bet · GI01UbU15 · 1995-05-04 00:00:00 — Utskottetförutsätter att frågor om studenternas rättssäkerhet kommer attuppmärksammas i den uppföljning av högskolereformen som nusker.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet yrkande12 i motion 1994/95:Ub696.Två motioner 1994/95:Ub616 (m) och 1994/95:Ub686 (s)behandlar frågan om kårobligatoriet. I den förra motionenföreslås att skall avveckla kårobligatoriet medhänvisning till att studentkårsverksamheten måste bygga påenskilda människors engagemang och intresse. I den senaremotionen framförs att det är fel att tvinga någon tillmedlemskap i någon organisation. Som en förberedelse för enavveckling bör en sammanställning göras av det arbete som sketti studentkårerna.Riksdagen har tidigare under innevarande beslutatatt kårobligatoriet skall bibehållas (prop. 1994/95:96, bet.1994/95:UbU5, rskr. 1994/95:135). Utskottet finner inte skälför att ändra sitt beslut, varför motionerna böravslås.Vissa utbildningarI motion 1994/95:Ub630 (m) föreslås en utökning av denfarmaceutiska utbildningen. Motionären anser att ytterligareminst en utbildningsort behövs, framför allt för att vidgaforskningskapaciteten inom det farmaceutiska området. Isammanhanget nämns både och och samarbete medKöpenhamn. Motionären betonar vikten av nya tvärvetenskapligakombinationer och nya former för samarbete inom farmaceutiskutbildning och forskning och föreslår att engelska delvis böranvändas som undervisningsspråk.Farmaceutisk utbildning och forskning finns för närvarandeendast vid . Utskottet anser att frågor omutökad utbildnings- och forskningskapacitet i första hand börprövas av regeringen inför nästkommande planeringsperiod.Utskottet avstyrker motionen.I motion 1994/95:Ub621 (v) föreslås att regeringen skall dratillbaka förslaget om att de universitet och högskolor somanordnar grundutbildning för tandläkare måste utöka programmenmed en tionde termin . Bakgrunden är denförändring som 1994 beslutades om tandläkarutbildningen.Beslutet innebar en förlängning från nio till tio terminer medsamtidig avveckling av den ettåriga allmäntjänstgöringen.Motionären anser att landstingen bör erbjuda till destudenter som påbörjat en tandläkarutbildning till vilkenAT-tjänstgöring var knuten.Utskottet vill med anledning av motionen erinra om vadregeringen anfört i frågan (budgetprop. s. 121).Regeringens utgångspunkt vid förlängningen avtandläkarutbildningen var att reformen skulle omfatta destudenter som antogs till utbildningen fr.o.m. höstterminen1994 och att de studenter som antagits enligt äldrestudieordning skulle ha rätt att fullfölja sin utbildning medallmäntjänstgöring. har i skrivelse den 22september 1994 informerat regeringen om att förbundet avser attrekommendera sina medlemmar att till ställatillräckligt antal till förfogande för dem som dåexamineras från de odontologiska fakulteterna. Därefter upphörförbundets centrala rekommendation. Detta innebär, anförregeringen, att de universitet och högskolor som anordnartandläkarutbildning måste anordna entionde termin för de studerande som annars skulle ha avlagttandläkarexamen enligt den gamla studieordningen. Dettaförutsätts ske inom ramen för det befintligautbildningsuppdraget.Utskottet ansluter sig till den lösning som regeringenförordar och avstyrker motionen.Ett "handikappuniversitet" vid föreslåsi motion 1994/95:Ub641 (m). Ett sådant universitet skulle varaen utveckling av dagens centrumbildning för handikappteknik vidLunds tekniska högskola, där tekniska och sociala disciplinersamt vårddiscipliner samverkar. Motionärerna påpekar attkopplingen till modern dator- och informationsteknik är viktig.Ett handikappuniversitet skulle innebära en koncentration avresurser som redan finns spridda i men också göra detmöjligt för handikappade i hela landet att få tillgång tillhögre utbildning genom modern teknik.Utskottet vill med anledning av motionen understrykabetydelsen av forskning, utveckling och utbildning påhandikappområdet. Något särskilt uttalande av omsärskilda åtgärder i är utskottet inte berett att föreslå.Det bör i första hand ankomma på lärosätena själva attföranstalta om centrumbildningar för att ta till vara kunskaperpå berörda områden och utnyttja tillgängliga resurser såeffektivt och ändamålsenligt som möjligt. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motionen.3. Särskilda resurser samt vissa särskilda åtgärder, m.m.Regeringen föreslår att medel skall föras över frånarbetsmarknadspolitiska åtgärder till universitet och högskolorför att erbjuda fler studerande plats. Satsningen innebärmöjligheter till utbildning för redan yrkesverksamma med arbetslivserfarenhet. Regeringen hänvisar till bristenpå naturvetare och tekniker i näringslivet, särskilt iexportindustrin. De nya platserna skall i första hand gällautbildningar inom naturvetenskap och teknik. Istorleksordningen ytterligare 9 000 studerande skall kunnaerbjudas plats i sådana utbildningar under det förlängdabudgetåret. Vidare föreslås en satsning på ettårigspråkutbildning för 1 000 studerande på heltid under två år.Med hänvisning till bl.a. sysselsättningsläget föreslårregeringen ytterligare särskilda åtgärder under läsåret1995/96. Dessa avser utökningar inom humanistiska,samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningar, ettårigaspirantutbildning för arbetslösa invandrare med akademiskutbildning, sommaruniversitet, tekniskt/naturvetenskapligtbasår samt studiefinansiering för ytterligare 300--500doktorander. (Det senare förslaget behandlar utskottet underanslaget C 47. Övriga utgifter inom forskning ochforskarutbildning. )I proposition 1994/95:139 redovisar regeringen sitt förslagtill fördelning av de nya platserna på universitet ochhögskolor.Nya platser i naturvetenskap, teknik och språkSärskilda resurser för grundutbildningenavser nya platser i naturvetenskap, teknik och språk.Regeringen anger att de 9 000 platserna i naturvetenskap ochteknik skall avse minst treårig utbildning. Antagning bör skehösten 1995 och . Med ändring av vad regeringenförordade i budgetpropositionen har regeringen i proposition1994/95:139 föreslagit att platserna skall avse studerande medsärskilt vuxenstudiestöd. Medel för ändamålet har förts uppunder ett nytt anslag, E 9. Särskilt vuxenstudiestöd tillstuderande vid vissa naturvetenskapliga och tekniskautbildningar. Studerande som saknar den särskilda behörighetenskall ges möjlighet att genomgå en behörighetsgivandeförutbildning på högst . De föreslagna resurserna förspråkutbildning avser 1 000 studerande på heltid . Resurserna bör fördelas så att 500 kan påbörjautbildning och ytterligare 500 våren 1996respektive hösten 1996.I partimotion 1994/95:Ub901 yrkande 15 (delvis)föreslås avslå regeringens förslag omarbetsmarknadspolitiskt motiverade utbildningsplatser. I motion1994/95:Ub19 (m) yrkande 2 (delvis) vidareutvecklasModeraternas uppfattning. Motionärerna betonar att deutmaningar står inför kräver en konsekvent ochlångsiktig utbildnings- och forskningspolitik. Svårigheternaatt utnyttja högskolor och universitet för kortsiktigt inriktadarbetsmarknadspolitik skall inte underskattas. Det gäller isynnerhet naturvetenskaplig och teknisk utbildning som harspeciella krav, inte bara avseende utbildade lärare, utan ocksåvad gäller utrustning, lokaler m.m. Det finns en risk, påpekarmotionärerna, att politiska projekt av denna kortsiktigakaraktär leder till att universitetetens och högskolornaslångsiktiga uppgifter åsidosätts. Såväl de 9 000 extraNT-platserna som de nya platserna i språk avstyrks.I motioner 1994/95:Ub907 yrkandena 15 och 16 samt1994/95:Ub21 yrkandena 3, 4 och 5 anförs att en långsiktigökning av antalet studerande inom naturvetenskaplig och tekniskutbildning är angelägen. Det är inte realistiskt att medbibehållen kvalitet skapa så många nya platser på så kort tidsom regeringen föreslår. I stället föreslår motionärerna attriksdagen beslutar om fördelning av resurser för 3 000utbildningsplatser inom naturvetenskap och teknik ochytterligare 6 000 platser inom det humanistiska ochsamhällsvetenskapliga området. Platserna skall huvudsakligen gåtill mindre och medelstora högskolor. Behovet att utöka antaletplatser vid de minsta högskolorna skall särskilt beaktas. Sammaprinciper bör gälla även vid fördelningen av de föreslagna nyaplatserna i språk.