bet · GI01FöU4 · 1995-04-25 00:00:00 — med i förhållande till regeringsförslaget.Motion Fö203 (m) yrkande 5 bör således avslås i denna del.I partimotionerna Fö204 (v) och Fö205 (mp) föreslås ytterligareanslagsbegränsningar med 4,3 resp. för /96i förhållande till vad regeringen förordat. Enligt utskottets mening skullesådana ytterligare anslagsreduktioner leda till så storaverksamhetsförändringar att de bör övervägas inom ramen för ett långsiktigtförsvarsbeslut. bör därför avslå motionerna Fö204 (v) yrkande 3 ochFö205 (mp) yrkande 1.Regeringens resp. utskottets beräkning av Försvarsmaktens sammanlagda behovav anslagsmedel för /96 (18 månader) fördelat på programframgårav följande tabell. Utskottet erinrar om vad som tidigare anförts ommöjligheterna för regeringen att vid behov omfördela resurserna mellanprogrammen.Program Resurser (kr)Regeringen . Operativa lednings- och underhållsförband 2 759 012 000 2 645 000 0002. Fördelningsförband 3 744 593 000 3 751 000 0003. Försvarsområdesförband 2 823 813 000 2 967 000 0004. Armébrigadförband 7 563 067 000 7 198 000 0005. lednings- och underhållsförband 1 192 352 000 1 198 000 0006. flyg- och helikopterförband 364 552 000 361 000 0007. Stridsfartygsförband 4 427 810 000 4 201 000 0008. Kustförsvarsförband 2 162 150 000 1 887 000 0009. Flygvapnets lednings- och underhållsförband 6 114 694 000 5 957 000 00010. JAS 39-förband 10 303 549 000 11 985 000 00011. Övriga stridsflygförband 3 050 952 000 2 913 000 00012. Transportflygförband 550 381 000 521 000 00013. För krigsorganisationen gemensamma resurser 9 300 332 000 8 860 000 00014. För grundorganisationen gemensamma resurser 4 903 277 000 4 816 533 00015. Utlandsstyrkan m.m. 1 000 1 000Summa Försvarsmakten 59 260 534 000 59 260 534 000Utskottet föreslår sålunda att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionerna Fö203 (m) yrkande 5 i denna del, Fö204 (v)yrkande 3 och Fö205 (mp) yrkande 1 till Försvarsmakten för /96anvisar ett ramanslag på 59 260 534 000 kr.JAS 39 GripenI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s.67--73) har anfört om JAS 39 . Till avsnittet har också förtsbehandlingen av motionerna Fö201 (mp partimotion) yrkandena 4--5, Fö326 (s),Fö336 (s), 337 (fp partimotion) yrkande 12 samt T224 (v partimotion) yrkande18.RegeringenEnligt beslut (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr. 374) ijuni1982 om riktlinjer för utveckling och anskaffning av systemet JAS 39 , idet följande kallat Gripensystemet, skall regeringen orienterariksdagen om hur projektet fortskrider.Regeringen inleder den nu aktuella redovisningen med att ge en bakgrund.Underlag för regeringens orienteringar har intill bl.a. utgjortsavkontraktsbundna redovisningar från till , s.k. Projektvärderingstillfällen. har (tidigare Överbefälhavaren) redovisat sinplaneringsmässiga, operativa och taktiska kontroll av projektet.Fortsättningsvis, anger regeringen, kommer redovisningen av Gripen-projektettill regeringen att ske i form av en årlig redovisning från Försvarsmakten medunderlag från Försvarets materielverk.Regeringen erinrar om att den s.k. , som tillsattes efterhaveriet , i sin rapport (SOU 1993:119) gör en samlad bedömningatt i allt väsentligt kan förväntas nå de mål som fastställtsav statsmakterna.Regeringen erinrar vidare om att (bet. 1993/94:FöU10, rskr. 395)förutsatt att regeringen återkommer till med en redovisning av hurden ekonomiska planeringsramen för avses utvecklas. Härutöverförutsatte att regeringen lämnar förslag om hurpriskompensationssystemet bör förändras och hur planeringssystemet böranpassasför att harmoniera med sättet att budgetera.Regeringen övergår därefter till en ekonomisk redovisning av projektet.Gripen-projektets planeringsram definierar regeringen som projektetshittillsvarande utbetalningar, samt av regeringen beräknat framtidaplaneringsutrymme, enligt fastställd pris- och löneomräkning och planeradlåneverksamhet.På motsvarande sätt definierar regeringen utgifter somsummman av projektets hittillsvarande