bet · GI01NU21 · 1995-05-09 00:00:00 — anslutning till Europeiska atomenergigemenskapen,m.m. 1994/95NU21ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1994/95:118 om lagstiftning med anledningav anslutning till Europeiska atomenergigemenskapen,dels regeringens skrivelse 1994/95:116 om konvention omkärnsäkerhet,dels tre motioner som väckts med anledning avpropositionen,dels en motion som väckts med anledning av skrivelsen,dels -- helt eller delvis -- sju motioner från allmännamotionstiden.Upplysningar och synpunkter i frågan om uranimport har införutskottet lämnats av företrädare för . Utskottet tillstyrker de förslag till lagändringar somframläggs i propositionen. Lagändringarna har sin grund i attSverige genom medlemskapet i EU ansluter sig till den Europeiskaatomenergigemenskapen (Euratom). I en reservation (m) avvisasregeringens förslag i ett avseende. Det gäller förslaget attinföra en bestämmelse i den s.k. kärntekniklagen för atttillgodose de regler om försörjning med kärnbränsle som finns iEuratomfördraget.Motionsyrkanden om avveckling av Euratom, om agerandeavseende EU:s energi- och kärnkraftspolitik i övrigt och om EU:sfond för kärnkraftsutveckling avstyrks av utskottet medhänvisning till pågående diskussioner inom EU. Yrkandena följsupp i de två förstnämnda fallen i reservationer (c, v, mp) och idet tredje fallet i en reservation (mp). Vidare avstyrkerutskottet motionsyrkanden om införande av totalförbud motslutförvaring av utländskt kärnbränsle i och om enallmän översyn av kravreglerna i kärntekniklagen. Dessa yrkandenfår stöd i reservationer (mp).I betänkandet behandlas också den konvention om kärnsäkerhetsom undertecknade och som regeringenredogjort för i en skrivelse till . I en reservation(mp) föreslås att skall anmoda regeringen att verkaför att vissa ändringar och klarlägganden beträffandekonventionen kommer till stånd.Slutligen avstyrker utskottet två motioner om reglering avsvensk uranimport. Därvid anförs att i olikainternationella sammanhang bör fortsätta att driva frågan om merbindande miljökrav i samband med uranbrytning. I reservationer(c, v, kds; mp) förordas ytterligare åtgärder. I proposition 1994/95:118 föreslås att antarregeringens förslag till1. lag om ändring i strålskyddslagen (1988:220),2. lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet,3. lag om ändring i lagen (1991:341) om strategiska produkter.Lagförslagen, som har granskats av Lagrådet, återges i bilaga.SkrivelsenI regeringens skrivelse 1994/95:116 lämnas en redovisning avden konvention om kärnsäkerhet som undertecknade iseptember 1994. De motioner som väckts med anledning av proposition1994/95:118 är följande:1994/95:N10 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen avslår förslaget till ny 8 a § i kärntekniklagen ienlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:N11 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om närhetsprincipen och Euratom,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktivt bör verka för Euratoms avveckling.1994/95:N12 av () vari yrkas att riksdagen1. hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 5 a §kärntekniklagen att den även omfattar ett generellt förbudmot införande av utländskt kärnavfall i ,2. hos regeringen begär en översyn av kravreglerna ikärntekniklagen.Den motion som väckts med anledning av skrivelse1994/95:116 är1994/95:N9 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna att regeringen börverka för att konventionen ändras så att begreppet olyckadefinieras tydligare och kravnivån på beslutsunderlag förtillstånd till kärnenergianläggningar höjs,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begreppet godtagna förfaringssätt vid drift, m.m. avkärnenergianläggning,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sekretessreglerna i konventionen om kärnsäkerhet.