bet · GI01SkU28 · 1995-05-30 00:00:00 — Ändringarna träder i kraft den 1januari 1996.I propositionen anförs att det under beredningen av dettaförslag förts fram önskemål om att vattenkraftsskatten i sinhelhet skall ersättas med en fastighetsskatt i enlighet med etttidigare presenterat utredningsförslag (SOU 1991:8). Det ärenligt regeringen angeläget att detta förslag prövas på nytt ochen prövning kommer därför att verkställas inom regeringskanslietmed sikte på att, om det anses önskvärt, förslag om enfastighetsskatt skall kunna läggas fram för i sådantid att den nya skatten träder i kraft den 1 januari 1996.Moderaterna och hemställer om avslag imotion Sk58 yrkandena 2 och 3 av m.fl. (m) och Sk60i denna del av m.fl. (kds).Vänsterpartiet har i motionerna Fi33 yrkande 10 i denna deloch Sk341 yrkande 34 av m.fl. begärt en höjningmed /kWh för vattenkraftverk och kärnkraftverk.Miljöpartiet har i motion Sk63 yrkandena 4--6, 8 och 9 avRonny Korsberg och begärt tillkännagivanden om attskatten skall indexeras och höjas till /kWh för vattenkraftoch /kWh för kärnkraft, att även nya vattenkraftverk skallbeskattas och att effektgränsen för dessa skall sänkas kW till 500 kW. Yrkanden om en höjning till resp. 10öre framställs också i motionerna Fi212 yrkandena 13 och 14 avBirger m.fl. (mp) och Sk654 yrkandena 2 och 3 av RoyOttosson m.fl. (mp).Enligt utskottets mening bör även skatten på äldrevattenkraftverk och på kärnkraftverk höjas som ett led i denbudgetförstärkning som måste genomföras för att möta dekostnader som uppkommer till följd av medlemskapet i EU. När detgäller önskemålet om en beskattning också av nyarevattenkraftverk och sänkt effektgräns vill utskottet hänvisatill de pågående övervägandena om en växling tillfastighetsskatt. Utskottet är inte berett att nu tillstyrka enindexering av dessa skatter. Med det anförda tillstyrkerutskottet propositionen och avstyrker motionerna.Riksdagen beslutade införa en miljöbonus förvindkraftverk (1993/94:SkU34). Miljöbonusen motsvarar elskattenpå leveranser till hushåll i allmänhet.I motion Sk645 av () och ()begärs ett tillkännagivande om att också små vattenkraftverkbör få en miljöbonus. De föreslår att miljöbonusen begränsastill kraftverk under 500 kW och differentieras efter ålder.Enligt utskottets mening är vattenkraften en sedan längeetablerad produktionsform och behöver inte på samma sätt somt.ex. vindkraften särskilda stimulanser. Den höjning avproduktionsskatten på vattenkraft som utskottet tillstyrktbegränsar sig till verk med en effekt som överstiger 1 500 kW.Den av motionären eftersträvade fördelen för små och nyakraftverk förstärks härigenom. Som utskottet antytt i detföregående påverkas emellertid dessa frågor av de övervägandenom en växling till fastighetsskatt som pågår iregeringskansliet. Med det anförda avstyrker utskottet motionen.NätförlusterDen vilande elmarknadsreformen bygger på att kraftnäten skötsav särskilda nätverksföretag. I det förslag till lag om skatt påenergi som antog genomfördes en anpassningav skattereglerna som syftade till att det nätverksföretag somhandhar storkraftnätet skall kunna verka på samma villkor som deföretag som distribuerar el till konsumenter. Det har iefterhand visat sig att flera företag och kommuner förberett sigför elmarknadsreformen genom att överföra nätverksamheten tillsärskilda nätföretag, och det finns därför ett behov av att låtaden genomförda lagändringen omfatta även sådana nätverksföretag.Utskottet föreslår därför den ändring i 11 kap. 9 § lagen(1974:1776) om skatt på energi som framgår av hemställan. Någothinder för att låta ändringen gälla fr.o.m. den 1 januari 1995föreligger inte.Skatterna och miljönI motionerna Sk328 yrkande 22 och Jo609 yrkande 5 av CarlBildt m.fl. (m) anförs att det finns starka skäl som talar fören successiv övergång till en mer miljörelaterad beskattning.Problemen med minskad internationell konkurrenskraft ochinstabila skattebaser gör emellertid att arbetet bör inriktas påatt ge de skatter som drabbar företagen en