utbetalningar i löpande priser ochåterstående beräknade utbetalningar med hänsyn till fastställtmaterielinnehållenligt ingångna och planerade avtal i aktuellt prisläge.I 1982 års försvarsbeslut (prop. 1982/93:119, FöU9, rskr. 271) fastställderiksdagen planeringsram för budgetåren 1982/83--1999/00 till25,i prisläget . Denna ram uppräknades årligenmed nettoprisindex.Riksdagen godkände (prop. 1992/93:100 bil. 5, FöU9, rskr. 333)regeringens förslag att omdefiniera planeringsram från i prisläget till 60,2miljarder kronor i samma prisläge. Den av regeringen omräknade planeringsrameni det nu aktuella budgetförslaget är igenomförandeprisläge 1994/95.Regeringen anmäler att i löpande priser har förbrukatsfrån projektstarten . Utgifterna under /94var . Regeringen anmäler vidare att av återståendeutgifterpå är 21,1 miljarder intecknade genom beställningar.Detfria beställningsutrymmet är således . I de kommandeutgifterna har andelen i utländsk valuta ökat från till tillföljdav den svenska kronans depreciering.Regeringen redogör för vad en till knuten arbetsgruppföreslagit om Gripen-ramens utveckling och hur börkompenserasmed hänsyn till utvecklingen av priser och löner. I avvaktan på en generellöversyn av priskompensationssystemet föreslår regeringen en tillfälligförändring av försvarsprisindex (FPI) för /96. Sålunda bördendel av anslaget A 1. Försvarsmakten m.m. som utgör Gripen-projektetsmaterielandel räknas upp med de index som den nämnda arbetsgruppen föreslagit.Regeringen har beaktat detta vid anslagsberäkningen till Försvarsmakten.Riksdagen föreslås godkänna detta nya delindex.Med utgångspunkt i arbetsgruppens förslag föreslår regeringen vidare enmetodför hur planeringsram skall räknas om. Regeringenhemställer att godkänner omräkningen.I den tekniska redovisningen av projektet anför regeringen attFörsvarsmakten och fortfarande bedömer åtaganden i projektspecifikationen beträffande tekniskakrav och prestanda i allt väsentligt kommer att kunna uppfyllas. Tidigareplanerat modifieringsprogram för den första delserien kommer dock att blinågotmer omfattande. Gripens prestanda sägs i flera viktiga avseenden överstiga despecificerade och flygplanet anges, även före modifieringen, ha acceptablaprestanda för flertalet operativa uppdrag fr.o.m. år 1996.Samtliga flygplan i delserie 1 uppges vara under montering men arbetet ärförsenat. Typarbetet för den tvåsitsiga versionen, JAS 39B, följer däremot istort tidsplanen. bedömning är att kapaciteten inte harmonierar med påtagna uppgifter. De sammanlagdakonsekvenserna av förseningarna utreds av Försvarsmakten. Deoperativa konsekvenserna bedöms dock bli begränsade. Den förstaGripendivisionen beräknas bli begränsat operativt användbar tidigast under år1997. Regeringen säger sig vara bekymrad över förseningarna.Regeringen avslutar sin redogörelse för med att behandlafrågan om styrning och kontroll. Regeringen erinrar om att den gavut föreskrifter till myndigheterna om organisation, arbetsuppgifter ochrapportering i projektet. Dessa föreskrifter har blivit inaktuella till följdav myndigheternas förändrade organisation och ansvar. Regeringens föreskrifterfrån har därför upphävts och ersatts av handlingsregler iregleringsbrevet.Regeringen anser att även fortsättningsvis skall styrasgenom en projektorganisation. Regeringen säger sig ha för avsikt att noggrantgranska uppföljning av projektet. Regeringen avser vidare attårligen, som , informera om utvecklingen av Gripen-systemet.Härutöver genomförs särskilda redovisningar för försvarsutskott.MotionernaFem motioner behandlar . I motion Fö326 (s) poängteras attdet är över . En totalt förändrad situation rådernui . Etniska och nationella motsättningar och konflikter kan inte lösasmed militära medel enligt gamla modeller, hävdar motionärerna. Mot dennabakgrund, och med hänsyn till det besvärliga ekonomiska läget i landet,föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att någonytterligare beställning av JAS-plan -- utöver kontrakterade två delserier --inte bör komma i fråga.I motion Fö336 (s) framförs ett likalydande yrkande.