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande:1994/95:Jo685 av () såvitt gäller yrkandenaatt riksdagen14. som sin mening ger regeringen till känna att den i EUskall verka för att EU:s fond för kärnkraftsutvecklingavskaffas, i enlighet med vad i motionen anförts,15. som sin mening ger regeringen till känna att den i EUskall verka för att EU:s fond för kärnkraftsutveckling inte fårökade utlåningsresurser, i enlighet med vad i motionen anförts.1994/95:N422 av m.fl. (kds, c, v, mp) vari yrkasatt riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den som importerar uran bör åläggas att öppetredovisa var och under vilka former råvaran har utvunnits ochhanterats,2. hos regeringen begär en utredning om uranimportens externakostnader, samt om hur svensk kärnkraftsindustri kan täcka dessakostnader.1994/95:N423 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandenaatt riksdagen2. hos regeringen begär lagförslag om ändring avkärntekniklagen i enlighet med vad i motionen anförts,10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ompröva den "realistiska" bedömningen ochåterkalla beslutet om utökning av utländskt kärnavfall,1994/95:N430 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandenaatt riksdagen1. hos regeringen begär en utredning om de ekologiska,ekonomiska och hälsomässiga effekter som drabbar de områdenSverige importerar uran ifrån,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avbryta all uranimport tills ovanståendeutredning behandlats av ,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om världens energitillförsel av uran,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stoppa exploateringen av andra människor ochnatur.1994/95:N434 av m.fl. (mp) såvitt gälleryrkandet (42) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att arbeta in ett nytt kapitel iMaastrichtfördraget i enlighet med vad i motionen anförts.1994/95:N446 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom det svenska agerandet avseende EU:s energi- ochkärnkraftspolitik.1994/95:N450 av m.fl. (mp) såvitt gälleryrkandet (1) att hos regeringen begär lagförslag omtotalförbud mot slutförvar av utländskt kärnbränsle i Sverigeenligt vad i motionen anförts. agerande i EU, m.m.I proposition 1994/95:118 framläggs förslag till lagstiftningmed anledning av anslutning till Europeiskaatomenergigemenskapen (Euratom) som en följd av det svenskamedlemskapet i EU. Regeringen har tidigare i proposition1994/95:19 om medlemskap i unionenföreslagit att Euratomfördraget och de rättsakter m.m. sombeslutats med stöd av detta fördrag skall gälla i . I densistnämnda propositionen lämnades en översiktlig redogörelse förinnehållet i fördraget och rättsakterna.Euratom är en av de tre ursprungliga Europeiska gemenskaperna;liksom undertecknades fördraget 1957.Euratoms ursprungliga uppgift enligt fördraget är att skapaerforderliga förutsättningar för en snabb organisation ochtillväxt av kärnenergiindustrierna och därigenom bidra till enhöjning av levnadsstandarden i medlemsstaterna och till enutveckling av förbindelserna med övriga länder.Förhållandena är emellertid helt annorlunda än desom gällde då Euratomfördraget undertecknades, konstateras det ipropositionen. Detta har lett till att fördraget i väsentligomfattning är föråldrat. Delar av fördraget tillämpas inteenligt sin lydelse utan enligt en successivt utvecklad praxis.Vissa avsnitt av fördraget behandlar dock frågor som fortfarandeär aktuella, sägs det i propositionen. Exempel härpå ärskapandet av en gemensam basnivå för strålskydd samt kontrollenför att garantera att kärnmaterial inte används för andraändamål än dem för vilka de är avsedda (s.k. safeguards).Efter anslutningen till EU gäller Euratomfördraget i ienlighet med lagen (1994:1500) med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen. Behovet av nationelllagstiftning som komplettering till Euratomfördraget bör enligtregeringen bedömas med utgångspunkt i hur fördraget har kommitatt tillämpas i praktiken. Lagstiftning krävs därför bara ibegränsad utsträckning, anser regeringen. Den svenskalagstiftning som