bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — Detta gäller dockinte om sökanden dåarbetet påbörjasuppfyllerarbetsvillkoret medannatförvärvsarbete änsom sagts.dels beslutar att punkterna 2 och 3 iövergångsbestämmelserna till förslagettill lag om ändring i lagen (1973:371)om kontant arbetsmarknadsstöd skallbetecknas 3 och 4 samt att iövergångsbestämmelserna till nämndalagförslag skall införas en ny punkt,2, med följande lydelse:Rätten till ersättning för den som intepåbörjat en ersättningsperiod och somföre ikraftträdandet påbörjat sådantförvärvsarbete som avses i 6 § andrastycket skall i fråga om detta arbetebedömas enligt 6 § i dess äldre lydelse.res. 45 (m)res. 46 (v)23. beträffandeavstängningsreglernaatt med anledning avproposition 1995/96:25 yrkandena 8 idenna del och 9 i denna del samt medavslag på motion 1995/96:Fi17 yrkande14dels antar det i propositionenframlagda förslaget till lag omändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring såvitt avser30 § med den ändringendels att i första stycket det förstatalet 40 i stället skall vara 45,dels att tredje stycket skall haföljande som Utskottets förslagbetecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslagÄr det uppenbart attÄr det uppenbart atten försäkrad inte en försäkrad intevill anta lämpligt vill anta lämpligtarbete, såsom då arbete, såsom dåden försäkrade vid den försäkrade vidupprepade upprepadetillfällen antingen tillfällen antingenhar avvisat har avvisaterbjudet sådant erbjudet sådantarbete eller lämnat arbete eller lämnatsitt arbete utan sitt arbete utangiltig anledning, giltig anledning,skall den skall denförsäkrade vara försäkrade varaavstängd till dess avstängd till desshan eller hon han eller honutfört utfört sådantförvärvsarbete förvärvsarbete somunder . enligt 6 § förstastycket fårtillgodoräknas föruppfyllande avarbetsvillkoretunder 80 dagar.dels antar det i propositionenframlagda förslaget till lag omändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd såvitt avser 27 §med den ändringendels att i första stycket det förstatalet 40 i stället skall vara 45,dels att tredje stycket skall haföljande som Utskottets förslagbetecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslagÄr det uppenbart att Är det uppenbart attstödtagaren inte stödtagaren intevill anta lämpligt vill anta lämpligtarbete, såsom då arbete, såsom dåstödtagaren vid stödtagaren vidupprepade upprepadetillfällen antingen tillfällen antingenhar avvisat har avvisaterbjudet sådant erbjudet sådantarbete eller lämnat arbete eller lämnatsitt arbete utan sitt arbete utangiltig anledning, giltig anledning,skall stödtagaren skall stödtagarenvara avstängd till vara avstängd tilldess han eller hon dess han eller honutfört utfört sådantförvärvsarbete förvärvsarbete somunder . enligt 6 § förstastycket fårtillgodoräknas föruppfyllande avarbetsvillkoretunder 80 dagar.res. 47 (v)24. beträffande regler motfuskatt med anledning avproposition 1995/96:25 yrkandena 8 idenna del och 9 i denna deldels antar det i propositionenframlagda förslaget till lag omändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring såvitt avser34 § med den ändringen att i andrastycket orden avses i 6 § ersätts av får tillgodoräknas enligt 6 § förstastycket ,dels antar det i propositionenframlagda förslaget till lag omändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd såvitt avser 35 §med den ändringen att i andra stycketorden avses i 6 § ersätts av fårtillgodoräknas enligt 6 § förstastycket ,25. beträffande lagförslagen ivvrigtatt med bifall tillproposition 1995/96:25 yrkande 8 idenna del, 9 i denna del och 10 antarförslagen tilldels lag om ändring i lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring,dels lag om ändring i lagen (1973:371)om kontant arbetsmarknadsstöd, delslag om ändring i lagen (1995:409) omarbetslivsutveckling,i den mån de inte omfattas av vadutskottet hemställt ovan,res. 48 (v) villk. 