bet · GI01SfU10 · 1995-05-04 00:00:00 — Enligt utskottetsuppfattning är det också befogat att i avvaktan påutredningsarbetet och utan att förutsättningarna för dettapåverkas nu genomföra vissa åtgärder för att dämpakostnadsökningarna och att detta lämpligen sker genom höjningarav patientavgiften och högkostnadsskyddet.Någon motion har inte väckts med anledning av förslaget ibudgetpropositionen om en höjning av patientavgiften ochutskottet har i och för sig ingen invändning mot detta förslag.Emellertid skall både den budgetpropositionen föreslagnahöjningen av patientavgiften till resp. och den ikompletteringspropositionen föreslagna höjningen till 160 krresp. börja gälla den 1 juli 1995.Socialförsäkringsutskottet kommer senare att yttra sig tillfinansutskottet över kompletteringspropositionen i bl. a. dennadel. Utskottet anser därför att det nu föreliggande lagförslageti budgetpropositionen i vad det avser en höjning avpatientavgiften vid inköp av prisnedsatta läkemedel till 135 krresp. inte bör antas av . I stället bör detankomma på finansutskottet att bereda frågan om vilkenpatientavgift som skall gälla fr.o.m. ochföreslå att anta lagförslag i frågan. Om förslagen ikompletteringspropositionen genomförs kommer besparingseffektenatt ytterligare förstärkas som de med stort behov avläkemedel skyddas genom en måttlig höjning avhögkostnadsskyddet. Utskottet tillstyrker därför bifall tillregeringens förslag om en höjning av högkostnadsskyddet till samt avstyrker bifall till motion Sf204 yrkande 11 om enytterligare höjning av högkostnadsskyddet 1 900 kr.Som framgått ovan framhålls såväl i propositionen som i någramotioner behovet av mer genomgripande förändringar inom systemetför läkemedelsförmånerna. Utskottet anser det också värdefulltatt det nu inom ramen för HSU 2000:s arbete kommer attgenomföras en prövning av hur kostnadsansvaret förläkemedelskostnaderna skall fördelas och att en översyn görs avdet samlade förmånssystemet för läkemedel. Genom detilläggsdirektiv HSU 2000 erhållit ges möjlighet att pröva olikalösningar som kan medföra såväl kostnadsdämpande effekter somatt enskildas kostnader fördelas på ett mer rättvist sätt.Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att kommittén ärparlamentariskt sammansatt vilket ger möjlighet för ledamöternaatt inom ramen för direktiven i det löpande arbetet ta upp olikafrågor som väckts i motioner. Utskottet anser därför medhänvisning till det nu påbörjade utredningsarbetet attmotionerna Sf204 yrkandena 1--3, 7, 9, 10 och 13 och So210yrkandena 3--5 inte bör föranleda något uttalande frånriksdagens sida.I tilläggsdirektiven anges bl.a. att kommitténs övervägandenoch förslag skall ha sin utgångspunkt i att sjukvårdshuvudmännenbör överta kostnadsansvaret för läkemedlen i den öppna vårdenoch att de privatpraktiserande läkarnas möjligheter att medverkai arbetet med att ta fram läkemedelskommittéernasrekommendationer bör uppmärksammas. Utskottet anser att motionSo423 yrkande 15 får anses tillgodosedd med det anförda.Såvitt avser högkostnadsskyddet i övrigt anges i direktivenatt detta kan utformas efter mönster av det nuvarande systemetmen att även andra alternativ bör övervägas. Dessutom börmöjligheterna till periodicering prövas. Utskottet anser attresultatet av utredningsarbetet bör avvaktas och avstyrkerbifall till motionerna Sf202, Sf207, Sf208, Sf215, Sf218 ochSf234.Även de i motionerna Sf213, Sf232, Sf241 och Sf263 upptagnafrågorna om kostnadsfria läkemedel och förbrukningsartiklarkommer att beröras av kommitténs arbete genom att somhuvudalternativ skall redovisas ett system där dessa görsprisnedsatta och förs in i ett högkostnadsskydd. En bedömningskall dock göras om en sådan förändring behöver kompletteras mednågon annan åtgärd i socialförsäkringssystemet för dem som harlivslånga sjukdomstillstånd och betydande merkostnader.Utskottet anser att även i dessa avseenden bör resultatet avkommitténs arbete avvaktas och avstyrker bifall till motionerna.Tandvårdsförsäkringen Den