bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — Politiken bör utgåfrån subsidiaritetsprincipen -samhällets nivå skall vara stödjande närså krävs, utan att skada den ordinariearbetsmarknaden.Arbetsrätten skall värna om denanställde i förhållandet gentemotarbetsgivaren. En trygghet för denanställde är en styrka för företagen. Påvissa områden fungerar dock de nuvarandereglerna som ett hinder förföretagsexpansion.Man bör därför återgå till vad somgällde i fråga om turordning, blockader och fackligt veto.Tiden för visstidsanställning bördärutöver förlängas ytterligare, från högst till två år.Dessutom bör man förkorta den tid undervilken en uppsagd under haråteranställningsrätt från tolvtill sex månader.Regeringen skjuter de nödvändigabesluten om en modernisering ochreformering . Detta ärbeklagligt.Regeringens förslag om skärpning avarbetsvillkoret och kraftfullareåtgärder mot fusk bör tillstyrkas.Alla på arbetsmarknaden börtillförsäkras ett rimligtförsäkringsskydd. Därför bör denallmänna och obligatoriskaarbetslöshetsförsäkring som gällde underandra återinföras.Ersättningsnivån bör höjastill av inkomsten.Med hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet motion Fi18 (kds)yrkande 38. Övriga berörda motioneravstyrks i motsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 15bort ha följande lydelse:15. beträffandearbetsmarknadspolitikens inriktningatt med bifall till motion1995/96:Fi18 yrkande 37 samt medavslag på motionerna 1995/96:Fi15yrkandena 4 och 29, 1995/96:Fi16yrkande 4 samt 1995/96:Fi17 yrkandena3 och 12 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört omarbetsmarknadspolitikens inriktning,35. Återgång till 1994 årsarbetsrättsliga regler (mom. 16)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken till 1994års arbetsrättsliga regler börjar med"ansluter sig" ochslutar med "Fi18 (kds) yrkande 11" bortha följande lydelse:Finansutskottet anser att en återgångbör ske till de regler i LAS och MBL ienlighet med vad som utvecklats ireservation 1 tillarbetsmarknadsutskottets betänkande1995/96:AU3. Genom densocialdemokratiska återställarpolitikenför försämradesförutsättningarna för tillkomsten av nyaarbeten. Den bidrog också till att enönskvärd expansion av småföretagenmotverkades.Finansutskottet tillstyrker såledesmotionerna Fi15 (m) yrkande 27, Fi16(fp) yrkande 18 och Fi18 (kds) yrkande11.dels att utskottets hemställan under 16bort ha följande lydelse:16. beträffande återgång till 1994års arbetsrättsliga regleratt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi15 yrkande 27,1995/96:Fi16 yrkande 18 samt1995/96:Fi18 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört om första steget i enarbetsrättslig reform,36. Den framtida inriktningen avarbetsrätten (mom. 17)(), (),() och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken av arbetsrätten börjar med"biträder" och slutarmed "Fi16 (fp) yrkande 19" bort haföljande lydelse:Arbetsrätten har i realitetenutvecklats till enprivilegielagstiftning för dem som harett arbete. Framför allt ungdomar stängsute. De problem som en rigid arbetsrättskapar kommer att ytterligareaccentueras när kravet på rörlighet påarbetsmarknaden tilltar.Arbetsrätten bör reformeras i två steg.Först bör på det sätt utskottetredovisat på annan plats i dettabetänkande en återgång ske till vad somgällde under 1994.Den fortsatta reformeringen bör tasikte på mera grundläggande förändringarenligt vad som föreslås av Moderatasamlingspartiet. Merparten av dagensarbetsrätt bör avvecklas och ersättasmed en lag som anger de grundläggandevillkoren för arbetsmarknaden, t.ex. ifråga om arbetsmiljön.Om större möjlighet ges tillindividuella anställningsavtal reduceraskollektivavtalen i betydelse. En viktigdel av reformeringen är att man inte börutgå från den permanenta anställningensom en huvudregel. Projektanställningaroch, inte minst, eget företagande kommeri framtiden att bli lika viktigt.Lagstiftningen måste ta hänsyn tilldetta.Vad