46 och 47Utbildning, kompetensutveckling ochforskningspolitik26. beträffande den övergripandeutbildningsstrateginatt avslår motionerna1995/96:Fi15 yrkande 36, 1995/96:Fi16yrkandena 8 och 26, 1995/96:Fi17yrkande 11 i denna del och 1995/96:Fi18 yrkande 23,res. 49 (m,fp,kds)res. 50 (v)27. beträffande individuellautbildningskonton och framtidsfonderatt avslår motionerna1995/96:Fi16 yrkande 27, 1995/96:Fi17yrkande 5 i denna del och 1995/96:Fi18yrkande 25,res. 51 (m,fp,kds)res. 52 (v)28. beträffandestiftelsehögskoloratt avslår motion1995/96:Fi15 yrkande 39,res. 53 (m)29. beträffande yrkesinriktadeftergymnasial utbildningatt avslår motionerna1995/96:Fi15 yrkande 37, 1995/96:Fi18yrkande 26,res. 54 (m)res. 55 (kds)30. beträffandelärlingsutbildningatt avslår motion1995/96:Fi18 yrkande 35,res. 56 (fp, kds)31. beträffande utbildning igrundskolan om entreprenörskapatt avslår motionerna1995/96:Fi16 yrkande 29 och 1995/96:Fi18 yrkandena 8 och 22,res. 57 (fp, kds)32. beträffande ny högskola iMalmöatt avslår motionerna1995/96:Fi15 yrkande 38 och 1995/96:Fi40,res. 58 (m)res. 59 (fp, kds)33. beträffandehögskoleutbyggnadens lokalisering iövrigtatt avslår motionerna1995/96:Fi19, 1995/96:Fi20, 1995/96:Fi25, 1995/96:Fi26, 1995/96:Fi30,1995/96:Fi31, 1995/96:Fi33,1995/96:Fi34, 1995/96:Fi35,1995/96:Fi36, 1995/96:Fi37, 1995/96:Fi38, 1995/96:Fi42, 1995/96:Fi43,1995/96:Fi46, 1995/96:Fi48,1995/96:Fi51, 1995/96:Fi52,1995/96:Fi53, 1995/96:Fi56, 1995/96:Fi57, 1995/96:Fi58, 1995/96:Fi59,1995/96:Fi60, 1995/96:Fi61,1995/96:Fi63, 1995/96:Fi64 och1995/96:Fi65,res. 60 (v) -motiv.34. beträffandejämställdhetsbefrämjande åtgärderatt avslår motion1995/96:Fi23 yrkande 3,res. 61 (fp)35. beträffande IT-utbildningm.m.att avslår motionerna1995/96:Fi16 yrkande 28 och 1995/96:Fi32,res. 62 (m,fp,kds)36. beträffande alternativagymnasiekurseratt avslår motion1995/96:Fi44,37. beträffande kunskapsinsatserför regional tillväxtatt avslår motion1995/96:Fi28 yrkande 2,38. beträffande folkbildningatt avslår motionerna1995/96:Fi17 yrkande 11 i denna del,1995/96:Fi18 yrkande 36, 1995/96:Fi27och 1995/96:Fi47,res. 63 (v)39. beträffande barntillägget isvux och svuxaatt avslår motionerna1995/96:Fi18 yrkande 24 och 1995/96:Fi23 yrkande 2,res. 64 (fp,v,kds)40. beträffanderesekostnadsersättning förstuderande vid Statens skolor förvuxnaatt avslår motion1995/96:Fi39,Näringspolitiken41. beträffande företagandetsvillkoratt avslår motionerna1995/96:Fi15 yrkande 2 i denna del,1995/96:Fi16 yrkande 9, 1995/96:Fi18yrkandena 6, 7 och 30 samt1995/96:Fi28 yrkande 1,res. 65 (m,fp,kds)42. beträffande etikensbetydelse för företagande ochtillväxtatt avslår motion1995/96:Fi18 yrkande 29,res. 66 (kds)43. beträffande AP-fondensplaceringsrättatt avslår motionerna1995/96:Fi15 yrkande 9, 1995/96:Fi17yrkande 7 i denna del och 1995/96:Fi18yrkande 3,res. 67 (m,fp,kds)44. beträffanderiskkapitalförsörjning tillsmåföretagatt avslår motionerna1995/96:Fi16 