skarpare miljöprofil.Enligt motionärerna kan skatteintäkterna ökas med 2 miljarderkronor under mandatperioden.I motionerna Sk668 yrkandena 1 och 2 och N300 yrkande 2 avOlof m.fl. (c) anförs att en skatteväxling på 25miljarder kronor bör genomföras och att ettförsta steg bör vara en sänkning av arbetsgivaravgiften med 5miljarder kronor som riktar sig till småföretagare ochegenföretagare. Sänkningen skall enligt motionärerna finansierasmed höjd koldioxidskatt och en uranskatt. Vidare är det enligtmotionärerna viktigt att får enparlamentarisk förankring.I motionerna Jo628 yrkandena 3 och 4 och Fi211 yrkande 17 avLars m.fl. (fp) anförs att konsekvenserna av en meromfattande skatteväxling på frånarbetsgivaravgifter till koldioxidskatt bör utredas, liksommöjligheterna att genomföra en växling av skatter mot avgifterpå nivå. Miljöskärpningen kan enligt motionärernauppnås genom höjd koldioxidskatt, miljöanpassadtjänstebilsbeskattning, höjd fordonsskatt för bilar utankatalysator och en avfallsskatt.I motion Sk341 yrkandena 31 och 32 av m.fl. (v)anförs att det är nödvändigt att öka skatteuttaget påenergi och konsumtion som påverkar miljön negativt. Dettainnebär enligt motionärerna ökade skatter på koldioxid, kväveoch svavel och avgifter på klorerade lösningsmedel, arsenik,krom, förpackningar och avfall. Intäkterna bör användas förriktade sänkningar av arbetsgivaravgifterna eller reducerad momspå tjänster. I motion Sk646 yrkandena 1 och 2 av . (v) anförs att särskilt börbelysa förutsättningarna för en sänkning av de socialaavgifterna genom höjda miljörelaterade skatter samt för enkommunal skatteväxling. Utredningen bör enligt motionärernaockså beakta fördelningseffekter. I båda motionerna understryksvikten av att arbetet bedrivs skyndsamt så att ett förslag kanbehandlas av under hösten 1996.I motion A274 yrkandena 2--6 av m.fl. (mp)understryks att skatteväxlingen är en viktig strategi för attkomma till rätta med både arbetslöshet och miljöskuld och attdet är viktigt med en långsiktig skatteväxlingsstrategi.Skatteväxlingen bör enligt motionärerna genomföras under entioårsperiod och innebära en förändring i kostnadsrelationenarbete--energi på av BNP. Arbetsgivar- och egenavgifternabör sänkas med och miljöskatterna höjas med60 miljarder kronor. Skatteväxling gör att industriellakretslopp blir mer lönsamma. För hushållen blir det mer lönsamtatt investera i energieffektivitet. Under /96 börarbetsgivaravgifterna sänkas, skatten på koldioxid höjas och enuranskatt tas ut. I motion Jo688 yrkande 1 av () begärs ett tillkännagivande om attmiljöskatter och -avgifter gör miljöeffekten synlig, tvingarförorenaren att betala och ger sundare inkomster för staten änskatter på arbete.I motion Sk349 yrkandena 6 och 8, Jo604 yrkande 1, N301yrkande 13 och N403 yrkandena 12 och 13 av m.fl.(kds) anförs att en sänkning av arbetsgivaravgifterna och enhöjning av skatterna på miljöfarliga utsläpp, avfall och energiskulle underlätta tillkomsten av arbetstillfällen inomtjänstesektorn. Detsamma gäller en sänkning av momsen påtjänster. Detta skulle bidra till utveckling av miljö- ochenergiteknik i och därmed skapa internationelltkonkurrenskraftiga jobb. Motionärerna uppskattar utrymmet för enskatteväxling till 20--, vilket motsvarar ensänkning av arbetsgivaravgifterna med 4--eller slopadtjänstemoms. Enligt motionärerna bör arbetsgivaravgifternasänkas 1995/96 och en avfallsskatt införas.För att hålla en balans mellan olika sektorer är det viktigtatt beskattningen av motorbränslen, el och övriga fossilabränslen harmoniseras. Inom ramen för en skatteväxling börkoldioxidskatten höjas stegvis. I motion T239 yrkande 5 avMats m.fl. (kds) framhålls att Skatteväxlingsutredningenbör ta upp skatteväxlingsmöjligheterna också på trafikensområde.I motion N451 yrkande 2 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att en kartläggning av olika miljöskatterseffekter för en uthållig miljöpolitik bör genomföras.Regeringen har i en skrivelse 1994/95:120 Miljön -- vårtgemensamma ansvar presenterat