utskottet här anfört innebär attutskottet tillstyrker motion Fi15 (m)yrkande 28.dels att utskottets hemställan under 17bort ha följande lydelse:17. beträffande den framtidainriktningen av arbetsrättenatt med bifall till motion1995/96:Fi15 yrkande 28 och medanledning av motion 1995/96:Fi16yrkande 19 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört om andra steget i enarbetsrättslig reform,37. Den framtida inriktningen avarbetsrätten (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken av arbetsrätten börjar med"biträder" och slutarmed "Fi16 (fp) yrkande 19" bort haföljande lydelse:Finansutskottet instämmer i Folkpartietliberalernas uppfattning att företagenmåste kunna nyrekrytera personal pårimliga villkor.Till en början bör Socialdemokraternas återställare återställas på det sättutskottet redovisat på annan plats idetta betänkande. Man bör sedan gåvidare med de förslag som diskuterades iden förra arbetsrättskommittén t.ex. omuppdragstagare och nya former för attanlita arbetskraft.dels att utskottets hemställan under 17bort ha följande lydelse:17. beträffande den framtidainriktningen av arbetsrättenatt med bifall till motion1995/96:Fi16 yrkande 19 och medanledning av motion 1995/96:Fi15yrkande 28 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört om andra steget i enarbetsrättslig reform,38. Arbetstidsfrågor (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med "biträderäven" och slutar med "Fi18 (kds) yrkande38" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att det är fulltlegitimt att den enskilde kan viljavariera sin arbetstid i olika skeden avlivet. Den samhälleliga regleringen börvara så begränsad som möjligt. Det finnssärskilt starka skäl att decentraliseraavtal om arbetstider. Försök medflexibla arbetstider bör välkomnas.Arbetsgivarna bör tillmötesgåindividuella önskemål om arbetstiden ochdess förläggning.Med det anförda biträder utskottetförslaget i motion Fi16 (fp) yrkande 18.dels att utskottets hemställan under 18bort ha följande lydelse:18. beträffande arbetstidsfrågoratt med bifall till motion1995/96:Fi16 yrkande 25 och med avslagpå motionerna 1995/96:Fi17 yrkande 4och 1995/96:Fi18 yrkande 38 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om samhälletsreglering av arbetstider,39. Arbetstidsfrågor (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med "biträderäven" och slutar med "Fi18 (kds) yrkande38" bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill i denna frågaframhålla följande. Skallarbetslöshetsproblemet kunna lösaslångsiktigt måste man bland andraåtgärder också inrikta sig på attförkorta och omfördela arbetstiden. början bör övertiden begränsas,vilket skulle ge omedelbarasysselsättningseffekter. En extraarbetsgivaravgift som ökas ytterligarenär gällande tak passeras bör övervägaspå allt övertids- och mertidsarbete. Detskulle också gynna deltidsarbetande somvill utöka sin arbetstid. En generellsänkning av arbetstiden bör sedan ske itvå steg till 30 timmars arbetsveckaefter år 2000.Inte bara sysselsättningsskäl talar förarbetstidsförkortning utan ävenjämställdhet, arbetsmiljö, hälsa ochlivskvalitet. En stödfond bör inrättasför arbetsgivare som deltar iförsöksverksamhet.Vad utskottet här anfört innebär attutskottet tillstyrker motion Fi17 (v)yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 18bort ha följande lydelse:18. beträffande arbetstidsfrågoratt med bifall till motion1995/96:Fi17 yrkande 4 och med avslagpå motionerna 1995/96:Fi16 yrkande 25och 1995/96:Fi18 yrkande 38 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om arbetstider,40. Arbetstidsfrågor (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med "biträderäven" och slutar med "Fi18 (kds) yrkande38" bort ha följande lydelse:Finansutskottet instämmer iKristdemokraternas förslag attarbetsmarknadsmedel bör kunna utnyttjasför att bekosta ett sabbatsår förpersoner . Dettaskulle ge många möjlighet att komma in ien ny yrkesmässig bana somvikariaten skulle