yrkande 16, 1995/96:Fi17yrkande 7 i denna del,res. 68 (m,fp,kds)res. 69 (v)45. beträffande försök medregional riskkapitalförsörjningatt avslår motion1995/96:Fi55,46. beträffande beskattning avandel i vinstatt avslår motion1995/96:Fi16 yrkande 17,res. 70 (m,fp,kds)47. beträffande kvinnorsföretagandeatt avslår motion1995/96:Fi23 yrkande 6,res. 71 (m,fp,kds)48. beträffandeteknikspridningatt avslår motionerna1995/96:Fi15 yrkande 31, 1995/96:Fi18 yrkandena 15 och 16 samt1995/96:Fi22,res. 72 (m,fp,kds)49. beträffande konkurrens ochavregleringatt avslår motionerna1995/96:Fi15 yrkandena 26 och 30,1995/96:Fi16 yrkandena 5-7,1995/96:Fi17 yrkande 7 i denna del,1995/96:Fi18 yrkande 10 och1995/96:Fi23 yrkande 5,res. 73 (m,fp,kds)50. beträffandepatentförsäkringatt avslår motion1995/96:Fi16 yrkande 23,res. 74 (fp)51. beträffande statligaföretagatt avslår motion1995/96:Fi18 yrkande 5,res. 75 (m,fp,kds)52. beträffande omfördelning avmedel för förbättring avinomhusmiljönatt med anledning avproposition 1995/96:25 yrkande 4 samtmed avslag på motionerna 1995/96:Fi17yrkande 7 i denna del och 1995/96:Fi62som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,Energipolitiken53. beträffande riktlinjer förenergipolitikenatt avslår motion1995/96:Fi15 yrkande 33,res. 76 (m)54. beträffande stöd tillvindkraftatt med bifall tillproposition 1995/96:25 yrkande 2 idenna del samt med avslag påmotionerna 1995/96:Fi17 yrkande 9 idenna del och 1995/96:Fi41 yrkande 5godkänner vad utskottet anfört,res. 77 (fp)res. 78 (v)55. beträffande stöd tillsolenergiområdetatt med bifall tillproposition 1995/96:25 yrkande 2 idenna del godkänner vad utskottetanfört,56. beträffande anslag tillInsatser för ny energiteknikatt med bifall tillproposition 1995/96:25 yrkande 2 idenna del och med avslag på motion1995/96:Fi17 yrkande 9 i denna deltill Insatser för ny energiteknik påtilläggsbudget till statsbudgeten /96 under tolftehuvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,res. 79 (v) -villk. 7857. beträffande användning avalternativa drivmedelatt med bifall tillproposition 1995/96:25 yrkande 3godkänner vad regeringen förordar omKommunikationsforskningsberedningensframtida rätt att disponera medel urenergiteknikfonden,Miljöpolitiken58. beträffande miljöpolitikensinriktningatt avslår motionerna1995/96:Fi15 yrkande 34, 1995/96:Fi16yrkande 31, 1995/96:Fi17 yrkande 8och 1995/96:Fi18 yrkande 32,res. 80 (m)res. 81 (fp)res. 82 (v)res. 83 (kds)59. beträffande koldioxidskattatt avslår motionerna1995/96:Fi15 yrkande 35 och 1995/96:Fi18 yrkande 28,res. 84 (m)res. 85 (kds)60. beträffandeövergångsbestämmelser förväxthusnäringenatt avslår motion1995/96:Fi2,61. beträffande miljö- ochrenhållningslagatt avslår motion1995/96:Fi41 yrkandena 2-4,res. 86 (m,fp,kds)62. beträffande grönskatteväxlingatt avslår motionerna1995/96:Fi16 yrkande 10, 1995/96:Fi18yrkande 27, 1995/96:Fi23 yrkande 7och 1995/96:Fi41 yrkande 1,res. 87 (fp)res. 88 (kds)63. beträffandeutvecklingsinsatser för ny teknikoch nya bränslenatt avslår motionerna1995/96:Fi17 yrkande 10 och 1995/96:Fi41 yrkande 7,res. 89 (v)Infrastruktur64. beträffande underhåll avenskilda vägaratt avslår motionerna1995/96:Fi28 yrkande 3 och 1995/96:Fi29,res. 90 (m)Åtgärder för och Östeuropa65. beträffande anslag tillÅtgärder för energieffektiviseringarm.m. i bl.a. och Östeuropaatt med bifall tillproposition 1995/96:25 yrkande 5 tillÅtgärder för energieffektiviseringarm.m. i bl.a. och