berörs finns främst i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet (den s.k. kärntekniklagen) och istrålskyddslagen (1988:220). Förslagen medför inte något behovav ökade resurser för de ansvariga myndigheterna, anförs det ipropositionen.I motion 1994/95:N11 (c), som väckts med anledning avpropositionen, föreslås uttalanden av dels beträffandenärhetsprincipen och Euratom, dels om att aktivt börverka för Euratoms avveckling. Euratomfördraget är föråldrat ochotidsenligt, och Euratoms uppgifter kan mycket väl överlåtastill andra organ på såväl nationell som internationell nivå,anser motionären. Han menar att ett överlämnande av fördragetsansvarsområden till nationell nivå skulle stämma väl överens medden s.k. närhetsprincipen, vilken är inskriven i Romfördraget.Euratomfördragets roll inom EU överensstämmer vidare knappastmed den svenska ambitionen att avveckla kärnkraften till år2010, anför motionären.Liknande synpunkter framförs av samme motionär i en motion,1994/95:N446 (c), från allmänna motionstiden. Regeringen bör iEU föra fram och driva sådana krav -- politiska ochorganisatoriska -- att EU:s energi- och kärnkraftspolitik kommeri bättre samklang med den syn som ligger bakom de svenskabesluten att avveckla kärnkraften, anser motionären. Han menaratt regeringen i dessa frågor bör söka samverkan med andralikasinnade länder inom EU.I partimotionen 1994/95:N434 (mp) föreslås att regeringenskall anmodas att verka för att ett nytt kapitel om energi försin i . I förberedelserna årsöversyn av detta fördrag bör det uppdras åt en arbetsgrupp attta fram ett nytt kapitel som behandlar avveckling av nuvarandeicke förnybara energislag, skyddande av naturresurser, främjandeav förnybara energislag både inom EU och i länder utanför EUsamt satsning på energieffektivisering, föreslår motionärerna.Riksdagen bör göra ett uttalande om att EU:s fond förkärnkraftsutveckling bör avskaffas, anförs det i motion1994/95:Jo685 (mp). Om detta inte är möjligt, bör Sverigeutnyttja sin möjlighet att i blockera beslut omatt öka fondens medel för utlåning, föreslår motionären. Honanser att fonden är ett exempel på Euratomfördragets förlegadeinnehåll.Inom utskott för forskning, teknologiskutveckling och energi har, enligt vad utskottet erfarit, tagitsfram ett förslag, en s.k. opinion, om en översyn avEuratomfördraget med syfte att införliva de delar av fördragetsom är aktuella i ett särskilt kapitel om energi i ett revideratMaastrichtfördrag. Detta förslag har, tillsammans med andraförslag från de olika utskotten, överlämnats till parlamentetsinstitutionella utskott för att utgöra underlag för en samladparlamentsresolution. Efter beslut i parlamentet avsesresolutionen komma att överlämnas till den s.k.reflektionsgruppen som är tillsatt för att förbereda 1996 årsregeringskonferens.Regeringen har avlämnat en skrivelse till omdet svenska miljöarbetet i EU -- dess inriktning ochgenomförande (skr. 1994/95:167). I skrivelsen finns ett särskiltavsnitt om Euratomfördraget (s. 48). Där anges bl.a. attmedlemskapet i EU inte påverkar de enskilda medlemsländernaskärnkraftspolitik. Vidare gäller att det är varje medlemslandsansvar att utforma sin egen politik beträffande den slutligahanteringen av använt kärnbränsle. kommer således ävenfortsättningsvis att bedriva sin egen politik beträffandekärnkraften och hanteringen av kärnavfallet, sägs det.Jordbruksutskottet behandlar regeringens skrivelse under våren1995 (bet. 1994/95:JoU23).Den i motion 1994/95:Jo685 (mp) nämnda fonden förkärnkraftsutveckling regleras i Euratomfördraget. Att avskaffafonden skulle således förutsätta att fördraget ändrades. Fondensmedel har, enligt uppgift, inte använts för detursprungliga ändamålet. fattade beslutom att medlen även skall kunna användas till investeringar ikärnsäkerhetshöjande åtgärder i Östeuropa.Inom EG har gjorts ansträngningar attformulera och införa en gemensam energipolitik. i hade kommissionenutarbetat förslag om vissa