Även argumenterar för en successiv utbyggnad avantalet platser inom naturvetenskap och teknik, dels frånrekryteringssynpunkt, dels för att skapa rimligaförutsättningar vid universitet och högskolor. I motionerna1994/95:Ub624 yrkande 3 och 1994/95:Ub22 yrkandena 1 och 2föreslås att regeringens förslag om 9 000 skallavslås och att i stället ytterligare 1 500 permanentaårsstudieplatser inom naturvetenskaplig och teknisk utbildningskall inrättas fr.o.m. hösten 1995.Vänsterpartiet föreslår i motion 1994/95:Ub706 yrkande 3(delvis) att 3 000 platser av de föreslagna skallpermanentas; detta som ett led i en långsiktig strategi förutbyggnad av den högre utbildningen. Om de nya platserna intekan fyllas med studenter som är berättigade till studiestöd börde kunna övergå till andra studerande föreslås det i motion1994/95:Ub17 (v) yrkande 3. Även förespråkaren permanent utbyggnad av högskolan framför tillfälligautbildningssatsningar. I motionerna 1994/95:Ub696 yrkande 5 och1994/95:Ub24 yrkande 3 (delvis) föreslås 3 000 permanentanybörjarplatser inom naturvetenskap och teknik.Utskottet, som i det följande återkommer till frågan ommålgrupper och antagningstillfällen, delar regeringensbedömning att det behövs särskilda insatser för att öka antaletnaturvetenskapligt och tekniskt utbildade. Det är nödvändigtinte minst för att långsiktigt öka tillväxtförmågan, särskiltbland de små och medelstora företagen. Likaså är en förstärktspråkutbildning angelägen. Som regeringen framhåller behövermånga kvalificerade språkkunskaper i det dagliga arbetslivet.Regeringens förslag om förstärkningar inom den högreutbildningen innebär att behovet av resurser för reguljäraarbetsmarknadsinsatser minskar i motsvarande mån. När detgäller fördelningen av resurser anför regeringen att särskildhänsyn bör tas till de mindre och medelstora högskolornasönskemål om dimensioneringsökning för att stärka derasutbildningsutbud. Regeringen förutsätter att denna kraftigaökning av studerandeantalet skall motivera näringsliv ochgemensam sektor att ge de anställda ledighet och anställavikarier i stället så att de kan utnyttja det ökadeutbildningsutbudet . Utskottet återkommer idet följande till regeringens förslag om fördelningen avplatserna mellan högskolorna.Beträffande frågan om tillfälliga eller permanentautbildningsplatser vill utskottet peka på att den treårigaNT-utbildningen innebär en flerårig satsning och att resurserberäknats för åren 1997--2002. I övrigt bör, enligt utskottetsmening, frågor om förändrad reguljär dimensionering prövasinför nästa treårsperiod, dvs. fr.o.m. 1997.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetförevarande motioner i nu berörda delar.När det gäller målgrupper såvitt avser de särskildaresurserna för utbildning i naturvetenskap och teknik anserVänsterpartiet i motionerna 1994/95:Ub706 yrkande 6 och1994/95:Ub17 yrkande 4 att möjligheterna bör gälla ävenstuderande inom grundskollärarutbildning med inriktning motårskurserna 4--9 i ämnena matematik och naturorienterande ämnensamt gymnasielärarutbildning i ämnena teknik ochnaturvetenskap.Utskottet konstaterar att regeringen i proposition1994/95:139 förtydligat målgrupperna. Regeringen anser attresurserna skall avse även utbildning som leder fram till engrundskollärarexamen med inriktning mot årskurserna 4--9 ochmed ämneskunskaper i matematiska och naturorienterande ämnen.Utskottet utgår från att också kan gällaämnesstudierna för dem som väljer att först läsa ettnaturvetenskapligt utbildningsprogram med viss ämneskombinationoch därefter praktisk-pedagogisk