leda till attarbetslösheten minskar.Vad utskottet här anfört innebär attutskottet tillstyrker motion Fi18 (kds)yrkande 38.dels att utskottets hemställan under 18bort ha följande lydelse:18. beträffande arbetstidsfrågoratt med bifall till motion1995/96:Fi18 yrkande 38 och med avslagpå motionerna 1995/96:Fi16 yrkande 25och 1995/96:Fi17 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om ett sabbatsår,41. Jämställdhetsfrågor (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med "anser" ochslutar med "samt Fi24 (fp)" bort haföljande lydelse:Ett mera jämställt samhälle befrämjartillväxt. Jämställdhetsperspektivetmåste finnas med , men detsaknas i regeringens proposition.Utvecklingskraften hos kvinnor måstesläppas fram. De måste ges bättreutbildningsmöjligheter, bättremöjligheter att starta företag ochbättre förutsättningar att använda sinentreprenörsanda.Man måste också gå vidare för att kommatill rätta med löneskillnaderna. Enviktig förutsättning för att kvinnorskall bli villiga att satsa på studieroch förkovran är att de orättvisalöneskillnaderna undanröjs. bör ta ett helhetsgrepp påfrågan om de orättvisa löneskillnaderna.Utskottet biträder med det anfördamotionerna Fi23 (fp) yrkandena 1 och 4samt Fi24 (fp).dels att utskottets hemställan under 19bort ha följande lydelse:19. beträffande jämställdhetsfrågoratt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi23 yrkandena 1och 4 samt 1995/96:Fi24 och med avslagpå motion 1995/96:Fi49 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört om det fortsattajämställdhetsarbetet,42. Jämställdhetsfrågor (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med "Vad beträffar de" och slutarmed "Fi49 yrkandena 1-3" bort haföljande lydelse:Arbetslösheten bland kvinnor ökar nu.Skall alla de kvinnor som tvingas lämnasina arbeten när den offentliga sektornskärs ned kunna komma tillbaka tillarbetsmarknaden krävs omfattandesatsningar på kompetensutveckling. Överhuvud taget är kvinnors rätt tillkompetensutveckling en hävstång i kampenför jämställdhet. Utskottet anser därföratt tidigare förslag omett särskilt kompetensutvecklingsprogrambör aktualiseras.Utskottet beklagar att regeringen äveni detta sammanhang står passiv inför detstora behov som finns av att förändraden könssegregerade arbetsmarknaden,liksom av att upphäva denkönsdiskriminering som fortfarandepräglar arbetslivet. Initiativ på dessaområden skulle befrämja tillväxt ochsysselsättning och förstärka kvinnorsmakt. Utskottet vill peka på de förslagsom tidigare lagts fram avVänsterpartiet om ökade resurser tillJämO, tvingande regler omarbetsvärdering och särskilt löneutrymmeför att avveckla lönediskrimineringen.Dessa förslag har högsta prioritet.Det förekommer alltför ofta attoffentliga utredningar läggs fram utanden analys och redovisning urjämställdhetsperspektiv som skall skeenligt det generellajämställdhetsdirektivet. Man bör ta fasta på kravet iVänsterpartiets motion Fi49 omtilläggsdirektiv till alla statligautredningar och kommittéer, enligtvilket de skall åläggas att följajämställdhetsdirektivet. Innehållet idetta direktiv måste givetvis även gällaför regeringens propositioner sombehandlar ekonomiska frågor vilka är avbetydelse för förhållandet mellankvinnor och män. har så inteskett. Många av de nedskärningar somgjorts har därför drabbat kvinnor iavsevärt högre utsträckning än män,vilket de inte skulle gjort omjämställdhetsmålet, så som det uttalatsav regeringen, hade varit övergripande.Utskottet biträder med det anfördaförslagen i motion Fi49 (v). ställningstagande blir ävenmotionerna Fi23 (fp) yrkandena 1 och 4samt Fi24 (fp) delvis tillgodosedda. Iövrigt avstyrks dessa motioner.dels att utskottets hemställan under 19bort ha följande lydelse:19. beträffande jämställdhetsfrågoratt med anledning av motion1995/96:Fi49 samt med avslag påmotionerna 1995/96:Fi23 yrkandena 1och 4 och 1995/96:Fi24 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört om det fortsattajämställdhetsarbetet,43. En allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring (mom. 20)(), (),(), (),() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubrikenArbetslöshetsförsäkring börjar med"anser" och slutar med"samt Fi18 (kds) yrkande 34" bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring avdet slag som gällde under senare delenav bör återinföras. Den skallvara så utformad att den inte möjliggören evig rundgång mellan kontantstöd ochåtgärder. Detta är viktigt för attunderstryka försäkringens karaktär avomställningsförsäkring.Riksdagen bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet häranfört. Utskottet tillstyrker med detanförda motionerna Fi16 (fp) yrkande 24och Fi18 (kds) yrkande 34.dels att utskottets hemställan under 20bort ha följande lydelse:20. beträffande en allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkringatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi16 yrkande 24 och1995/96:Fi18 yrkande 34 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört om en återgång tilldet regelverk som gällde ,44. Arbetslöshetsförsäkring förföretagare (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubrikenArbetslöshetsförsäkring börjar med "Avsamma skäl" och slutar med "Fi16 (fp)yrkande 22" bort ha följande lydelse:Arbetslöshetsförsäkringen måste geföretagaren ett skyddsnät om han ellerhon misslyckas. Reglerna är i dagalltför strikta. Det borde också varamöjligt att lägga företaget i malpåse .Nuvarande regler tvingar fram enavveckling av företag som skulle kunnage försörjning i framtiden.Utskottet biträder med det anfördamotion Fi16 (fp) yrkande 22.dels att utskottets hemställan under 21bort ha följande lydelse:21. beträffandearbetslöshetsförsäkring för företagareatt med bifall till motion1995/96:Fi16 yrkande 22 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,45. Skärpta villkor för rätt tillarbetslöshetsersättning(mom. 22)(), (),() och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken villkor förrätt till arbetslöshetsersättning börjarmed "får i" och slutarmed "Fi17 (v) yrkande 13 och Fi50 (v)"bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att flera av deförslag som framförs i propositionen ärmindre väl beredda. Enligt utskottetsmening bör därför regeringsförslagetändras i vissa avseenden.Såsom utskottet närmare utvecklar påannan plats i detta betänkande bör fördet första en tidsbegränsning införas iarbetslöshetsförsäkringen och denna böri enlighet med Moderata samlingspartietsförslag sättas till 300 dagar.Riksdagens beslut om enbegränsning av antalet ersättningsperioder var ett i princip riktigtbeslut, och utskottet beklagar att denändrade riksdagsmajoriteten sedermeraundanröjde det innan det hunnit fåverkan. Utskottet anser att regeringenskyndsamt bör återkomma med förslag sominnebär att arbetslöshetsersättningenger ersättning och att man bryter den eviga rundgången mellan ersättning och sådanaarbetsmarknadspolitiska åtgärder somkvalificerar för nya ersättningsperioder.För det andra bör en övergångsregelknytas till lagändringarna för att manskall undvika vissa oönskade effekter.Utskottet återkommer i det följande tillhur denna övergångsregel skall utformas.Därjämte föreslår utskottet attlagförslagen ges en annan tekniskutformning än den som förordas ipropositionen.Kostnaderna för utbetaldaarbetslöshetsersättningar är myckethöga. Fram t.o.m. oktober har merän betalats utavseende närmare . Till detta kommerersättningar för personer i ALU,nära 3,5 miljarder kronor.Med nuvarande finansieringsmodell,4,arbetsmarknadsavgift och enfinansieringsavgift uppgående till 70 %av den genomsnittliga dagpenningen,beräknas att en arbetslöshetsnivå påungefär är finansierad. Dessauppgifter visar tydligt att det ärangeläget med besparingar inom detkontanta arbetslöshetsstödet.Ett sätt att minska kostnaderna är attkräva en starkare anknytning tillarbetsmarknaden av den som begärersättning. Enligt propositionen är detrimligt att sökanden har