påtilläggsbudget till statsbudgeten /96 under tolftehuvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på 50 000 000 kr.Stockholm den 7 december 1995På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), LennartHedquist (m), (), SusanneEberstein (s), (),(), FredrikReinfeldt (m), (), MatsOdell (kds) och Per (). Konvergensprogrammet (mom. 1)(), (),(), ()och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken de medelfristiga kalkylerna börjarmed Enligt utskottets och slutar med yrkande 2 bort ha följande lydelse:Den snabba förbättringen avstatsbudgeten, främst skatteintäkterna,väcker viss oro beträffandekonjunkturkänsligheten i de offentligafinansernas utveckling. Flera studier(, , ) avkonjunkturkänsligheten i olika ländersfinanser har visat att den är myckethögre i än i andra länder. Ilikhet med vad som anförs i motion Fi16(fp) anser utskottet att regeringen inästa avstämning bör redovisa en analysav detta och därvid också ta hänsyn tillrisken för en konjunkturdämpning någongång . En sådansaknas i den BNP-utveckling som liggertill grund för konvergensprogrammet.Flera bedömare, bl.a. , har pekatpå bristen på säkerhetsmarginaler. Motbakgrund av den osäkerhet som alltidråder om konjunkturutvecklingen, desvenska finansernas konjunkturkänslighetoch historia av återkommandeunderskott anser utskottet att debudgetförstärkningar som regeringentidigare aviserat bör preciseras ochbeslutas . Som t.ex. framhållerbör det handla om besparingar i deoffentliga utgifterna, inte fortsattaskattehöjningar.Vad utskottet med anledning av motionFi16 (fp) yrkande 2 här anfört om ennödvändig komplettering avkonvergensprogrammet bör av riksdagenges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande konvergensprogrammetatt med bifall till motion1995/96:Fi16 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört om en kompletteringav konvergensprogrammet.2. Riktlinjer för den ekonomiskapolitiken (mom. 2)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken ikonjunkturbedömningen börjar med Utskottet vill och slutar med iförsörjningsbalansprognosen bort haföljande lydelse:I år är ekonomin uppe på entillväxtpuckel. Som utskottet ser detfinns det skäl att understryka att dentroliga tillväxten på inte kantolkas som ett trendbrott efter vilketSverige går in i medhög tillväxt. Den oväntat högatillväxten förklaras bl.a. av den mycketstarka efterfrågan på våraexportprodukter som har kunnattillgodoses bl.a. på grund av ledigproduktionskapacitet och svag växelkurs.Enligt utskottets mening kanpropositionens konjunkturbedömningifrågasättas på flera punkter. Allmäntförutses att tillväxten skall överstiga3 % för att därefter successivtdämpas. Som också framgår av flertaletprognosinstituts bedömningar, finns detanledning att vara mindre optimistisk änregeringen beträffande den fortsattautvecklingen. Till att börja med är detmöjligt att regeringen överskattarutvecklingen av den privatakonsumtionen. Dess prognos bygger på atthushållen skall minska sitt egetsparande, när sparandet ökar i denoffentliga sektorn. Bl.a. den högaarbetslösheten och det faktum attminskningen av den offentliga sektornsunderskott sker som en följd av höjdaskatter och inte som en följd av ökadebesparingar gör detta tveksamt.Vidare kan regeringen mycket väl haöverskattat exporten och investeringarnanästa år. Dels kan exporten komma attöka långsammare som en följd av en någotmindre gynnsam internationellkonjunktur. Dels kan den hållas tillbakadärför att svensk konkurrenskraftåterigen försämras på grund av störrelöneökningar än i omvärlden ikombination med kronans förstärkning.dels att den del av utskottets yttrandesom under . Utvecklingen fram t.o.m.