allmänna tandvårdsförsäkringen,som infördes , ingår i den allmänna sjukförsäkringen. Degrundläggande bestämmelserna om tandvårdsförsäkringen återfinnsi 2 kap. 3 § AFL. Försäkringen omfattar tandvård som meddelasvid folktandvårdsklinik, odontologisk fakultet eller annarsgenom det allmännas försorg eller lämnas av tandläkare som äruppförd i en av den allmänna upprättadförteckning. Ersättning utges enligt grunder som regeringenefter förslag av fastställer för högst tvåår i sänder. Grunderna är intagna i tandvårdstaxan (1973:638).Försäkringen omfattar inte ersättning åt försäkrad som intefyller minst under det år behandlingen påbörjas. Barnunder har enligt tandvårdslagen (1985:125) rätt tillavgiftsfri tandvård genom landstingens försorg.I tandvårdstaxan anges de högsta arvoden en tandläkare får taut för sitt eget arbete och för tandsköterskans ochtandhygienistens arbete samt för tandtekniskt arbete ochmaterial. Om tandtekniskt arbete har utförts vid tandteknisktlaboratorium, betalar ut ersättning för dettaarbete direkt till laboratoriet.De arvoden en tandläkare får ta ut för behandlingen består aven tandvårdsersättning, som betalas ut av försäkringen, och enpatientavgift. Genom patientavgiften betalar patienten direkttill tandläkaren den del av kostnaden som inte ersätts avförsäkringen.Enligt tandvårdstaxan utges fr.o.m. den 1 september 1994tandvårdsersättning av den del av kostnaderna somöverstiger . I taxan finns också etts.k. högkostnadsskydd innebärande att tandvårdsersättning förbehandlingskostnader mellan och utges med 40 %och för kostnader därutöver. Ersättning beräknas dockendast på halva kostnaden för ädla metaller som ingår itandtekniskt arbete.Gullan m.fl. (m) begär i motion Sf210 yrkande 1 etttillkännagivande om en förändring av tandvårdsförsäkringen tillatt enbart omfatta ett högkostnadsskydd. Enligt motionärerna ärett allmänt omdöme om tandvårdsförsäkringen att den i jämförelsemed de flesta andra försäkrings- och transfereringssystem inomsocialförsäkringssektorn haft en relativt måttligkostnadsutveckling. Det statsfinansiella läget innebäremellertid att kostnaderna för tandvårdsförsäkringen för vuxnamåste minska ytterligare. I ett sådant läge, framhållermotionärerna, är det viktigt att framför allt ökaträffsäkerheten, dvs. att subventionerna ges till de patientersom har ett omfattande tandvårdsbehov. Mot bakgrund häravföreslås att ersättningen enligt tandvårdstaxan utformasendast som ett högkostnadsskydd i enlighet med de principer somutredningen om en översyn av tandvårdsförsäkringen,Premietandvård en effektivare tandvårdsförsäkring (Ds 1993:18),föreslog skulle gälla för det särskilda högkostnadsskyddet.Motionärerna föreslår att högkostnadsskyddet skall träda ifunktion då kostnaden för en behandlingsperiod överstiger 3 000kr och arvodesersättning skall utges av överstigandebelopp. Om behandlingskostnaden överstiger skall kassanpå förhand godkänna behandlingen. För att gynna förebyggandevård föreslås att patienter som kontinuerligt skött sintandhygien på ett godtagbart sätt skall kunna få ett med 5--10 %förhöjt högkostnadsskydd. Det föreslagna systemet innebär enligtmotionärerna minskade kostnader för tandvårdsförsäkringen med1 per kalenderår.I budgetpropositionen erinras om att den dåvarande regeringeni till överlämnade två propositioner(prop. 1993/94:93 och 1993/94:221) med förslag om ett förändratersättningssystem för vuxentandvård. Den första propositionen,som innehöll riktlinjer för ett förändrat ersättningssystem,godtogs av . Den andra propositionen, som innehöllförslag till lagreglering, godtogs dock inte av som isamband härmed återtog sitt godkännande av riktlinjerna.Riksdagen instämde i socialförsäkringsutskottetsuppfattning att regeringen borde återkomma till medett nytt förslag avseende ersättning för vuxentandvård där de avutskottet framförda synpunkterna beaktades (1993/94:SfU18 ochSfU28, rskr. 452).Regeringen framhåller i propositionen att avsikten är attfullfölja arbetet med ett nytt ersättningssystem