 (s) uppmärksamma problemen för de krisdrabbadebostadsrättsföreningarna. I avvaktan på dessa överväganden anserdock motionärerna att regeringen måste finna tillfälligastödformer för att undvika att de mest akuta fallen hinner hamnai obeståndssituationer. I motion Bo241 (s) efterfrågas, såvittnu är i fråga, ett ömsesidigt ansvar från kreditinstituten ochbostadsföretagen för att förhindra konkurser hosbostadsrättsföreningar. Motionärerna pekar vidare på ett antalfrågor som bör uppmärksammas av den bostadspolitiska utredningeni syfte att undvika att nytillkommande bostadsrättsföreningarskall hamna i svårigheter. Förslag med denna inriktning finnsäven i den tidigare behandlade partimotionen Bo202 frånCenterpartiet.Utskottet ser med stor oro på utvecklingen av den ekonomiskasituationen för bl.a. de bostadsrätter som produceradesåren runt 1990. Bakom rapporterna om allt fler föreningar somförsatts i konkurs ligger många fall av enskilda hushåll somhamnat i svåra ekonomiska situationer. Ofta har dessa personerkänt sig missledda eftersom de inte ansett sig fått enrättvisande bild av de ekonomiska risker de påtagit sig i ochmed bostadsrättsköpet. Det finns därför anledning att dralärdomar i detta avseende om vilka krav som bör ställas isamband med upplåtelse av bostadsrätter. Vad gällermotionsförslagen om åtgärder på kortare och för attkomma till rätta med de ekonomiska problemen i vissabostadsrättsföreningar vill utskottet anföra följande.På förslag av bostadsutskottet förordade våren 1993att en utredning skulle tillsättas med uppdrag att skyndsamtlämna förslag om åtgärder som motverkade krisen påbostadsmarknaden (yttr. 1992/93:BoU9y och bet. Hösten1993 förelades regeringens förslag i frågan. Detgällde bl.a. ett slopande av kopplingen mellan räntebidrag ochfinansieringsform samt införande av en möjlighet till s.k.omfördelningslån (se prop. 1993/94:76, bet. BoU6, rskr. 115).Dessa åtgärder har sedermera visat sig ha endast en mycketbegränsad effekt för de föreningar som fått allvarligaekonomiska problem. Det har därför blivit alltmer uppenbart attandra åtgärder måste vidtas för att inte obeståndssituationernaskall få en alltför stor omfattning. fördes idetta syfte samtal mellan framför allt regeringen ochföreträdare för bostadskreditmarknaden om lämpliga åtgärder påkortare sikt. Under hand har en ordning kommit att etableras sominnebär att bostadskreditinstituten tagit ett större ansvar förrekonstruktionen av krisdrabbade föreningar utan någon direktstatlig inblandning.Denna ordning innebär att Statensbostadsfinansieringsaktiebolag () och respektivebottenlåneinstitut gemensamt försökt finna lösningar som innebäratt krisdrabbade föreningar inte behöver försättas i konkursutan i stället rekonstrueras. Kreditgivarna har under vissaförutsättningar varit beredda att omförhandla föreningarnaslånevillkor avseende lånens storlek och ränta. Rekonstruktionenförutsätter att och bottenlånegivaren delar på eventuellaförluster samt att bostadsrättsföreningen gör vissa åtaganden omhur framtida intäkter och utgifter skall hanteras.Svårigheterna inom bostadssektorn har även kommenterats ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 167). Regeringen hänvisar därtill den ovan beskrivna ordningen för att hanteraobeståndssituationer för bl.a. bostadsrättsföreningar. Vidareanförs att överväganden pågår om hur motsvarande situationerskall hanteras i de fall staten har lämnat kreditgaranti genomStatens bostadskreditnämnd (BKN). Ett förslag i denna fråga haraviserats till senare i vår.Som utskottet beskrivit ovan har en ordning etablerats för attpå kort sikt hantera de akuta ekonomiska problemen i vissabostadsrättsföreningar. Dessutom är ytterligare