utbildning om 40 poäng för attbli gymnasielärare. Som utskottet har uppfattat yrkandena är detillgodosedda med vad regeringen har förordat och det somutskottet anfört, varför de avstyrks.Vänsterpartiet föreslår i motion 1994/95:Ub17 yrkande 5fler antagningstillfällen för de extra platserna inaturvetenskap och teknik. Antagningen föreslås vara 3 500ht 1995, 3 500 ht 1996 och 2 000 ht 1997. En lugnareexpansion ökar förutsättningarna för att inte kvaliteten skallbli lidande, menar motionärerna.Utskottet noterar att regeringen har ändrat tidpunkten för debåda antagningstillfällena och ibudgetpropositionen respektive hösten 1996enligt proposition 1994/95:139. Utskottet har inget att erinramot förändringen. Härigenom möjliggörs en lugnare takt iexpansionen. Utskottet vill emellertid ta ytterligare ett stegi den riktningen och anser att det bör finnas ytterligare ettantagningstillfälle . Det är angeläget attutbildningsanordnarna kan ta hänsyn till sökandetrycket och vidbehov ta i anspråk de planerade utbildningsplatserna . Detta ger också fler studerande möjligheter attfullfölja en behörighetsgivande förutbildning. Inte minst medtanke på vikten av att intressera fler kvinnor förnaturvetenskaplig och teknisk utbildning anser utskottet dettaangeläget. Den av regeringen föreslagna omfattningen, 9 000platser, bör vara riktmärke för den sammanlagda antagningentill utbildningen.Med anledning av motionen föreslår utskottet att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom antagningstillfällen för de extra platserna i naturvetenskapoch teknik.Vänsterpartiet föreslår vidare i motion 1994/95:Ub17 yrkande7 att underrepresenterat kön skall positivt särbehandlas iurvalet vid antagning till de extra platserna i naturvetenskapoch teknik. Det är angeläget att ansträngningar görs för attrekrytera kvinnor till de föreslagna utbildningsplatserna.Utskottet delar motionärernas uppfattning. Regeringenframhåller i proposition 1994/95:139 att det är särskiltangeläget att rekrytera kvinnor till ifrågavarandeutbildningsplatser, eftersom andelen kvinnor i här aktuellaarbetslivssektorer är alltför liten. I propositionen omjämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet(prop. 1994/95:164) understryks att de nya och detdärmed förknippade förmånliga studiestödet innebär möjligheterför kvinnor.Utskottet erinrar om vad i högskoleförordningen (1993:100)anförs om urvalsgrunder. Där föreskrivs att vid i övrigtlikvärdiga meriter får urval också ske med hänsyn till kön isyfte att förbättra rekryteringen av studenter från kraftigtunderrepresenterat kön (8 kap. 8 § i lydelse 1994:37).Utskottet föreslår att med bifall till yrkande 7 imotion 1994/95:Ub17 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om underrepresenterat kön vid urval blandsökande.I motion 1994/95:Ub17 (v) yrkande 6 understryks behovet avuppföljning och utvärdering av regeringens satsning pånaturvetenskap, teknik och språk. Att regeringen tilldelaruniversiteten och högskolorna resurser förarbetsmarknadspolitiska åtgärder i denna omfattning är unikt,anför motionärerna. Det är därför betydelsefullt medkontinuerlig uppföljning och utvärdering.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna attregeringens förslag om överföring av resurser förarbetsmarknadspolitiska åtgärder -- vilket utskottet i detföregående har tillstyrkt -- är ovanligt omfattande. Förhögskolan sker en stor expansion under en begränsad tidsperiod.Som regeringen påpekar kommer situationen under de närmasteåren att innebära påfrestningar för universitet och högskolor.Samtidigt är det, menar regeringen, än mer angeläget attvidareutveckla det goda kvalitetsarbete som påbörjats inomhögskolan.Mot denna bakgrund anser även utskottet att det är avbetydelse att de nu aktuella åtgärderna följs upp ochutvärderas. Betydande medel ställs till förfogande försatsningen. Det är enligt utskottet av intresse att veta t.ex.hur högskolan klarar expansionen, i vilken omfattning kvinnorrekryteras till NT-utbildningen och i vilken utsträckningnäringslivet och den gemensamma sektorn ger de anställdaledighet för studier och anställer vikarier i stället.