inriktningen av det miljöpolitiskaarbetet. Det är enligt regeringen angeläget att öka användningenav ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken för att bl.a. skapa enkorrekt prissättning på miljöförstöringen och på uttaget avnaturresurser. En ökad användning av miljöskatter och -avgifterkan öka lönsamheten för investeringar i miljöskyddande ochresursbesparande teknik, vilket ofta i sin tur leder tillteknisk utveckling.Ett annat mål med ekonomiska styrmedel är att internalisera deexterna miljökostnader som uppstår under en produkts helalivscykel, från källa, via produktion, distribution ochanvändning till slutligt omhändertagande, så att inte mermiljövänliga produkter får en konkurrensmässig nackdel jämförtmed miljömässigt sämre produkter. Därmed kan man uppnå detinternationellt vedertagna målet om att förorenaren bör betalaför de miljökostnader som han orsakar och därmed på etteffektivt sätt styra över till mindre miljöbelastandeverksamheter. Det är också viktigt att betona samspelet mellanolika styrmedel, t.ex. miljömärkning, ekonomiska styrmedel ochindividuell prövning av industriutsläpp. Miljöanpassningen avdet svenska energisystemet fortsätter, bl.a. för att minskariskerna för globala klimatförändringar. Beskattning inomenergisektorn är ett viktigt instrument i miljöpolitiken som börutvecklas ytterligare. En effektivare energianvändning,biobränslen och andra förnybara energikällor bör främjas. Inomtransportsektorn skall de ekonomiska styrmedlen utvecklasytterligare för att tillsammans med andra åtgärder bidra tillförverkligandet av ett hållbart transportsystem.Skatteväxlingsutredningen (Fi 1994:04) har enligt sinadirektiv i uppdrag att utifrån ett samhällsekonomiskt perspektivanalysera de miljöstyrande inslagen i nuvarandeskattelagstiftning och mot bakgrund av denna analys undersökaförutsättningarna för ökad miljörelatering av det svenskaskattesystemet, bl.a. genom en analys av relevanta förslag påområdet (dir. 1994:11).Enligt utskottets mening är avsikten att flertalet av defrågor som motionärerna tar upp skall bli föremål för eningående behandling i , som nyligenpåbörjat sitt arbete. Utredningen har fått parlamentariskainslag och har en stor frihet när det gäller inriktningen avdess arbete. Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrundinte påkallat med några tillkännagivanden om inriktningen avutredningens arbete. Utskottet föreslår att utredningens arbetenu avvaktas och avstyrker därför motionerna Sk328 yrkande 22,Sk341 yrkandena 31 och 32, Sk349 yrkandena 6 och 8, Sk646yrkandena 1 och 2, Sk668 yrkandena 1 och 2, Fi211 yrkande 17,T239 yrkande 5, Jo604 yrkande 1, Jo609 yrkande 5, Jo628yrkandena 3 och 4, Jo688 yrkande 1, N300 yrkande 2, N301 yrkande13, N403 yrkandena 12 och 13, N451 yrkande 2 och A274 yrkandena2--6.Internationella miljöskatterRegeringen har i skrivelse 1994/95:167 om det svenskamiljöarbetet i EU presenterat sin syn på inriktningen av detsvenska miljöpolitiska arbetet i EU och hur arbetet skallbedrivas. Bl.a. anförs att bör verka för en gemensamminiminivå för koldioxidskatt och att bör verka aktivtför skatteväxling.I motion N407 yrkande 6 av Per m.fl. (m) anförs attSverige i EU:s miljösamarbete bör prioritera klimatvårdsarbetetoch verka för en miljörelaterad energibeskattning som tar siktepå energiframställningens miljöpåverkan i stället förenergin.I motion Fi407 yrkande 2 av och () framhålls att den internationella handeln ger upphov tilltransporter som bör bära sina miljökostnader och att eninternationell koldioxidskatt därför bör införas och varadifferentierad efter bränslenas skadeverkningar. I motion Jo628yrkande 5 och U503 yrkande 2 av m.fl. (fp)anförs att det bör vara en prioriterad uppgift att verka förkoldioxidskatt och skatteväxling inom EU.I motion Sk341 yrkande 30 av m.fl. (v) anförsatt internationellt bör verka för minimiskattesatser ochhöjda miljöskatter på t.ex. koldioxid.I motion N271 yrkande 1 av och () anförs att den internationella handeln leder till ökadetransporter