riktlinjer för en gemensamenergipolitik. Någon enighet i frågan om ett särskiltenergiavsnitt i unionsavtalet kunde dock inte uppnås, och frågansköts upp till regeringskonferensen . Inom EU:sinstitutioner pågår förberedelser för diskussionerna vidregeringskonferensen om ett eventuellt införlivande iRomfördraget av gemensamma regler för energiområdet. Som ett ledi dessa förberedelser har kommissionen utarbetat en s.k. grönbokom en gemensam energipolitik, som varit föremål förremissbehandling i bl.a. Sverige.Utskottet behandlar först frågan om en avveckling avEuratomfördraget, därefter den mer allmänna frågan om Sverigesagerande avseende EU:s energi- och kärnkraftspolitik i övrigtoch slutligen förslagen om EU:s fond för kärnkraftsutveckling.När det gäller frågan om avveckling av Euratom noterarutskottet att det i både propositionen och motionernakonstateras att Euratomfördraget i stora delar är föråldrat. Enpraxis för tillämpningen har successivt utvecklats. Vissa delar-- t.ex. strålskydd och kontroller -- är dock fortfarandeaktuella.Av den tidigare redovisningen framgår att det pågårdiskussioner inom EU om att slopa Euratomfördraget och i ställetinföra ett kapitel om energi i . Detta skullekunna bli aktuellt i samband med den planeraderegeringskonferensen år 1996.Enligt utskottets mening är det en självklarhet att Sverigeaktivt skall delta i de överväganden och diskussioner som pågårinom EU i den nu aktuella frågan. Något behov av ett uttalandeav rörande en avveckling av Euratomfördraget kanutskottet däremot inte se. Motion 1994/95:N11 (c) avstyrkssålunda i berörd del.Beträffande den mer allmänna frågan om agerandeavseende EU:s energi- och kärnkraftspolitik i övrigt, som tasupp i motionerna 1994/95:N11 (c), 1994/95:N446 (c) och1994/95:N434 (mp), vill utskottet anföra följande.Som tidigare nämnts pågår förberedelser för en diskussion omen gemensam energipolitik inom EU. har inhämtatuppgifter om den framlagda grönboken och avser att nära följaden fortsatta utvecklingen av denna fråga. Enligt utskottetsuppfattning bör de nu aktuella motionsyrkandena inte föranledanågot initiativ från sida. De nämnda motionernaavstyrks sålunda i berörda delar.När det slutligen gäller förslagen i motion 1994/95:Jo685 (mp)om EU:s fond för kärnkraftsutveckling vill utskottet anföraföljande.Att avskaffa fonden skulle, som tidigare redovisats, kräva enändring av Euratomfördraget. Redan med hänvisning härtill anserutskottet att detta yrkande bör avslås av . Beträffandedet andra förslaget i motionen om att begränsa fondens medelnoterar utskottet att, som nämnts, ministerrådet fattatbeslut om att de berörda medlen också skall kunna användas tillinvesteringar i kärnsäkerhetshöjande åtgärder i . Dennatyp av insatser är, enligt utskottets mening, positiv urmiljösynpunkt.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1994/95:Jo685 (mp)i här aktuella delar.Strålskydd och avfallstransporterRegeringen föreslår ändringar i strålskyddslagen ochkärntekniklagen samt i lagen (1991:341) om strategiska produkterför att uppfylla bestämmelserna i ett direktiv (92/3/Euratom)beträffande transporter av radioaktivt avfall.Strålskyddslagens tillämpningsområde föreslås bli utvidgat tillatt omfatta utförsel av radioaktiva ämnen. Tillståndspliktinförs för utförsel av radioaktivt avfall. I den föreslagnalagändringen anges vissa fall då tillstånd till utförsel intefår ges. Tillstånd skall få gälla i högst . Samma reglerskall tillämpas vid tillståndsprövning när det gäller utförselav material som faller under kärntekniklagen och lagen omstrategiska produkter. I övrigt föranleder inte Euratoms reglerom strålskydd någon lagstiftning.Utskottet tillstyrker de här redovisade lagförslagen.Förvaring och mellanlagring av utländskt använt kärnbränsleoch kärnavfallFörbudet mot slutförvaring av utländskt använt kärnbränsleeller kärnavfall i 5 a § kärntekniklagen skall enligtregeringens förslag utvidgas till att omfatta ävenmellanlagring.Enligt den