förslag i fråganatt vänta från regeringen. Vad gäller utvecklingen på längresikt inom det bostadsbestånd som uppförts eller byggts har den bostadspolitiska utredningen givits i uppdraggöra bedömningar. Utredningen skall enligt sina direktiv även geförslag om erforderliga förändringar av villkoren för detbefintliga beståndet.Med hänvisning till vad ovan anförts om åtgärder med anledningav den ekonomiska situationen för vissa bostadsrättsföreningaranser utskottet att förslagen i motionerna Bo208 (s), Bo214 (s)samt Bo241 (s), den sistnämnda motionen såvitt nu är i fråga,kommer att bli tillgodosedda utan att nu gör någottillkännagivande i frågan till regeringen. Dessutom finnsanledning att avvakta det aviserade förslaget från regeringen.Motionerna avstyrks således.Räntebidrag m.m.BakgrundRäntesubventioner utgår enligt ett antal olikastödformer. Huvuddelen av subventionerna avser stöd sombeviljats enligt det äldre räntebidragssystem för ny- ochombyggnad som tillämpades enligt samma huvudprinciper under åren1975 till 1993 (SFS 1974:946, 1986:692, 1986:693, 1989:858,1991:1933). trädde ett nytt subventionssystem, det s.k.Danellsystemet, i kraft (SFS 1992:986).I budgetpropositionen förs fram förslag om ändrade regler förräntesubventionernas årliga förändring enligt både det äldreräntebidragssystemet och det nya subventionssystemet. Dessaförändringar är föranledda av beslut omvissa ändringar av kapitalbeskattningsreglerna fr.o.m. år 1995.Dessutom föreslås den statligt reglerade ersättningslångivningenslopas. Slutligen föreslås ändringar av villkoren i det nyasubventionssystemet avseende vilka ombyggnadsåtgärder som skallvara stödberättigade. Det sistnämnda förslaget behandlas underavsnittet Stöd till ROT-åtgärder m.m. nedan.I en motion föreslås andra förändringar än dem regeringenförordat av räntesubventionernas årliga förändring. Dessutomföreslås i tre motioner "extra" nedtrappningar avräntesubventioner som går utöver de årliga förändringarna enligtde "ordinarie" reglerna. I en motion behandlas villkoren förräntesubvention enligt det nya subventionssystemet. Slutligentas i detta avsnitt upp ett motionsförslag om villkoren förräntebidrag m.m. i samband med ombildning av ett bostadsföretagfrån stiftelse till aktiebolag.Utskottet inleder med att behandla de förslag som avser de"ordinarie" reglerna för räntebidragens årliga förändring.Den årliga förändringen av räntebidragenRiksdagen beslutade att slopa den tidigarebeslutade sänkningen av skattesatsen förkapitalinkomster från till (prop. 1994/95:25, bet.FiU1, rskr. Enligt tidigare riksdagsbeslut är emellertidräntebidragsreglerna både i det gamla och det nyaräntesubventionssystemet bestämda med utgångspunkt från enkapitalskattenivå på och en därtill kopplad avdragsrätt föregnahemsägarnas ränteutgifter på samma nivå. nyabeslut om kapitalbeskattningsreglerna föranleder därför enligtregeringen behov av att ändra reglerna för räntesubventioner förny- och ombyggnad av bostäder. Syftet är att återställaneutraliteten i kapitalbeskattningshänseende mellan å ena sidanhyres- och bostadsrätt och å andra sidan egnahem. De avregeringen föreslagna förändringarna innebär i korthet följande.I det äldre räntebidragssystemet minskas de årliga höjningarnaav den garanterade räntan såvitt gäller hyres- ochbostadsrättshus från . De lägreprocenttalet tillämpas fr.o.m. det bidragsår som börjar under år1995.För s.k. reducerat räntebidrag i det äldre systemet föreslåsbidragsandelen höjas från till av räntekostnaden ochtillämpas i fråga om räntebidrag för tid efter årsskiftet1994/95.I det nya subventionssystemet minskas bidragsnivån föregnahem. De procenttal med vilka bidragsnivån skalländras , respektive