Även partimotion Fö201 motsätter sig en framtida anskaffningavdelserie tre. Motionärerna anser (yrkande 4) att staten inte skallmedfinansiera denna delserie. I samma motion framförs argument för att densvenska vapenexporten måste upphöra. Motionärerna föreslår förbud mot exportavJAS 39 (yrkande 5).I partimotionen Fö337 anmäls ett antal frågor som liberalernaönskar få belysta inför nästa försvarsbeslut. Motionärerna anser sålunda attmycket talar för att nuvarande leveranstakt för JAS 39 är för hög föratt på ett för skattebetalarna acceptabelt sätt medge en omsättning av JA37-systemet. Antingen bör leveranstakten minska eller ett uppehåll göras infördelserie tre. En annan fråga som bör granskas inför försvarsbeslutet ärmodifieringsbehovet för JAS (yrkande 12). Även om motionärerna inte utesluterbehov av framtida modifieringar för att höja systemets operativa förmåga,anserde att det inte för överskådlig tid är nödvändigt att planera några omfattandeförändringar av grundkonceptet i JAS.I partimotion T224 om kommunikationspolitiken anförs attanvändningen av JAS 39 ger särskilda problem eftersom det bullrar meräntidigare stridsflygplan. Motionärerna anser därför (yrkande 18) att JAS intebör få användas så att bullerstörningarna ökar.UtskottetUtskottet har framhållit att utveckling,anskaffning och införande i organisationen av JAS 39 är en av deviktigaste försvarspolitiska frågorna. Systemets operativa effekt kommer attfåen avgörande betydelse för vår försvarsförmåga. tar systemet ianspråk mycket stora ekonomiska resurser. är också en av destörsta industrisatsningarna i landet med betydande effekter när det gällerspridning av högteknologi. Kravet på att regeringen skall orienterariksdagen om läget i projektet (1981/92:FöU18, rskr. 374) är ett uttryck förärendets betydelse sett ur ett riksdagsperspektiv.Utskottet gjorde i slutet av föregående en ordentlig genomgång avGripen-projektet (bet. 1993/94:FöU10, rskr. 395), närmast föranledd avregeringens skrivelse (skr. 1993/94:179) i ärendet. Utskottet konstaterade dåatt projektet i allt väsentligt kan förväntas nå de mål som statsmakterna harbestämt, även om det fortfarande finns tekniska och ekonomiska risker.Utskottet förutsatte att regeringen i en kommande redovisning till riksdagenlämnar förslag till hur de planeringsmässiga svårigheterna i JAS-ekonominskall hanteras, bl.a. frågan om priskompensation.Som en del i sin uppföljning av projektet har utskottet under hösten 1994besökt i samt fått en särskild redovisning av företrädare förFörsvarsdepartementet. Kommittén med uppdrag att analysera ekonomiskaosäkerheter för Försvarsmakten (dir. 1994:147) -- här benämnd expertgruppen --har härutöver för utskottet föredragit resultatet av sitt arbete, varav enväsentligt del berört ekonomi.Den samlade bild som utskottet nu har av projektläget är att tekniska kravoch prestanda i allt väsentligt kommer att uppfyllas men att programmetdrabbats av ytterligare förseningar. Utskottet delar regeringens oro överdessaförseningar. De operativa konsekvenserna bör redovisas för riksdagen.När det gäller de ekonomiska förutsättningarna för Gripen-projektetkonstaterar utskottet att regeringen lämnat förslag dels till hurplaneringsramen för JAS Gripen skall räknas om, dels till förändrat delindexför JAS Gripen ingående i försvarsprisindex. Utskottet har ingen erinran motmetoden att räkna om planeringsramen och föreslår att godkännerregeringsförslaget. Utskottet kan också, i avvaktan på den översyn av helapriskompensationssystemet som regeringen aviserar, acceptera den föreslagnatillfälliga förändringen av den del av försvarsprisindex som beror avGripen-projektets materielandel.Utskottet har i det föregående under avsnitten om verksamhetens inriktning istort för Försvarsmakten samt verksamhetsmål för JAS 39-förbanden behandlat deekonomiska problem inom som expertgruppen har analyserat.Utskottet har i övrigt ingen erinran mot