och därmed till ökad energiåtgång. böraktivt verka för internationella koldioxidskatter som ett medelatt låta marknaden ta ett större ansvar. I motion Jo685 yrkande12 av () anförs att med kraft måsteverka för att EU:s ställningstagande mot konkurrenssnedvridandeskatter ändras så att det inte blockerar miljömässigt motiveradeskatter. I motion U502 yrkandena 4 och 6 av . (mp) anförs att bör verka för att den s.k.vitbokens idéer om skatteväxling och arbetstidsförkortning ledertill konkreta resultat och att kommissionens förslag om enkoldioxidskatt genomförs.I motionerna K224 yrkande 9 och N403 yrkande 14 av AlfSvensson m.fl. (kds) anförs att bör verka för bättreförutsättningar för tjänstejobb bl.a. genom skatteväxling ochdriva på införandet av en koldioxidskatt.Regeringen har i skrivelse 1994/95:167 presenterat sin syn påinriktningen av det svenska miljöpolitiska arbetet i EU.Huvuduppgiften är enligt skrivelsen att medverka till enlångsiktigt hållbar utveckling i i linje med slutsatsernafrån . Fyra sakområden prioriteras: kampen motförsurning och klimatförändringar, arbetet förkretsloppsanpassning, bevarande av biologisk mångfald och enhöjd ambitionsnivå när det gäller bekämpningsmedel ochkemikalier. skall vara pådrivande i omställningen avsådan produktion och konsumtion som utgör ett hot mot miljön. Iförsta hand gäller detta tre områden, nämligen transporter,energiförsörjning och livsmedel. Regeringen har för avsikt attlyfta fram miljöfrågorna i samband med översynen av degrundläggande fördragstexterna för EU vid denregeringskonferens som äger rum 1996. bör enligtregeringens mening även i fortsättningen på ett samlat sättdriva frågan om en gemensam koldioxid- och energibeskattning påminiminivå inom EU. bör också delta aktivt i EU:s arbetemed skatteväxling. Det ankommer på medlemsländerna själva att tainitiativ på skatteväxlingsområdet. Från svensk synpunkt är detenligt regeringens mening viktigt att medlemsländerna på egenhand kan introducera skatter på miljöområdet. Inom EU förs ocksåen diskussion om hur de ekonomiska utvecklingsmodeller som nutillämpas i industriländerna skall kunna förenas med deekologiska grundvillkoren. måste enligt vad som anförs iregeringens skrivelse bli en internationell föregångare när detgäller att åstadkomma en tillväxt som förenar sunda ekonomiskavillkor med de ekologiska villkoren, och bör enligtregeringens mening stödja den analys som redovisas i EU:s vitbokom tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Utgångspunktenär att ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling kan gå handi hand om tillräckliga styrmedel finns.Jordbruksutskottet behandlar regeringens skrivelse ibetänkandet 1994/95:JoU23 Det svenska miljöarbetet i EU --inriktning och genomförande.Enligt skatteutskottets mening överensstämmer de yrkanden somframställs i motionerna i stor utsträckning med den inriktningsom regeringen redovisar. Enligt skatteutskottets mening finnsdet med hänsyn härtill inte anledning till någratillkännagivanden i saken och utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena.Den framtida beskattningen av kärnkraftEnergikommissionen (N 1994:04) har i uppgift att granska depågående energipolitiska programmen för omställning ochutveckling av energisystemet och att analysera behovet avförändringar och ytterligare åtgärder (dir. 1994:67 och dir.1994:120). Bl.a. skall kommissionen analysera desamhällsekonomiska, miljö- och energipolitiska konsekvenserna aven avställning av en eller flera kärnkraftsreaktorer.I motion N430 yrkandena 3--5 av m.fl. (mp) begärstillkännagivanden om att uran bör beläggas med energi- ochmiljöskatter som motsvarar skatten på kol och att skatt bör tasut efter hela energiinnehållet.I motion N451 yrkande 5 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att bör ta fram en avgiftpå el från äldre kärnkraftverk. Avgiften skall finansierakostnader i samband med olyckor.I motion N403 yrkande 4 av m.fl. (kds) begärs etttillkännagivande om att elskatten bör sättas så högt