år 2000 börjar med Utskottet vill ochslutar med detta decennium bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernasuppfattning. Det är anmärkningsvärt attregeringen accepterar en utveckling därarbetslösheten uppgår till 10 %i huvudalternativet och i detoptimistiska alternativet inte kommeratt understiga 8 %.I de medelfristiga kalkylerna görregeringen bedömningen att en bättrefungerande arbetsmarknad skulle kunnaleda till högre tillväxt - i snitt drygt2,att jämföra med 2,1 %ihuvudkalkylen - utan att inflationen tarfart. En mer flexibel arbetsmarknad, somantas gälla för det s.k.högalternativet, skulle kunna pressa nedden totala arbetslösheten till alltforthöga . Utskottet har mot dennabakgrund svårt att förstå att regeringeninte föreslår några åtgärder ipropositionen för att öka flexibilitetenpå arbetsmarknaden.dels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken förslagen omriktlinjer för den ekonomiska politikenbörjar med I de och slutar med avutskottet bort ha följande lydelse:Regeringens tillväxtpropositionDen nu framlagda s.k.tillväxtpropositionen aviserades avregeringen . Den ingavförhoppningar om att den ensidigtkamerala ansatsen i den ekonomiskapolitiken skulle omprövas till förmånför mer strukturella reformer itillväxtfrämjande syfte. Dessaförhoppningar har inte infriats.I propositionen meddelas att regeringenhar tillsatt eller ämnar tillsätta ettmycket stort antal utredningar på olikaområden. Ytterligare ett stort antalutredningar är redan tillsatta och ifärd med att analysera andra ellernärliggande områden. I avvaktan på dessagörs ingenting. Utskottet känner motbakgrund av regeringens passivitet stororo för att problemen i den svenskaekonomin befästs. Ju gårdesto svårare blir problemen att lösa.Dess värre är det också så att av dekonkreta förslag som återfinns ipropositionen är flera direkttillväxthämmande. Som exempel kan nämnasförslaget att ge AP-fonden rätt att köpamer aktier. Ett ökat statligt företagsägande är inte vad behöver i dagoch är långsiktigt tillväxtfientligt.Sammanfattningsvis måste utskottetkonstatera att regeringen saknar enanalys av tillväxtens drivkrafter. Denlångsiktiga utvecklingsförmågan i svenskekonomi bedöms ligga kring ,vilket är lågt jämfört med andra länderoch uppenbart otillräckligt iförhållande till rimliga ambitioner ifråga om sysselsättningen. Den debattsom har förts i under lång tidom bristande utvecklingskraft ochflexibilitet som orsak till att Sverigehar halkat efter tycks ha gåttregeringen förbi. Det är även märkligtatt de dramatiskt nya konkurrensvillkorvårt land möter, inte minst gentemot desnabbväxande länderna i Central- ochÖsteuropa, inte tycks ha observerats avregeringen. Därmed saknas också förslagsom skulle kunna rätta till strukturellabrister. Det finns gott om utredningar,men ont om konkreta förslag.Tillväxtens förutsättningarInnebörden av ekonomisk utveckling äratt människors önskningar och behov blirbättre tillfredsställda. Ekonomisktillväxt är i dess egentliga betydelsedärför för det första alltid någotpositivt och för det andra inte ihuvudsak något materiellt.Ekonomsk tillväxt kommer till ståndgenom ökade insatser av arbete ochkapital