regeringens redovisning avGripen-projektet.Tre motioner motsätter sig en beställning av en tredje delserie avGripen. En sådan eventuell beställning kommer att övervägas i den pågåendeFörsvarsberedningen med utgångspunkt bl.a. i antaganden om framtida uppgifterför det militära försvaret, krigsorganisationens utformning ochförsvarsekonomin. Utskottet ser igen anledning att nu göra uttalanden ifrågan.Härav följer att motionerna Fö201 (mp partimotion) yrkande 4, Fö326 (s) ochFö336 (s) bör avslås.Utskottet delar uppfattningen i partimotion Fö337 (fp) om behovet attstuderaleveranstakt och modifieringsbehov för JAS 39 . Utskottet utgåremellertid från att dessa frågor kommer att tas upp till övervägande inför detkommande försvarsbeslutet och att därigenom motionen blir tillgodosedd i dennadel. Partimotion Fö337 (fp) yrkande 12 bör sålunda inte bifallas av riksdagen.Enligt lag är export av krigsmateriel förbjuden. Regeringen beslutar,efter prövning av varje särskilt fall, om undantag skall medges. Utskottet seringa skäl för att export av stridsflygplan skulle behöva behandlas annorlunda.Samma regler för prövning bör sålunda gälla för stridsflygplan som för annankrigsmateriel. Partimotion Fö201 (mp) yrkande 5 bör därför avslås.Försvarsmakten har regeringens uppdrag att i enlighet medmiljöskyddslagstiftningen söka tillstånd för att flyga med minst tre JAS39-divisioner vid landets flottiljflygplatser. En prövning pågår , bl.a. med avseende på buller. Därmedtorde syftet med yrkande 18 i partimotion T224 kunna blitillgodosett. Motionsyrkandet bör sålunda inte bifallas.BeställningsbemyndigandenI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s.66--67och 87--88) har anfört om beställningsbemyndiganden för materiel ochanslagsfinansierade anläggningar.RegeringenRegeringen föreslår ett nytt system för beställningsbemyndiganden förmateriel och för anslagsfinansierade anläggningar. I sin redogörelse förförslaget anför regeringen att den av kommer att begära enram -- ett högstbelopp -- för beställningsbemyndiganden. I ramen ingår delsbemyndiganden för sådan materiel som tidigare redovisats för , delsbemyndiganden för ny materiel. beslut -- bemyndigande -- innebärattregeringen medges beställa materiel och utvecklingsarbete inom den föreslagnaramen och därmed ikläda staten kostnader också för budgetår som ännuinte beviljat anslag för. Bemyndigandet anges i samma prisläge som anslaget.Regeringen föreslår att även bemyndigandesystemet för anslagsfinansieradeanläggningar, som t.ex. befästningar och flygfält, förändras så att detöverensstämmer med den föreslagna förändringen beträffande materiel.Det nya bemyndigandesystemet sägs vara anpassat till det styrsystem somgäller fr.o.m. mellan regeringen, Försvarsmakten ochFörsvaretsmaterielverk/. Det uppges även vara enklare och meröverskådligt än det tidigare. Regeringen hemställer att godkännerdet nya systemet för beställningsbemyndiganden för materiel ochanslagsfinansierade anläggningar.Behovet av bemyndiganderam för materiel som redovisats tidigare förriksdagen samt för ny materiel för Försvarsmakten efter /96beräknar regeringen till . Regeringen hemställer attriksdagen lämnar det begärda bemyndigandet.Regeringen uppger att i bemyndiganderamen ingår medel för följande nyastörreobjekt:anskaffning av artillerilokaliseringsradar (),serieförberedelser för pansarskott 95,mörkerriktmedel till pansarvärnsroboten 56 ,renovering av luftvärnsrobot 70,anskaffning av systemmateriel till begagnade stridsvagnar,motmedel till JAS 39 ,radiosystem 90 ,vapenintegration på flygplan JA 37.Regeringen hemställer vidare att bemyndigar regeringen att medgebeställningar av investeringar i anslagsfinansierade anläggningarför Försvarsmakten inom en kostnadsram av högst för tidenefter /96.