attdistributörernas marginalkostnad blir lika med kostnaden för nyelproduktion. Syftet är att på detta sätt förbereda för enavveckling av kärnkraften.Enligt utskottets mening bör arbete med defrågor som har samband med kärnkraftens avveckling nu avvaktas,och utskottet avstyrker därför motionerna.Elskatten i norra för den lägre elskatten i norra drogs 1981 ochi underlaget ingick bl.a. mätningar av årsmedeltemperaturenunder normalperioden --1960.I motion Sk672 yrkandena 1 och 2 av andre vice talman () anförs att det är orimligt att elskatten i Kramforsär 2,5 gånger så hög som i grannkommunen med liknande klimat.Enligt motionären föreligger det nu mätvärden från en nynormalperiod, och det finns därför anledning att genomföra enöversyn.Enligt utskottets mening kan skillnader mellan närliggandekommuner knappast undvikas om den nuvarande differentieringen avelskatten skall behållas. När det gäller gränsdragningen ärutskottet inte berett att tillstyrka ändringar i denna.Utskottet avstyrker motionen.Svavel i eldningsoljaI motion Sk669 av m.fl. (s) anförs attmiljöklassningen av eldningsolja bör återinföras så att densvavelfattiga oljan i miljöklass 1 åter kan användas avkonsumenterna.Enligt utskottets mening utgör den miljöklassade oljan ettavancerat och miljövänligt motorbränsle med egenskaper som ärhelt anpassade till förbränningsmiljön i en motor. Att användaen sådan olja för eldningsändamål är mindre lämpligt.När det gäller eldningsolja upprätthålls kravet på en lågsvavelhalt genom den särskilda svavelskatten.Med det anförda avstyrker utskottet motionen.TrafikområdetFörsäljningsskatten på motorfordon, m.m.I proposition 203 föreslås att försäljningsskatten påpersonbilar samt lätta bussar och lastbilar höjs den 1januari 1996. I propositionen anförs att skatteuttaget för lättafordon och motorcyklar i princip har varit oförändrat sedan1987. Försäljningsskatten indexeras och indexeringen görspermanent i de lagar där den finns.I motionerna Sk58 yrkande 4 i denna del av m.fl.(m) och Sk60 i denna del av m.fl. (kds) hemställs omavslag på propositionen.I motion Sk341 yrkandena 40 och 41 av m.fl. (v)begärs tillkännagivanden om att förnyelsen av fordonsparken kanpåskyndas genom höjd skatt på äldre fordon och att en stimulansför miljövänliga fordon kan erhållas genom en differentiering avfordonsskatten efter miljöklass.I motion Sk63 yrkande 7 av och () begärs ett tillkännagivande om att i stället fordonsskattenbör höjas och differentieras.Enligt utskottets mening finns det skäl att höjaförsäljningsskatten i enlighet med regeringens förslag. När detgäller förslagen om olika former av förbättringar avmiljöstyrningen inom trafiksektorn vill utskottet hänvisa tilldet arbete med dessa frågor som pågår.Trafik- och klimatkommittén (K 1993:01) har i uppdrag attlämna ett förslag till åtgärder för att reducera utsläppen avkoldioxid och andra klimatpåverkande gaser från alla trafikslagoch planerar avlämna sitt slutbetänkande i juni 1995.Utredningen har i ett principbetänkande Trafiken och koldioxiden(SOU 1994:91) föreslagit att koldioxidskatten höjs och attförsäljningsskatten för lätta fordon differentieras efterbränsleförbrukning. I delbetänkandet Miljözoner för trafik itätorter (SOU 1994:92) har utredningen föreslagit en utökadmöjlighet för kommuner att införa miljözoner.Huvudansvaret för vidareutvecklingen av miljöklassningen avfordon med tillhörande ekonomiska styrmedel har emellertidMiljöklassutredningen (M 1993:08). Utredningen har i mars 1995avlämnat delbetänkandet Ett vidareutvecklat miljöklassystem i EU(1995:31). Utredningen slår fast att medlemskapet i EU innebäratt är bundet av de bestämmelser som gäller inom EU närdet gäller bl.a. möjligheten att differentieraförsäljningsskatten. Enligt får endifferentiering av denna endast gälla till förmån för fordonsom är ett steg bättre än de grundläggande kraven. Någonmotsvarande begränsning av möjligheterna till en differentieringefter avgasutsläpp finns inte när det gäller fordonsskatten. Enkonsekvens av detta förhållande har också blivit attskatterabatten för miljöklass 1 måst flyttats över tillfordonsskatten fr.o.m. (prop. 1994/95:55,SkU5). Enligt bör verka för rättenatt använda försäljningsskatten som styrmedel också för sådanafrivilliga miljöklasser som ett land vill införa.Enligt utskottets mening finns det mot bakgrund av det arbetesom pågår med dessa frågor inte någon anledning till etttillkännagivande till regeringen.