eller genom att arbetet ochkapitalet utnyttjas bättre, dvs. Den tid är förbi dåpolitiker kunde skapa tillväxt genom attblåsa upp efterfrågan med finanspolitiskexpansion. Politiken av måste istället inriktas på att skapa ochvidmakthålla institutioner - i vidbemärkelse - vilka främjar utbudet avarbete och kapital samt stimulerarproduktivitetsförbättringar.Det politiker främst kan bidra med föratt öka produktivitetstillväxten är attskapa förutsättningar för investeringari innovationer, ny teknologi ochutbildning. Viktigt i detta avseende ärett skattesystem och ränteläge som gördet lönsamt att företa sig . För att fåned räntorna krävs i sin tur attskattesänkningarna motsvaras av ännustörre besparingar i de offentligautgifterna.Tillväxten måste vara uthållig. Däravföljer att det är nödvändigt att enambitiös miljöpolitik blir en integreraddel av en politik för uthållig tillväxt.Tillgång till oförstörd natur är enkonkurrensfaktor både vidinvesteringsbeslut och för turismen.Miljöteknik är redan och kan bli en ännustörre svensk exportvara. Påmiljöområdet märks också tydligare än påmånga andra områden otillräckligheten inationellt beslutsfattande. Det fårvisserligen aldrig bli en ursäkt för attinte vidta de åtgärder vi kan göra pådet nationella planet, men riktigtgenomslag får de miljöpolitiska beslutennär de fattas på internationellt plan.Genom EU-medlemskapet har fåtten unik möjlighet att driva en ambitiösmiljöpolitik internationellt.För att möjliggöra personligainvesteringar i utbildning krävsdessutom ett utbildningsväsende itoppklass. Sedan är det enskildamäniskor och företag som måste fattabeslut om att satsa på utbildning. Föratt främja produktiviteten kan politikeräven undanröja lagar och regler sombromsar förändring och utveckling ochvärna om institutioner och spelregler som både stärkerstabiliteten i ekonomin och motiven föratt ta egna initiativ och risker. På såsätt skapas en miljö för entreprenörer.Förutom de faktorer vi redan nämntförutsätter detta ökad konkurrens. Dettakan ske genom privatisering ochavregleringar.En framtidsinriktad tillväxtstrategi.Åtgärder för att skapa uthållig tillväxtOm skall kunna återta entätposition bland industrinationernamåste bli ett land med mångafler entreprenörer. Nya företag ochföretagare är ett nödvändigt villkor föratt produktionskapaciteten skall kunnaöka och att den permanentning av denhöga arbetslösheten som hotar skallkunna undvikas. Men för att detta skallkomma till stånd fordras ett gottföretagsklimat.De nya arbetstillfällena måste skapas iden privata sektorn. Utrymmet förproduktivitets- ocheffektivitetsförbättringar i framförallt de stora företagen innebär att mani dessa företag kan ökaproduktionen och minska antaletanställda. minskade antaletanställda i storindustrin medansmåindustrin ökade antalet anställda med11 %. Dessutom finns - med rättförutsättningar - godaexpansionsmöjligheter inomtjänstesektorn.Ett gynnsamt klimat för de mindre ochmedelstora företagen är därför avstörsta vikt inför 1990-talets kamp motden höga arbetslösheten men också försaneringen av statsfinanserna.När det gäller den allmänna inriktningenav tillväxtpolitiken är det bl.a.följande områden som är av centralbetydelse:- skattepolitiken- arbetsmarknadens funktionssätt- lönebildningen- avvägningen mellan privat ochoffentlig sektor- konkurrensSkattepolitiken måste ges en sådaninriktning att det totala skattetrycketsänks. I synnerhet måste