med beaktandeav vad anfört med avseende på bl.a. den civilrättsligaregleringen av ett premietandvårdssystem. Arbetet inomSocialdepartementet syftar till att ett nytt förslag, efterlagrådsgranskning, skall föreläggas före sommaren1995. Avsikten är att ett nytt system skall kunna träda i kraftden . Regeringen beräknar att kostnaderna för detreformerade systemet för skall rymmas inom en ram på ca2 vilket innebär en besparing på 600miljoner kronor.Utskottet anser att resultatet av den beredning av frågan omett nytt ersättningssystem för vuxentandvård och besparingarinom tandvårdsförsäkringen som pågår inomregeringskansliet bör avvaktas och avstyrker bifall till motionSf210 yrkande 1.Utskottet vill dock i sammanhanget erinra om att ikompletteringspropositionen framhålls att det allvarligastatsfinansiella läget gör det nödvändigt att redan fr.o.m. den1 ytterligare minska försäkringskostnaderna förvuxentandvården. Regeringen anser att denna kostnadsminskningbör ske genom att den självrisk på som gäller sedan den 1september 1994 för varje behandlingsperiod höjs till 700 krfr.o.m. den 1 juli 1995.Strukturprojekt för besparingar inom läkemedels- ochtandvårdsområdena för år 1998I propositionen anförs att regeringen under budgetarbetet harkonstaterat att ytterligare besparingar inom bidragsförskottenbör övervägas inom ramen för det besparingspaket på 1,7miljarder kronor som regeringen anser bör träda 1998.Besparingspaketet skall förutom bidragsförskotten omfattastrukturåtgärder inom läkemedels- och tandvårdsområdena.Vidare anförs i propositionen att den utredning omläkemedelsförmånerna som ovan redogjorts för kommer att innebäraregelförändringar som möjliggör ytterligare besparingar senareunder mandatperioden. Även genom den kommande reformeringen aversättningssystemet för vuxentandvård skapas utrymme för attsenare genom strukturella förändringar inomtandvården ytterligare minska försäkringskostnaderna.Som framgått ovan föreslås i kompletteringspropositionenytterligare besparingar inom läkemedelsförmånen ochtandvårdsförsäkringen för /96 utöver vad somföreslås i budgetpropositionen. Beträffande läkemedelsförmånenanför regeringen i kompletteringspropositionen att den därföreslagna höjningen av patientavgiften beräknas minskaförsäkringskostnaderna med ca /96. Av de minskade försäkringskostnaderna utgör300 (per 12 månader) en varaktig besparing.Resterande del är enligt propositionen en tidigareläggning avdelar av de besparingar som regeringen i budgetpropositionenansett böra träda 1998. Även minskningen avkostnaderna inom tandvårdsförsäkringen skall anses som entidigareläggning av besparing.Rune m.fl. (c) anför i motion Sf266 att Centerpartietkan acceptera framtida nedskärningar av subventionerna iläkemedelsförsäkringen under förutsättning att besparingarna ihuvudsak drabbar dem som har ett "lågt" eller "normalt"vårdbehov. är däremot inte berett att accepteraförslag som innebär att människor med stora medicinska vårdbehovtvingas bära merparten av en nedskärning i läkemedelsförmånen iform av ytterligare försämring av högkostnadsskyddet eller genomavgiftshöjningar för besök inom den öppna sjukvården ellerläkemedelsinköp. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande ominriktningen av besparingsarbetet vad avserläkemedelsförmånerna.I budgetpropositionen anges inte i vidare mån än vad som ovanredogjorts för på vilket sätt eller hur besparingarna skallfördelas mellan de olika områdena. Det är således på grundval avbudgetpropositionen inte möjligt att ange hur stor del av denförordade sammanlagda besparingsramen på 1,7 miljarder kronorsom skall avse strukturåtgärder inom bidragsförskottssystemetoch hur stor del som skall avse läkemedels- ochtandvårdsområdena. I kompletteringspropositionen har dock somframgått föreslagits att besparingarna inom läkemedelsområdetoch inom tandvårdsförsäkringen till större delen skalltidigareläggas och tas ut redan från /96. Omdetta förslag genomförs innebär detta enligt utskottetsuppfattning att de strukturella