varit etableradpå arbetsmarknaden för att fåarbetslöshetsersättning första gången.Förutom att åstadkomma enbesparingseffekt är avsikten medregeringens förslag i denna del attunderstryka det försäkringsmässigainslaget i försäkringen. Detta skergenom att reguljärt arbete ges encentral roll vid kvalificeringen förersättning.Liksom regeringen anser utskottet attden som gör anspråk på arbetslöshetsersättning skall ha en fastanknytning till arbetsmarknaden. Enmarkering av detta slag gjordes närriksdagen påförslag av arbetsmarknadsutskottetbeslöt att skärpa det s.k.arbetsvillkoret. För att starkare betonakravet på fast anknytning tillförvärvslivet utökades då det antaldagar som den arbetslöse skall haförvärvsarbetat för att få rätt tillersättning från 75 till 80 fördelat påminst fem i stället för fyra månader.Regeringens nu framlagda förslag kan sessom ytterligare ett steg i sammariktning.I kompletteringspropositionen i vårasaviserade regeringen att det skullekrävas ett arbetsvillkor som endastbestår av förvärvsarbete för en förstaersättningsperiod. Regeringsförslagetgår längre än vad som aviserades i såmåtto att inte allt förvärvsarbete skallkvalificera för en förstaersättningsperiod. I huvudsak skall baras.k. reguljärt arbete godtas.Subventionerade anställningar kan ha mereller mindre likhet med reguljärtarbete. Den föreslagna lösningeninnebär, förutom attarbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering hållsutanför, att man gör åtskillnad mellanolika slag av förvärvsarbete. Vissa avstaten subventionerade anställningarskall vara likställda med reguljärtarbete, åter andra skall barakvalificera för ersättning vid fortsattarbetslöshet. Anställning med lönebidragoch med rekryteringsstöd kommer alltjämtatt vara fullt ut kvalificerande förersättning och detsamma gällernyanställningar med anställningsstöd(RAS). Däremot kommerutbildningsvikariat, beredskapsarbeteoch arbete i eget företag med starta-eget-bidrag inte att kvalificera för enförsta ersättningsperiod. Det är förstsedan en person en gång påbörjat enersättningsperiod som sådantförvärvsarbete kan tillgodoräknas.Utskottet är med hänsyn till behovet avbesparingar iarbetslöshetsersättningarna berett attställa sig bakom regeringsförslagen medvissa reservationer som utvecklas nedan.Som ett komplement till det nuframlagda förslaget anser utskottet attA-kasseutredningen bör övervägamöjligheten att ytterligare förlänga dentid som en person skall haförvärvsarbetat för att komma i frågaför en första ersättningsperiod.Utskottet anser att en sådan skärpningav arbetsvillkoret är ett enkelt sättatt uttrycka kravet på fast förankringpå arbetsmarknaden. En betydandebesparing skulle kunna uppnås på detsättet.Med regeringsförslaget kan det inträffaatt en person med ett upparbetatarbetsvillkor som anvisas ensubventionerad anställning går miste omrätt till ersättning vid senareinträffad arbetslöshet. Dennasubventionerade anställning kvalificerarinte för en första ersättningsperiod ochtill följd av att tiden i anställningeninte föreslås bli överhoppningsbarenligt 8 § kan det upparbetadearbetsvillkor som föregick densubventionerade anställningen gåförlorat.Finansutskottet anser inte att dettautgör något betydande praktiskt problem.Enligt utskottets mening skall inte enperson som blivit arbetslös omedelbarterbjudas en arbetsmarknadspolitiskåtgärd. Personen måste själv förväntassöka arbete. I det fallet kommer enperson som har ett upparbetat villkoratt kunna erhålla ersättning varvid 7 §gäller.Enligt finansutskottets mening finnsdet dock skäl att göra en annanbedömning i ett mycket ringa antal fall.Det gäller personer som inteuppburit ersättning men som hade ettupparbetat arbetsvillkor när de före den1 påbörjade enarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Som enföljd av regeringens förslag kommerdessa personer inte längre att kunna fåersättning efter avslutadarbetsmarknadspolitisk åtgärd. När deaccepterade åtgärden visste de inte