skatterna påarbete sänkas och marginalskatten blihögst 50 %.De skattebelastningar på sparande ochkapitalbildning som försämrarförutsättningarna för investeringarmåste elimineras.Det är nödvändigt attriskkapitalförsörjningen förbättrasgenom att avskaffa den dubblabeskattningen av företagens vinster.Dubbelbeskattningen är i praktiken enstraffskatt på nya jobb. harregeringen meddelat att denna frågaskall utredas för att eventuellt få sinlösning . Utskottet välkomnaromsvängningen men det är beklagligt attdyrbar tid gått till spillo. För svensktillväxt är det centralt att vinstmedelfrån de just nu vinstrika, väletableradeexportföretagen kan kanaliseras övertill nya innovationsföretag.Dubbelbeskattningen försvårar en sådanöverföring genom att den låser invinsterna i de företag där degenererats. Detta fenomen är extrastarkt i en högkonjunktur.Riskkapitalavdrag införs och utskottetvälkomnar att så nu skall ske. Menenligt utskottets mening borde det intefinnas en tidsbegränsning , ochdessutom bör avdraget också gälla föraktier som handlas på nyamarknadsplatser för innovatörskapital.Regeringens förslag riskerar att strypaden framväxande marknadsplatsen förmötet mellan riskvilliga sparare ochinnovationsföretag som befinner sig iett tidigt stadium i sin utveckling.Skattereglerna för s.k. fåmansföretagbör ändras och sänkas i syfte attförenkla för egenföretagarna.När det gäller skattepolitiken är detsärskilt viktigt att skattereglernautformas så att en växande tjänstesektorverkligen kan uppstå. Föreskattereformen 1990/91 var flertalettjänster inte momsbelagda, men i sambandmed skattereformen infördes full moms.Tjänster som i huvudsak förbrukas ochköps av företag kan möjligen bära fullmoms. Men det är uppenbart att s.k.hushållsrelaterade tjänster, därproduktivitetsutvecklingen synes varalångsammare och konkurrensen med gör-det-själv är större, har svårt att bäradagens totala skattebörda. En lindringav skatten på hushållstjänster får intemotsvarande genomslag på de offentligainkomsterna eftersom dessa tjänster i stor utsträckning utförs svart eller inte alls.Den stora invändningen mot dagensskattepolitik gäller emellertidskatternas totala omfattning. uppfattning är det ekonomiskt-politiskt riskfyllt att låtaskattetrycket väsentligt överskridanivån av BNP. Det är vad som nusker efter regimskiftet förra året.Skattetrycket väntas dessutom stigaytterligare framöver.En frågeställning som ständigt dykerupp i samband med en diskussion omSveriges långsiktiga utvecklingskraft ärden om arbetsmarknadens funktionssätt.Skillnaden mellan högtillväxtscenarietoch huvudalternativet beskrivs som enskillnad främst i detta avseende. Omarbetsmarknaden blir mer flexibel ochfungerar bättre kan tillväxten blihögre, om den fungerar som blirtillväxten lägre.Regeringen och de fackligaorganisationerna till trots hållerarbetsmarknaden på att förändras.Permanenta heltidsanställningar i ettoch samma företag blir mindre vanliga. Istället utvecklas nya kontraktsformer,tidsbegränsade anställningar,uppdragstagande, underentreprenörskap,företagande, växling mellan dessa olikaformer etc. Arbetsmarknadensinstitutioner och regelsystem förändrasdäremot mycket långsamt. En gynnsamutveckling av ekonomin kräver därförreformer inom detta område. En förstabörjan bör ske genom återgångtill de av den borgerliga regeringenbeslutade reglerna för arbetsrätten,både LAS och MBL.Även vad gäller lönebildningen krävsreformer.