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om uppföljning och utvärdering av satsningenpå utbildning i naturvetenskap, teknik och språk.Resurser för humanistiska, samhällsvetenskapliga ochjuridiska utbildningarBland de särskilda åtgärder som regeringen med hänvisningtill bl.a. sysselsättningsläget föreslår ingår en utökning avantalet utbildningsplatser inom humanistiska,samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningar. Riksdagenhar med anledning av propositionen Vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m. (prop. 1994/95:25, bet.1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:145) beslutat anvisa resursermotsvarande ca 4 000 studenter som studerar på heltid undervåren 1995. Regeringen föreslår nu att motsvarande antalstudenter bereds plats även . Härutöverföreslås resurser motsvarande 3 500 studenter som studerar påheltid och våren 1996.Moderaterna avstyrker i motion 1994/95:Ub19 yrkande 2(delvis) de tillkommande 3 500 platserna inom humanistiska,samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningar, men anser attde 4 000 tillfälliga platserna bör finnaskvar under /96. anför i motionerna1994/95:Ub624 yrkande 2 och 1994/95:Ub22 yrkande 4 att de 4 000studenter som påbörjar sina studier bör kunnafortsätta sina studier inte bara utan även vårenoch i syfte att nå en högskoleexamen.I motion 1994/95:Ub706 (v) yrkande 3 (delvis) föreslås att avde föreslagna platserna inom humanistiska,samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningar skall 2 000platser permanentas. förespråkar en varaktigutbyggnad framför tillfälliga utbildningssatsningar ochföreslår i motionerna 1994/95:Ub696 yrkande 6 och 1994/95:Ub24yrkande 3 (delvis) att 3 000 platser skall permanentas av demsom beslutade om i höstas.Utskottet finner inte anledning att ändra det förslag tilldimensionering av de i förevarande sammanhang aktuellautbildningsplatserna inom humanistiska, samhällsvetenskapligaoch juridiska utbildningar som regeringen lagt fram. Frågan ompermanent utbyggnad av utbildningarna bör prövas i vanligordning inför nästa planeringsperiod. Utskottet avstyrkerdärför de förevarande motionerna.AspirantutbildningRegeringen föreslår en ettårig aspirantutbildning --utbildning varvad med praktik i näringsliv eller i gemensamsektor -- för arbetslösa akademiker, i första hand arbetslösainvandrare med akademisk utbildning. Utbildningen (40 poäng)bör vara inriktad på att ge fördjupade kunskaper i ämnen som ärav värde för de arbetsplatser som respektive högskolaförutsätts samarbeta med. Regeringen föreslår resurser för ca1 500 studerande på heltid och våren 1996.Åtgärden syftar till att underlätta arbetslösa akademikersinträde på arbetsmarknaden som deras kompetens tastill vara.Enligt motion 1994/95:A286 (fp) yrkande 15 bör regeringensförslag om aspirantutbildning avslås. Motionärerna anseråtgärden vara en kostsam och onödig hantering. Att behållaakademikerpraktiken är enklare och billigare och den kananvändas i hela landet. Ett collegeår/basår för invandrare somalternativ föreslås i motion 1994/95:Ub22 (fp) yrkande 7.Förslaget om aspirantutbildning som skall ge högskolepoängtrots att den knappast ligger på akademisk nivå tillbakavisas.Ett collegeår i modulsystem med bland annat utbildning isvenska, engelska och kulturkunskap bör prövas.Den föreslagna aspirantutbildningen bör utvärderas efter ettår med syfte att avgöra om den i någon form kan göras permanentföreslås i motion 1994/95:Ub696 (kds) yrkande 8. I motion1994/95:Sf611 (kds) yrkande 20 anförs att invandrare medakademisk eller annan yrkesutbildning efter ankomstentill bör få sin utbildning jämförd med motsvarandesvensk. Därefter skall invandraren erbjudas kompletterandeutbildning. I motion 1994/95:Sf636 (mp) yrkande 7 