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen ochavstyrker motionerna Sk58 yrkande 4 i denna del, Sk60 i dennadel, Sk63 yrkande 7 och Sk341 yrkandena 40 och 41.Beskattningen av bränsle i arbetsfordonI proposition 203 föreslås att skyldigheten att användahögbeskattad, miljöklassad dieselolja utvidgas tilljordbrukstraktorer, terminaltraktorer, motorredskap ochterrängfordon. De nya reglerna träder i kraft den 1 oktober 1995utom när det gäller arbetsfordon som används i industrielltillverkning. För denna kategori börjar reglerna tillämpas redanden . För de tillkommande fordonstyperna bestäms densärskilda avgiften vid användning av märkt, lågbeskattad oljatill . För jordbrukstraktorer och tunga terrängvagnargäller dock samma system som för lastbilar, bussar ochtrafiktraktorer, dvs. avgiften beror av skattevikten och uppgårtill 10 000--. En motsvarande utvidgning till samtligamotorfordon genomförs när det gäller skyldigheten att användahögbeskattad gasol, metan och naturgas. Denna ändring träder ikraft den 1 juli 1995.I motion Sk62 av () anför motionären att denlägre skattenivån för bränsle i jordbrukstraktorer och andraarbetsfordon har sin grund i att dessa fordon inte utnyttjar detallmänna vägnätet i samma utsträckning som andra fordon. Någonanledning att frångå denna princip finns det enligt motionäreninte, och motionären yrkar därför att förslaget avslås. Också imotion Sk58 yrkande 1 i denna del av m.fl. (m)framställs ett avslagsyrkande. I motion Sk60 i denna del av MatsOdell m.fl. (kds) anför motionärerna att förslag om höjningar avolika energi- och miljöskatter kan godtas endast om medlenoavkortat går till sänkt moms inom tjänstesektorn och dehemställer om avslag på propositionen.Enligt utskottets mening medför de ökade miljökraven påmotorfordon att det blir allt viktigare att inte vissakategorier lämnas utanför ansträngningarna. Arbetsfordonen harav olika skäl som redovisas i propositionen inte kommit attomfattas av kravet på användning av miljöklassat drivmedel ochdetta har också föranlett att tillfälliga lösningar måsttillgripas för att komma till rätta med detta förhållande.Möjligheten att använda de särskilda kompensationsregler somtillskapades i syfte bl.a. att upprätthålla miljöstyrningen närdet gäller arbetsfordon löper ut , och det ärdärför lämpligt att i anslutning härtill låta arbetsfordonenomfattas av kravet på användning av miljöklassat bränsle. Den avriksdagen beslutade målsättningen om en miljöstyrning ocksåbeträffande arbetsfordon uppfylls härigenom (1993/94:SkU25). Meddet anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrkermotionerna Sk58 yrkande 1 i denna del, Sk60 i denna del ochSk62.Beskattningen av drivmedelI motion T210 yrkande 2 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om att bensinskatten bör sänkas närstatsfinanserna medger det.I motion Sk683 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (c)anförs att beskattningen av drivmedel skall spegla dessmiljöpåverkan. Det är vidare angeläget att omställningen tillbiobränslen nu påbörjas och att styrmedlen används konsekventoch långsiktigt. I motion N433 yrkande 3 av ()anförs att skattelagstiftningen bör gynna den rena, inhemska ochförnybara energin i konkurrensen med fossila bränslen.I motion Sk341 yrkandena 36, 38 och 39 av m.fl.(v) begärs en höjning av skatten på diesel med /l och enutredning om en regionalt differentierad skatt på bensin. Det ärenligt motionärerna viktigt att priset på fossila bränslen helatiden stiger så att miljövänliga bränslen kan vinnamarknadsandelar. Också i motion A38 yrkande 8 av Hans Anderssonm.fl.