för varje ny årgång, höjs.Dessa tal höjs från 5 1/till , respektive från6 2/till . Det nya procenttalet för årlig sänkningav bidragsnivån , , avses såvitt gällerärenden i vilka bidragstiden påbörjats före utgången av 1994tillämpas fr.o.m. det bidragsår som påbörjas efter utgången avjuni 1995 och i övrigt fr.o.m. utgången av det förstabidragsåret. Det nya procenttalet för den årgångsvisasänkningen av bidragsnivån avses tillämpas fr.o.m. årsskiftet1995/96.Därutöver föreslås bidragsnivån för egnahem, såvitt avser dennivå som skall gälla under det första bidragsåret, sänkas i förhållande till de nivåer som ärföreskrivna. Sänkningen avses genomföras för de projekt sompåbörjas . Denna åtgärd kombineras med enytterligare engångsåtgärd med innebörden att den årgångssänkningsom enligt gällande ordning skall göras /95uteblir. Således föreslås den bidragsandel på det förstabidragsåret som är föreskriven för hyres- ochbostadsrättsprojekt påbörjade behållas även under år1995. Bidragsandelen det första bidragsåret för egnahemsprojektsom påbörjas föreslås i konsekvens med detta sättas till31,. Med hänvisning till att räntesubventioner inte lämnasför ombyggnad av egnahem föreslås ändringen av bidragsandelenför hyres- och bostadsrätter bara gälla i fråga om nybyggnad.Det förutsätts i övrigt ankomma på regeringen att närmareutforma de bestämmelser som behövs för att åstadkomma denföreslagna anpassningen.Slutligen innebär regeringens förslag att den lägstabidragsnivån för hyres- och bostadsrätter både vad gäller ny-och ombyggnad höjs från till av räntekostnaden.I motion Bo231 (m) yrkande 2 föreslås såvitt nu är i fråga attden årliga nedtrappningen av räntebidragen enligt det äldreräntebidragssystemet ökar. Förslaget innebär att den årliganedtrappningen görs för egnahem och med0,för flerbostadshus.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrade reglerför räntebidragens årliga förändring m.m. De föreslagnaförändringarna är nödvändiga för att upprätthålla neutralitetenmellan olika upplåtelseformer. Dessutom torde den del avregeländringen i det nya subventionssystemet som innebär attårgångssänkningen för nyproduktionen mellan år 1994 och 1995uteblir få en positiv inverkan på bostadsproduktionen. Även ominte denna åtgärd ensamt leder till att bostadsproduktionen kanåtergå till mer normala nivåer förbättrar den givetvisförutsättningarna för investeringar i ettbostadsbyggnadsprojekt.Utskottets ställningstagande innebär att förslaget i motionBo231 (m) yrkande 2 såvitt nu är i fråga bör avslås avriksdagen. Det bör framhållas att en avtrappning avräntebidragen i den takt som motionärerna föreslagit torde ledatill stora ekonomiska svårigheter för många fastighetsägare inomsamtliga upplåtelseformer. Sett mot bakgrund av de problem somredan finns på bostadsmarknaden måste det anses orealistiskt attgenomföra förslaget. Frågan om de ändradekapitalbeskattningsreglerna även bör föranleda ändringar i vissavillkor för ombyggnadssubvention har aktualiserats i en motionoch övervägs av utskottet under avsnittet Förutsättningar ochvillkor m.m. för stöd till ROT-åtgärder nedan.Extra besparingar på räntebidragenUtskottet övergår nu till att behandla motionsförslagen omextra besparingar på räntebidragen som går utöver de årligaförändringar som behandlats ovan. Förslag med denna innebördläggs fram i tre motioner. I två av motionerna, Centerpartietspartimotion Fi219 yrkande 7 såvitt nu är i fråga samt iKristdemokraternas partimotion Fi216 yrkande 12, föreslås attriksdagen beslutar genomföra beslut om extranedtrappningar av räntebidragen. Förslaget i Kristdemokraternaspartimotion innebär att bör besluta attfastighetsskatten även i fortsättningen skall utgå