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot den utveckling av bemyndigandesystemet förmateriel och anslagsfinansierade anläggningar som regeringen föreslår.Riksdagen bör således godkänna det nya systemet. Utskottet förutsätter attregeringen -- när den hos begär en bemyndiganderam -- förutskottet redovisar dels vilka bemyndiganden som avses användas för attbeställa viktigare nya objekt, dels vilka bemyndiganden som inom den totalabemyndiganderamen erfordras för att fullfölja tidigare lagda beställningar.Utskottet, som har fått en särskild orientering om materielplaneringen ochomregeringens beräkning av beställningsbemyndiganden, föreslår att riksdagenlämnar regeringen de begärda bemyndigandena för beställning av materiel m.m.och för investeringar i anslagsfinansierade anläggningar.Förändring av försvarsprisindex. Justering av anslag och bemyndiganderamarI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s.65--66) har anfört om övergång till kalenderbudgetår och förändring avförsvarsprisindex.RegeringenSom framgått av det föregående föreslår regeringen att godkännerentillfällig förändring av försvarsprisindex (FPI) för omräkning avGripenprojektets materielandel i anslaget A 1. Försvarsmakten m.m.Regeringen föreslår vidare ett nytt delindex i FPI som bättre än förnärvarande skall spegla kostnadsutvecklingen för kostnadsslaget Befästningarm.m. Detta kostnadsslag finansieras i sin helhet över anslag. Regeringenhemställer att godkänner förslaget till nytt delindex.Härutöver föreslår regeringen att bemyndigar regeringen attjusteraanslaget A 1. Försvarsmakten m.m. och ramarna för beställningsbemyndigandenmedhänsyn till den faktiska prisutvecklingen tillden 31 december 1994.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört. Utskottet föreslårattriksdagen dels godkänner regeringens förslag till delindex ingående iförsvarsprisindex i den del som avser Befästningar m.m., dels bemyndigarregeringen att justera anslaget för Försvarsmakten m.m. samt ramarna förbeställningsbemyndiganden i enlighet med regeringens förslag.Förändringar i grundorganisationenI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s.82--87) har anfört om grundorganisationsförändringar. Till avsnittet har ocksåförts behandlingen av motionerna Fö202 (kds kommittémotion) yrkande 12, Fö325(s), Fö330 (fp) yrkandena 2, 4 och 5, Fö334 (fp), Fö337 (fp partimotion)yrkande 7 och Fö344 (v).RegeringenRegeringen lämnar i propositionen en redogörelse för de förändringar somgenomförts i grundorganisationen som följd av försvarsbeslut (prop.1991/92:102, FöU12, rskr. 338) och statsmakternas beslut omstabiliseringspropositionen (prop. 1992/93:50, FiU1, rskr. 134).Härutöver redovisar regeringen, utan förslag till , en metod för attta fram beslutsunderlag inför statsmaktsbeslut om förändringar igrundorganisationen.Som framgått av avsnittet om utskottets uppföljning behandlar utskottet idetsammanhanget regeringens redogörelse för de genomförda förändringarna igrundorganisationen.RegeringenRegeringen anför att arbetet från tidigare nedläggningar ochomlokaliseringarav förband visat på svårigheter att jämföra olika alternativ genom attbeslutsunderlagen varit olika utformade hos myndigheter och organisationer.Främst har det varit kalkyl- och värderingsmetoderna som skiljt sig åt.Regeringen hänvisar i sammanhanget även till vad senast anfört ifrågan (bet. 1993/94:FöU9, rskr. 295).I sin sammanfattning av värderingsmetoden betonar regeringen attgranskningenfrämst skall inriktas på alternativskiljande faktorer och kostnader. Metodensägs innehålla följande huvuddelar:1. Försvarsekonomisk värdering grundad på investeringskalkyler medräntebelastning och kalkylperiod. Kalkylerna kompletteras med enredovisning av andra försvarsrelevanta faktorer som t.ex. operativa ochberedskapsmässiga konsekvenser samt personalkonsekvenser. Risker ochosäkerheter bedöms.2. Samhällsekonomisk värdering där den försvarsekonomiska värderingenbetraktas ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Här ingår bl.a. direktapersonalkostnader, indirekta arbetsmarknadseffekter, investeringar ochomställningar. Här ingår vidare andra ekonomiskt mätbara faktorer som t.ex.konsekvenser för skilda transfereringar i samhället liksom andra