nämnda paragrafen är det förbjudet att utantillstånd slutförvara utländskt använt kärnbränsle ellerkärnavfall i . Detta förbud strider inte motEuratomfördraget, sägs det i propositionen. Varje medlemsstatavgör vilken politik den skall föra när det gäller slutstegen ikärnbränslecykeln. Det svenska programmet för slutligtomhändertagande av det använda kärnbränslet utarbetas avreaktorinnehavarna och redovisas till regeringenenligt 12 § kärntekniklagen. Den tilltänkta metoden föromhändertagandet av kärnavfallet i är direktdeponering.Med denna metod kan slutstegen i kärnbränslecykeln sägas omfattaföljande tre delar: mellanlagring av använt kärnbränsle,inkapsling samt slutförvaring genom deponering i ett djupförvar.Att varje land skall ta fullt ansvar i alla led för detanvända kärnbränsle och kärnavfall som uppkommer i landet flera tillfällen slagits fast av som engrundläggande princip, erinras det om i propositionen. Dennaprincip har kommit till uttryck i kärntekniklagen genom förbudet-- om det inte föreligger synnerliga skäl -- mot slutförvaring iSverige av använt kärnbränsle och kärnavfall från en kärntekniskanläggning i ett annat land.Regeringen anser, som redan nämnts, att det svenska förbudetmot slutförvaring av utländskt använt kärnbränsle och kärnavfallbör utvidgas till att även omfatta mellanlagring av material medutländskt ursprung. Ett förbud mot mellanlagring strider intemot Euratomfördraget eller mot andra EU-regler. Förbudet börendast avse mellanlagring som sker i avvaktan på slutförvaring,anförs det.I tre motioner förordas att det skall införas ett totalförbudmot slutförvar av utländskt kärnbränsle.Den aktuella paragrafen i kärntekniklagen bör ändras så attden innebär ett generellt förbud mot införande av utländsktkärnavfall till , anförs det i motionerna 1994/95:N12(mp) och 1994/95:N450 (mp). I annat fall, sägs det i densistnämnda motionen, är det stor risk för att kantvingas att ta emot kärnavfall från EU. Detta skulle också kunnabli aktuellt av kommersiella orsaker, hävdar motionärerna. Deerinrar om det tillstånd som erhöll av regeringen idecember 1994 om slutförvaring av utländskt använt kärnbränsleoch sekundäravfall från behandling av utländskt kärnavfall ochriktar stark kritik mot detta beslut.Med hänvisning till samma tillståndsbeslut hävdas i motion1994/95:N423 (mp) att kärntekniklagen är juridisktotillräcklig och att 5 § är en s.k. gummiparagraf. Motionärernaanser att kärntekniklagen måste ändras, så att det blir heltförbjudet att slutlagra utländskt kärnavfall i . Imotionen refereras vidare till en skrivelse från Statenskärnkraftinspektion (SKI) till Folkkampanjen mot kärnkraft --kärnvapen, i vilken SKI har bedömt Studsviks ansökan omslutförvaring av utländskt kärnavfall som "realistisk".Riksdagen beslöt -- på förslag av regeringen -- omändring av kärntekniklagen med innebörd att ett förbud infördesmot slutförvaring av utländskt använt kärnbränsle och kärnavfalli genom en ny paragraf, 5 a § (prop. 1992/93:98, bet.NU11). Dock gäller som tidigare angivits att tillstånd tillsådan slutförvaring får medges om det finns synnerliga skäl. Iallmänmotiveringen (s. 29) och specialmotiveringen (s. 46) tillregeringens förslag angavs motiven för utformningen av lagregelnsamt varför det inte borde finnas något generellt importförbud.Utskottet erinrade i det nämnda betänkandet -- liksom regeringeni propositionen -- om att en grundläggande princip för Sverigesagerande på området är att varje land skall ta fullt ansvar fördet kärnavfall som uppkommer i respektive land. Därmed följeratt slutförvaring av kärnavfall från kärnteknisk verksamhet iutlandet inte skall förekomma i Sverige.Utskottet instämde emellertid i regeringens uppfattning attdet bör finnas en möjlighet, om det föreligger synnerliga skäl,att genom ett särskilt tillstånd medge undantag från förbudet.Med hänvisning till vad som sades i specialmotiveringen i denaktuella propositionen anförde utskottet att det i vissa