med 1,5 %.I motion Bo229 (fp) yrkande 2 föreslås att regeringen skallåterkomma med förslag om minskade bostadssubventionermotsvarande sammanlagt --1998.Besparingen föreslås uppgå till underrespektive år. För att effekterna av besparingen inte skall bliför stor för utsatta grupper föreslås sammanlagt 200miljoner kronor reserveras för justeringar i bostadsbidragen.Vad gäller de två första motionerna om extra besparingar påräntebidragen vill utskottet erinra om att denna frågabehandlades av så sent som (prop.1994/95:25, yttr. BoU1y, bet. FiU1, rskr. Riksdagenbeslutade då att inte genomföra det tidigare beslutet från år1993 om besparingar på räntebidragen vad avser extraupptrappningar av den garanterade räntan och1996. Den besparing som därmed uteblev beslutades i ställetinhämtas genom en höjning av fastighetsskatten från till1,fr.o.m. beskattningsåret 1996.Bostadsutskottet konstaterade i samband medriksdagsbehandlingen av frågan att ändringen ibesparingsmetod innebar en rättvisare fördelning av besparingenöver bostadsbeståndet. Dessutom framhöll utskottet att ändringennågot förbättrar situationen för de bostäder som produceratskring och som i många fall har mycket högakapitalkostnader. Inget av vad som anförs i de aktuellapartimotionerna föranleder utskottet att nu ompröva sitttidigare ställningstagande. Partimotionerna Fi216 (kds) yrkande12 och Fi219 (c) yrkande 7 såvitt nu är i fråga, avstyrkssåledes.Även förslaget i motion Bo229 (fp) yrkande 2 om minskadebostadssubventioner åren 1996--1998 avstyrks av utskottet. Ensådan besparing som föreslås i motionen skulle riskera leda tillproblem motsvarande dem som hade blivit följden av ettgenomförande av besparingsbeslut. Dessutom finnerutskottet det motiverat att -- beträffande bostadsfinansieringenpå något -- avvkta det pågående utredningsarbetet.Vissa villkor för bostadssubventionI motion Bo243 (v) anförs att frikopplingen mellanräntebidragsgivningen och lånefinansieringen av bostadsbyggandethar lett till vissa problem. Ett av dessa problem gällerreglerna för bestämmandet av subventionsräntans nivå. Sedan år1992 har låntagaren i praktiken själv kunnat bestämma dentidpunkt -- starttidpunkten -- som bestämmer subventionsräntanunder . Motionärerna hänvisar till ettexempel som visar på stora skillnader i kapitalutgifterna mellanolika bostadsbyggnadsprojekt beroende på hur låntagaren bestämtstarttidpunkten. Mot denna bakgrund föreslås i motionens yrkande1 att starttidpunkten för räntebidragsberäkningen bör bestämmastill tidpunkten då lånet för projektet placeras.Motionärerna vänder sig vidare mot att räntebidrag utgåroavsett om byggnadsprojektet har finansierats med lån eller ej.I motionen föreslås därför att bidragsunderlaget skall maximerastill ett belopp motsvarande det faktiskt upptagna lånet --yrkande 2. I konsekvens med detta förslag föreslås atträntesubvention inte skall utgå alls om inga lån tas upp förbyggnationen -- yrkande 3.Utskottet har i olika sammanhang uppmärksammats påkonsekvenserna av de regler för bestämmande avsubventionsräntan som varit i kraft . Framtill gällde att bidragstiden skulle börjalöpa av efter färdigställandet. Oronpå kreditmarknaden gjorde emellertid att vissalåntagare fick svårigheter att erhålla långsiktig finansieringinom tremånadersgränsen. Den dåvarande regeringen beslöt därföratt ändra reglerna så att bidragstagaren kunde vänta med attansöka om utbetalning av bidraget och då i princip fritt väljastarttidpunkten för subventionsräntan. Nackdelen förbidragstagaren att vänta med att ansöka om utbetalning är attbidrag inte betalas ut för tiden före denna ansökan.Boverket m.fl. har hävdat att reglerna delvis fått andraeffekter än vad som avsågs.