faktorer somfår effekter utanför försvarssektorn. Även risker och osäkerheter bedöms.Regeringen anser att tillämpningen av den framtagna systematiseradevärderingsmetoden ger goda förutsättningar för ett tillfredsställandebeslutsunderlag. Försvarsmakten förutsätts genomföra den försvarsekonomiskavärderingen och den samhällsekonomiska.MotionernaTvå motioner behandlar frågan om beslutsunderlag inför förändringar igrundorganisationen. I partimotion Fö337 (fp) refereras till vad som ipropositionen anförs om att en arbetsgrupp utarbetat en ny systematiseradmetodför att ta fram sådant beslutsunderlag. Motionärerna finner att frågan om enparlamentarisk medverkan inte behandlas i den föreslagna metoden. Motionärernaanmärker att det naturligtvis ankommer på och försvarsutskottet attuttala sig om vilka former för parlamentarisk medverkan som bör finnas iframtiden. Vad som sålunda anförts om beslutsunderlag vid förändringar igrundorganisationen föreslås att som sin mening ger regeringen tillkänna (yrkande 7).I Kristdemokratiska samhällspartiets kommittémotion Fö202 poängteras attbeslut om förändringar inom Försvarsmakten måste förankras hos berörda lokalaparter. Former bör därför skapas som ökar det lokala deltagandet iutredningsarbetet inför sådana förändringar (yrkande 12).Motion Fö330 (fp) tar i tre yrkanden upp frågor om lokalisering avgrundutbildningen, främst den . Motionären finner att de marinautbildningsanstalterna utgör väsentliga resurscentra med sina lednings- ochunderhållsresurser, baseringsmöjligheter för fartyg och helikoptrar samtpersonella och materiella resurser. Dessa centra sägs också ha stor betydelseför det civila samhället. Motionären föreslår att ger regeringentillkänna att den utbildningsverksamheten bör spridas med minst en enhet ivarje hav (yrkande 2).Samme motionär hävdar att landets behov av besparingar inom alla sektorerborde innebära att grundutbildningen skall förläggas till deutbildningsenhetersom är utbildningsmässigt och ekonomiskt mest effektiva (yrkande 4).Åter samme motionär konstaterar att det efter nedläggningen av 5 iSundsvall uppstått betydande svårigheter att genomföra utbildning av enkrigsorganisation för "veka liv". I det kommande försvarsbeslutet bördärför prövas att samordna grundutbildningar för hela försvaret (yrkande 5).I motion Fö325 (s) förordas en samordning av statliga myndighetersuppgifter på sjön. Det gäller , , Tullen,Sjöpolisen och Marinen. En sådan samordning bör prövas för hela ochmedett maritimt centrum för och Bottenviken förlagt till Härnösand.Utredningen om effektivisering av den statliga maritima verksamheten (Fö1993:08) föreslås få pröva denna fråga.Motion Fö334 (fp) behandlar frågan om ett s.k. kärnförsvar med engrundorganisation som möjliggör tillväxt av krigsorganisationen.Motionärerna anser att det i nästa försvarsbeslut är ofrånkomligt att satsa påen ny inriktning av Försvarsmakten. Krigs- och fredsorganisationen sådan flexibilitet att de kan anpassas, bl.a. i fråga om operativförmåga, till förändringar i det säkerhetspolitiska och strategiska läget samttill en statsfinansiellt ansträngd situation. Enligt motionärerna behöverdärför Försvarsmakten bestå av förband med hög kvalitet som kan tillväxa idimension och operativ förmåga för att vid behov kunna möta invasionshot övergräns och kust. Denna kärnförsvarsmodell skulle, enligt motionen, innebära ensatsning på "storgarnisoner" kompletterade med "minigarnisoner" för atttillgodose förmågan till uppväxling. Med tillämpning på föreslårmotionärerna bl.a. att en "storgarnison" etableras i -- Skånskapansarkåren -- och en eller flera "minigarnisoner" med anknytning till Skånskapansarkåren i /, alternativt /Revinge.Motion Fö344 (v) uppmärksammar planeringen att utvidga P 2:sövningsområde i Hässleholmstrakten med ytterligare ca 1 000 hektar.Motionären menar att det område som diskuteras för inköp utgörs av gammalkulturbygd med åtföljande negativa konsekvenser av olika slag, om det ställstill förfogande för militära ändamål.