fallkan visa sig lämpligast från säkerhets- och strålskyddssynpunktatt en liten mängd material slutförvaras i . Utskottetbetonade dock det angelägna i att sådana tillstånd meddelas medstor restriktivitet.Regeringen beslöt att bevilja Studsvik ABtillstånd att t.o.m. , i anslutning tillverksamheten enligt regeringstillstånd och maj1994, i få slutförvara vissa specificerade mängderutländskt använt kärnbränsle och sekundäravfall från behandlingav utländskt kärnavfall. Regeringen ansåg att det aktuellaavfallet passar in i det svenska avfallssystemet och att denavfallsmängd som avses är utomordentligt liten i förhållandetill den mängd kärnavfall som kan komma att tillförasdet svenska slutförvaret. Från säkerhets- ochstrålskyddssynpunkt är det lämpligast att sådana små mängdermaterial slutförvaras i , anförde regeringen. Vikten avatt ytterligare ansträngningar görs för att minska mängdenutländskt material i svenska slutförvaringsanläggningarframhölls i regeringsbeslutet. Fortsatt tillstånd förslutförvaring av utländskt använt kärnbränsle och kärnavfallkommer därför att prövas med stor restriktivitet, meddeladeregeringen.SKI och () hade tillstyrktansökan om tillstånd. I regeringsbeslutet angavs att StudsvikAB, då kärnavfall och kärnbränsle från enkärnteknisk anläggning eller annan kärnteknisk verksamhet i ettannat land förs in i landet för behandling eller testning, skallanmäla till SKI om utländskt material enligt tillståndetplaneras att slutförvaras i . SKI skall vid varje sådanttillfälle bedöma om det utländska använda kärnbränslet ochkärnavfallet faller inom ramen för regeringens belut. Villkorsom behövs för säkerheten eller med avseende på frågor som rörde förpliktelser som följer av överenskommelser i syfteatt förhindra spridning av kärnvapen och obehörig befattning medkärnämne beslutas av SKI. Villkor angående strålskyddet beslutasenligt strålskyddslagen av SSI.Utskottet delar regeringens bedömning att det nuvarandeförbudet mot slutförvaring av utländskt använt kärnbränsle ellerkärnavfall, enligt 5 a § kärntekniklagen, bör utvidgas tillatt omfatta även mellanlagring.När det gäller förslagen i motionerna 1994/95:N12 (mp),1994/95:N423 (mp) och 1994/95:N450 (mp) om att det bör införasett totalförbud mot förvaring av utländskt kärnbränsle i Sverigevill utskottet hänvisa till vad som anfördes i propositionen ochutskottsbetänkandet när beslutet om införande av den nyaparagrafen i kärntekniklagen fattades . Somtidigare redovisats påpekade utskottet då att det i vissa fallkan visa sig lämpligast från säkerhets- och strålskyddssynpunktatt en liten mängd material från utlandet kan få slutförvaras iSverige. Sådana undantag skall dock meddelas med storrestriktivitet. Utskottet står fast vid de ställningstagandensom gjordes och avstyrker därmed de här aktuellamotionerna i berörda delar.Försörjning med kärnbränsleI Euratomfördraget finns i kapitel 6 bestämmelser som syftartill att genom en gemensam försörjningspolitik tillförsäkramedlemsländerna lika tillgång till , råmaterial ochspeciella klyvbara material (anrikat uran och plutonium). Ensärskild byrå -- Euratoms försörjningsbyrå (EFB) -- skall haoptionsrätt till sådana material som produceras inommedlemsländerna. Reglerna om gemenskapens optionsrätt tillklyvbart material för att säkerställa försörjningen har aldrigkommit att tillämpas, påpekas det i propositionen. Det finnsdärför, enligt regeringens mening, inte något behov av någonallmän kompletterande lagstiftning med anledning av reglerna omoptionsrätt och gemenskapens äganderätt.Reglerna om försörjning med kärnbränsle faller egentligenutanför kärntekniklagens tillämpningsområde, konstaterarregeringen. Eftersom de transaktioner som omfattas av byrånsverksamhet ändå är tillståndspliktiga enligt kärntekniklagen,anses den enklaste lösningen vara att anknyta till denna lag.Ett allmänt bemyndigande att meddela föreskrifter om tillämpningav Euratoms försörjningsregler synes inte behövligt, sägs det.