besparingarna fr.o.m. budgetåret1998 kommer att få väsentligt mindre omfattning än vad som kanförutses av budgetpropositionen. Utskottet kan dock mot bakgrundav nu angivna förutsättningar dela regeringens bedömning attytterligare besparingar är möjliga att göra påde områden som utskottet har att bereda, läkemedels- ochtandvårdsområdena.Utskottet förutsätter att även ett fortsatt besparingsarbetemed avseende inom läkemedelsområdet får enfördelningspolitiskt lämplig utformning och anser att någottillkännagivande med anledning av motion Sf266 yrkande 4 inte ärpåkallat.SjukhusvårdsavgifterFrån och med har en arbetsgivarperiod på 14 dagarinförts i sjukförsäkringen. I samband härmed har regeringen ochsjukvårdshuvudmännen enats om att de senare skall handhadebitering och uppbörd av avgifterna för sjukhusvård försjukpenningförsäkrade, varvid ordningen med sjukhusvårdsavdragfrån sjukpenning m.fl. ersättningar har upphört.För den som uppbär hel ålders- eller förtidspension gällerdock att vid vård på sjukhus tas för varje vårddag, förutomutskrivningsdagen, ut en avgift av . Avgiftenutgör en tredjedel av summan av utgående ålderspension,förtidspension, omställningspension i form av folkpension,änkepension enligt äldre lagstiftning, ATP ochpensionstillskott. Avgiften skall utgöra en tredjedel av summanav förmånerna beräknade per dag, dock högst per vårddag.Om den pensionsberättigade inte fyllt skall avgiftensättas ned till hälften av varjevårdtillfälle. Individuell nedsättning av avgiften kan ske isärskilda fall med hänsyn till pensionärens ekonomiskaförhållanden och behov av medel till egen bostad eller särskildarehabiliteringsinsatser.I budgetpropositionen föreslås att avgiften höjs till högst 80kr den 1 juli 1995.Utskottet biträder förslaget.I motion Sf245 av () begärs etttillkännagivande om behovet av en samordning vid debitering avsjukhusvårdsavgifter vid vård som meddelas med stöd av lagen ompsykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen om rättspsykiatrisk vård(LRV). Motionären uppger att den som har en sjukpenninggrundandeinkomst och vårdas med stöd av de nämnda tvångslagarna intebehöver vidkännas något avdrag på sjukpenningen. För den som harhel ålders- eller förtidspension gör däremot försäkringskassanett avdrag på pensionsförmånen. Denna skillnad upplevs enligtmotionären av de berörda som orättvis.Enligt 26 § i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) fårvårdavgifter tas ut av patienter enligt grunder som landstingeteller kommunen bestämmer, i den mån annat inte är föreskrivet.Utskottet har erfarit att några landsting inte debiterar någonavgift för dem som vårdas med stöd av LPT eller LRV. Dettagäller emellertid endast för patienter som har rätt tillsjuklön, sjukpenning eller liknande ersättningar. För dem somhar hel ålderspension eller hel förtidspension tas, som framgåttovan, avgifter ut av . Att en sådan ordning kanupplevas som orättvis har utskottet förståelse för. I denöverenskommelse om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännenm.m. för som träffats mellanrepresentanter för staten och sjukvårdshuvudmännen anges bl.a.att frågan om ett överförande av administrationen av avgifterför sjukhusvård för pensionärer från de allmännaförsäkringskassorna till sjukvårdshuvudmännen är föremål förövervägande av parterna. Inriktningen är att utforma ett förhuvudmännen bättre anpassat avgiftssystem än det nuvarande förberörda pensionärsgrupper. Parterna är överens om att slutförautredningsarbetet i sådan tid att frågan kan avgöras i sambandmed nästa års överenskommelse.Utskottet anser att resultatet av utredningsarbetet böravvaktas och avstyrker bifall till motion Sf245.MedelsanvisningRegeringen har till anslaget B 2. Sjukvårdsförmåner m.m.föreslagit ett förslagsanslag på 23 /96. Av anslaget är 15 beräknatför --juni 1996.I motionerna Sf204 yrkande 12 och Sf210 yrkande 3 av GullanLindblad m.fl. (m) begär motionärerna till följd av i motionernaföreslagna besparingar inom läkemedelsförmånen