påpekas attdet är orimligt att invandrare som har utländsk utbildningibland tvingas göra om hela utbildningen. Korta, individuella,anpassade kompletteringsutbildningar är ett bra sätt atttillvarata invandrarnas utbildning, yrkeserfarenhet ochspråkkunskaper, menar motionärerna.Utskottet finner det motiverat att en satsning görs påutbildning varvad med praktik i första hand för arbetslösainvandrare i enlighet med regeringens förslag. Utskottet utgårfrån att utbildningen utformas flexibelt och med möjligheteratt ta till vara deltagarnas kunskaper och erfarenheter. Inteheller när det gäller den föreslagna omfattningen avutbildningen har utskottet något att erinra mot vad regeringenanfört. Utskottet utgår vidare från att uppföljning ochutvärdering av verksamheten kommer till stånd. Syftet medmotionärernas förslag i denna del är i huvudsak därmedtillgodosett.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetförevarande motioner.SommaruniversitetRegeringen anser att universitet och högskolor bör utnyttjabefintliga resurser bättre genom att erbjuda utbildning understörre del av året. Erfarenheterna avsommaruniversitet/sommarhögskola, en verksamhet somintroducerades föregående år, har genomgående varit goda.Regeringen föreslår resurser för 25 000 studerande att tas ianspråk somrarna 1995 och 1996.Folkpartiet anser i motionerna 1994/95:Ub624 yrkande 1 och1994/95:Ub22 yrkande 5 att verksamheten bör permanentas och att20 000 sommaruniversitetsplatser skall inrättas sommaren 1995resp. har likalydande önskemål imotionerna 1994/95:Ub696 yrkande 7 och 1994/95:Ub24 yrkande 4.Medel bör omfördelas, skriver motionärerna, så att resurser kanreserveras för 20 000 sommaruniversitetsplatser per år.Vänsterpartiet föreslår i motion 1994/95:Ub706 yrkande 4(delvis) 25 000 platser både 1995 och 1996. I motion1994/95:Ub21 (c) yrkande 6 anförs att regeringen bör återkommamed redovisning av hur platser försommaruniversitet/sommarhögskola skall säkerställas även 1996.Utskottet delar regeringens uppfattning när det gälleromfattningen av verksamheten medsommaruniversitet/sommarhögskola. Utifrån det första åretserfarenheter kan universitet och högskolor inom den resursramsom regeringen nu föreslagit planera för kurser under tvåsomrar. Det framgår av proposition 1994/95:139 att regeringenunder hand har inhämtat uppgifter från universitet ochhögskolor om vad de själva bedömer möjligt och realistisktavseende omfattningen. Utskottet förutsätter att regeringensenare återkommer beträffande dimensioneringen avfortsatt verksamhet. Utskottet avstyrker motionerna.BasårBasåret syftar till att ge ungdomar medsamhällsvetenskaplig eller ekonomisk gymnasieutbildningmöjlighet att skaffa sig behörighet till tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningar vid universitet och högskolor.Regeringen föreslår i proposition 1994/95:139 att 1 200studerande bereds möjlighet att genomgå basår i /96. Regeringen föreslår dessutom att 1 500basårsplatser inrättas inom den kommunala vuxenutbildningen. (Det senare förslaget behandlar utskottet i betänkande1994/95:UbU10. )I motion 1994/95:Ub19 (m) yrkande 4 föreslås att antaletbasårsplatser skall vara 1 500, samma antal som regeringenföreslog i budgetpropositionen. I motion 1994/95:Ub22 (fp)yrkande 6 hänvisar motionärerna till partimotion(1994/95:Ub624 yrkande 12) där det föreslogs att allabasårsplatser skulle ligga inom den kommunalavuxenutbildningen.Som framgår av motion 1994/95:Ub19 föreslog regeringen ibudgetpropositionen att totalt 1 500 studerande skulle beredasmöjlighet att genomgå basår i högskolan /96.Regeringen har sedermera reducerat antalet i sitt förslag, nugrundat på universitetens och högskolornas egna bedömningar.Riksdagen har tidigare , med avslag på Folkpartietsförslag att alla basårsplatser skall ligga i komvux, godkäntregeringens förslag om basårsplatser inom såväl komvux somhögskolan (prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. UbU10, rskr.