attden skulle komma att påverka derasersättningsrätt negativt. Med hänsynhärtill bör denna grupp behandlas isärskild ordning.Problemet kan lösas genom en särskildövergångsbestämmelse. Utskottet harerfarit att ett mycket litet antalpersoner berörs och att den finansiellaeffekten därför är begränsad.Utskottet föreslår även en annan ändringi lagförslaget. Som det nu utformatsgörs det i 6 § till en definitionsfrågaom en subventionerad anställning ellerverksamhet med starta-eget-bidrag skallanses som förvärvsarbete. I 6 § ansessådant arbete inte som förvärvsarbete,medan 7 § i lagförslaget bygger på attdet utgör förvärvsarbete. En bättrelösning vore enligt utskottets meningatt i båda lagrummen utgå från att detär förvärvsarbete, men i 6 § föreskrivaatt det inte får tillgodoräknas viduppfyllande av arbetsvillkoret.Med dessa ändringar skulle 6 § andrastycket i resp. lag kunna ges följandelydelse: Vid prövning av arbetsvillkoret bortsesfrån förvärvsarbete som 1. arbetsgivarenfinansierat med stöd av lagen (1995:411)om tillfällig avvikelse från lagen(1981:691) om socialavgifter ellerförordningen (1987:411) omberedskapsarbete, eller som 2. bedrivitsmed stöd av förordningen (1984:523) ombidrag till arbetslösa m.fl. som startaregen näringsverksamhet. Utskottet konstaterar i sammanhanget attde nya reglerna inte innebär någonförändring i fråga om möjligheterna attuppfylla medlemsvillkoret. Enligt 47 §kan var och en som uppfyller villkor ikassans stadgar om arbete inom dessverksamhetsområde bli medlem. Ett kravär dock att förvärvsarbete utförs igenomsnitt minst per vecka.I fråga om utbildningsvikariaten finnsdet enligt utskottets mening anledningtill ett förtydligande. Den nya regelnavser endast den som ersätter enarbetstagare som utbildar sig.Ersättaren kan således inte kvalificerasig för en första ersättningsperiodgenom vikariatet.Med de nu angivna ändringarna ärutskottet berett att ställa sig bakomregeringsförslaget. Utskottet återkommertill kostnadseffekterna av förslagenlängre fram i detta betänkande.Ställningstagandet innebär attmotionerna Fi17 (v) yrkande 13 och Fi50(v) bör avstyrkas.dels att den del av utskottets yttrandesom sju sidor längre fram under rubrikenKostnadseffekter börjar med "Regeringenräknar i" och slutar med"nettoförstärkning på 10 miljonerkronor" bort ha följande lydelse:Regeringen räknar i propositionen medatt förslaget om ändrade regler förfrånkännande och indragning avarbetslöshetsersättning skall leda besparing som är större än de som angavs i vårenskompletteringsproposition.De förslag till ytterligare ändringarsom finansutskottet föreslår iregelverket leder till såväl ökadebesparingar som försvagningar.Förslaget om att utöka antaletavstängningsdagar från 40 till 45 förden som utan giltig anledning lämnarsitt arbete ger en besparing på mellan55 och per år.Förslaget till skärptavstängningsvillkor vid arbetsovilja gerockså en besparing, men av mer marginellart.Utskottets förslag att den som hade ettupparbetat arbetsvillkor när han föreden påbörjade ettberedskapsarbete, ettutbildningsvikariat ellernäringsverksamhet med starta-eget-bidraginte skall förlora detta leder å andrasidan till att besparingseffektenbegränsas, men även i detta fall mycketmarginellt.Sammantaget leder utskottetsändringsförslag således till attbudgeten varaktigt förstärks med 55-60miljoner kronor.dels att utskottets hemställan under 22bort ha följande lydelse:22. beträffande skärpta villkor förrätt till arbetslöshetsersättningatt med anledning avproposition 1995/96:25 yrkande 8 idenna del och 9 i denna del samt medavslag på motionerna 1995/96:Fi17yrkande 13 och motion 1995/96:Fi50dels antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkringsåvitt avser 6 § med den ändringen attparagrafens andra stycke får följandesom Reservanternas förslag betecknadelydelse:Regeringens Reservanternasförslag förslagMed utfört Vid prövning avförvärvsarbete arbetsvillkoretavses dock inte bortses frånförvärvsarbete som1.