ochtandvårdsförsäkringen att det under anslaget skall anvisas ettbelopp som med 2 understiger regeringensförslag.Utskottet har ovan avstyrkt motionärernas förslag tillbesparingar inom läkemedelsförmånen och tandvårdsförsäkringen.Till följd härav avstyrker utskottet även bifall till de imotionerna Sf204 yrkande 12 och Sf210 yrkande 3 framställdaanslagsyrkandena.Utskottet har ovan ansett att det får ankomma påfinansutskottet att föreslå att anta lagförslag omhöjning av patientavgiften vid läkemedelsinköp fr.o.m. den 1juli 1995. Utskottet förutsätter emellertid att besparingen påläkemedelsområdet blir minst av den storleksordning somregeringen beräknat i budgetpropositionen. Utskottet biträderdärför nu det föreliggande förslaget till medelsanvisning.Pensioner m.m.VärdesäkringPensioner, från såväl folk- som tilläggspensioneringen,är liksom åtskilliga andra sociala förmåner knutna tillbasbeloppet inom den allmänna försäkringen.Bestämmelserna om basbeloppet, som fastställs avregeringen , återfinns i 1 kap. 6 § AFL. Sedanden gäller att basbeloppet utgör 35 200 krmultiplicerat med ett jämförelsetal som minskats med talet1 och därefter multiplicerats med 0,60, varefter etttillägg gjorts med talet 1. Jämförelsetalet angerförhållandet mellan det allmänna prisläget i oktober åretföre det som basbeloppet avser och prisläget i oktober1993. Därvid skall dock bortses från de kvarvarande direktaeffekter t.o.m. som påverkat prisläget och somberor på deprecieringen av den svenska kronan under tidenden -- . Det fastställdabasbeloppet skall vid beräkning av pensionsgrundandeinkomst och fastställande av pensionspoäng enligt 11 kap. 5och 6 §§ AFL ökas med ett belopp som svarar mot denminskning av jämförelsetalet som sagts. Även vidberäkning av underlaget för allmänna egenavgifter(pensionsavgift och sjukförsäkringsavgift) enligt lagen(1994:1744) om allmänna egenavgifter används detoreducerade beloppet (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1,rskr. 1994/95:145). Basbeloppet har för fastställtstill 35 700 kr.Pensionsförmånernas årsbelopp bestäms till en vissprocentandel av basbeloppet. gäller att vidberäkning av folk- och tilläggspension i form avålderspension, förtidspension, efterlevandepension,barntillägg och pensionstillskott skall basbeloppet minskasmed 2 %.Riksdagen beslutade under föregående omriktlinjer för en reformering av det allmännaålderspensionssystemet (prop. 1993/94:250, bet.1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439).I det nya pensionssystemet skall tillgodoräknade förmåneri princip överensstämma med de avgifter som betalas tillsystemet. Beräkningen av pensionsförmånerna skall bygga påden s.k. livsinkomstprincipen. Detta innebär att allapensionsgrundande inkomster har betydelse för pensionsnivånoch väger lika tungt oberoende av när under livet detjänats in. Den pensionsrätt som under ett årtillgodoräknas den enskilde skall i princip baseras påsumman av pensionsgrundande inkomster upp till ettförmånstak, som inledningsvis skall vara 7,5 basbelopp. Deninkomstrelaterade ålderspensionen skall kompletteras medett grundskydd, garantipension, för dem som haft låga elleringa inkomster under förvärvslivet. Den fortsattaberedningen av pensionsreformen sker inom ramen för den avregeringen tillsatta Genomförandegruppen, bestående avföreträdare för Socialdemokratiska arbetarepartiet,Moderata samlingspartiet, liberalerna,och Kristdemokratiska samhällspartiet.Det reformerade pensionssystemet skall enligt dessariktlinjer i finansiellt hänseende vara robust motvariationer i samhällsekonomiska förutsättningar ochdemografiska förändringar. Värdet av intjänadepensionsförmåner och utgående pensioner skall knytas tillsamhällets totala inkomstutveckling, och pensionsnivånskall påverkas av förväntad livslängd. Därigenom kanavgiften till pensionssystemet ligga fast, medan förmånernaanpassas. Utgående pensioner skall pris- ochföljsamhetsindexeras så att pensionen behåller sittrealvärde när den allmänna inkomstutvecklingen uppgår viss norm. Vid avvikelser från denna norm skallrealvärdet av pensionen justeras upp eller ned imotsvarande grad. Detta s.k. pris- och följsamhetsindexskall räknas fram genom att den verkliga tillväxtenkorrigeras med den tillväxtnorm som använts vidfastställandet av den årliga pensionen.I proposition 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m. har uttalats bl.a. att det bör prövas omnämnda pris- och följsamhetsindexering skall införas även inuvarande system . Enligt propositionen bordedenna indexeringsmetod användas för samtliga utgåendepensionsförmåner utom för vårdbidrag ochhandikappersättning och ersätta uppräkning med basbeloppet.Den närmare utformningen borde därvid bestämmas ianslutning till beslut om det reformeradeålderspensionssystemet.I motion Sf266 yrkande 1 av m.fl. (c)begärs att vid beräkningen av basbeloppet för åren 1996,1997 och 1998 hänsyn endast bör tas till högst en procentsinflation. Enligt motionärerna är det nödvändigt att brytanuvarande automatik i transfereringssystemen för attytterligare minska belastningen på statens finanser och isocialförsäkringssystemen. Motionärerna begär etttillkännagivande härom. m.fl. (m) begär imotion Sf237 yrkande 4 att beslutar införa dettillväxtbaserade indexet för pensioner fr.o.m. den 1januari 1996. Mot bakgrund av det allvarligastatsfinansiella läget bör enligt motionärerna den nyaindexeringsprincipen tidigareläggas.Utskottet vill erinra om att utskottet i samband medbehandlingen av förslaget om en begränsad uppräkning avbasbeloppet i yttrande 1994/95:SfU6y till finansutskottetkonstaterade att regeringens förslag endast avsåg enreglering av basbeloppet för . Utskottet ansåg attfinansutskottet borde föreslå att begära attregeringen inför kommande förslag om beräkning avbasbeloppet för skulle göra en djupare analys aveffekterna för olika samhällsområden av förändringar ibasbeloppsberäkningen. I detta sammanhang borde enligtutskottet också indexeringen av taket försjukpenninggrundande inkomst övervägas. Enligt utskottetborde regeringen även analysera om en bättrebesparingseffekt kunde uppnås genom en mer riktadindexering för olika områden. beslöt på förslagav finansutskottet (1994/95:FiU1) dels att den begränsadeuppräkningen av basbeloppet skulle gälla tills vidare ochinte bara , dels att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts om en djupare analys aveffekterna av basbeloppsberäkningen respektive omindexering av taket för sjukpenninggrundande inkomst och enmer riktad indexering för olika områden.Utskottet anser mot denna bakgrund att det nu inte finnsanledning för att ändra sitt fattadebeslut om beräkning av basbeloppet och avstyrker därförbifall till motion Sf266 yrkande 1.I de av antagna principerna för reformering avålderspensionssystemet fastställdes inte den exaktautformningen av pris- och följsamhetsindexeringen. Bl.a.bestämdes inte vilket mått på inkomstutvecklingen isamhället som skall användas. Även frågan om vilkentillväxtnorm som skall gälla i indexeringen hölls öppen.Beredningen av frågan om införande av pris- ochföljsamhetsindexering i nuvarande pensionssystem liksom dennärmare tidpunkten härför pågår inom ramenför Genomförandegruppens arbete. Utskottet anser attresultatet av denna beredning bör avvaktas och avstyrkerdärför bifall till motion Sf237 yrkande 4.PensionsålderRätt till folk- och tilläggspension i form avålderspension har enligt 6 kap. 1 § och 12 kap. 1 § AFL enförsäkrad fr.o.m. den månad han fyller . På särskildframställning från den försäkrade kan dock ålderspensionutges fr.o.m. den månad då han uppnår ålder.I två motioner tas frågan om höjd pensionsålder upp. Imotion Sf237 yrkande 1 av m.fl. (m) begärsbeslut om att höja pensionsåldern till fr.o.m. den 1januari 1996. Enligt motionärerna bör tidigare presenteradeförslag bl.a. rörande rehabilitering för dem som drabbatsav arbetsskada m.m. kunna innebära att den nominellapensionsåldern kan höjas till . I motion Fi211 yrkande9 av m.fl. (fp) begärs förslag om höjdpensionsålder.