bet · GJ01UU1 · 1995-11-24 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 1995/96:40FN samt motioner väckta med anledning av skrivelsen.Därtill behandlas ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionsti-den /95. Motionerna tar bl.a. upp den huvudsakliga inriktningen påFN:s arbete, världsorganisationens finansiella kris, reformbehovet, detkonfliktförebyggande och fredsfrämjande arbetet samt frågor rörandeskyddet av de mänskliga rättigheterna. Utskottet besvarar eller avstyrkersamtliga motionsyrkanden.Utskottet framhåller att FN, det kanske viktigaste av alla organ somSverige verkar inom, förtjänar ett större utrymme i . Regeringensskrivelse om FN borde mot denna bakgrund inte vara enengångsföreteelse med anledning av FN:s 50-årsfirande. En mer regelbun-det återkommande skrivelse till skulle öka möjlighe-ter att regelbundet följa och debattera de numera snabbt föränderliga förut-sättningarna för FN:s mångskiftande verksamhet.Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 1995/96:40FN till handlingarna.Till betänkandet har fogats 2 reservationer och 5 särskilda yttranden.SkrivelsenI regeringens skrivelse 1995/96:40 FN lämnas en redogö-relse för verksamhet och olika aspekter av svensk FN-politik inför FN:s 50-årsjubileum . Efter en lägesbeskrivningav FN inför jubileet följer en redovisning av huvudfrågorna i FN:s verk-samhet med speciell inriktning på reformprocesserna. I ett avslutandeavsnitt sammanfattas några huvudlinjer i regeringens syn på FN-medlemskapet och vad den vill göra för att stärka FN och förutsättningarnaför globalt samarbete inför 2000-talet. 1994/95:U401 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetet för ett handlingskraftigt FN och förstärkning av FN-organen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utbyggd konfliktförebyggande organisation inom FN,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att inrätta en FN-styrka,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad samordning mellan FN och regionala organ,t.ex. , för att åstadkomma ett bättre resursutnyttjande,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av ett säkerhetsråd för hållbar utveckling,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om FN:s auktoritet när det gäller att följa upp och beivra brottmot internationella miljökonventioner.1995/96:U1 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationella transaktionsskatter i avsnittet Nya inkomstkäl-lor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den demokratiska insynen i verksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansieringen av fredsbevarande insatser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en särskild MR-rapportör i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkrörelsernas delaktighet i FN:s verksamhet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomens medverkan i FN-arbetet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om representation i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationella brottsdomstolar,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att måste klargöra att svensk trupp inte kommer attmedverka i militära aktioner som inte har stöd i FN-beslut,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om tjänstetillsättningssystemet när det gäller att tillgodosebehovet av såväl ökad kompetens som förbättrad kvinnorepresentationinom FN,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att ett ekonomiskt säkerhetsråd bör förberedas via svenskainitiativ inom FN-arbetet.1995/96:U2 av m.fl. (m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om FN:s hu-vuduppgifter.1995/96:U3 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktivt skall driva att FN än mer skall inrikta sittarbete på att på ett tidigt stadium försöka förebygga konflikter och kriser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ställa personella resurser till FN:s förfogande för t.ex. med-larinsatser och rådgivning i förebyggande syfte,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beredvillighet att även generöst bidra tillFN:s finansiering,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avvisande av regeringens resonemang om eventuella nedskär-ningar av bidrag till FN --98.1995/96:U4 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall prioritera humanitära, konfliktförebyggandeoch fredsbevarande insatser direkt under FN:s mandat,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall ompröva om observatörskap i VEU är fören-ligt med alliansfrihet och neutralitet.1995/96:U5 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attSverige skall verka för en internationell miljödomstol där såväl länder somorganisationer har talerätt.1995/96:U6 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en tydligare prioritering av miljöfrågorna i FN-arbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i mo-tionen anförts om svenska strävanden för global hållbar utveckling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett råd för hållbar utveckling,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett råd för välfärdsutveckling,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU-medlemskapets möjligheter för FN-politik,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av en regional nivå inom FN-systemet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om FN:s konfliktförebyggande verksamhet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en central stab för ledning av FN-operationer bör etablerasinom FN,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att etablera som ett FN:s centrum för militär freds-bevarande officersutbildning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om FN-organens samordnande roll för internationella utveck-lingsinsatser,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om alternativ finansiering av FN:s verksamhet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att stärka kvinnors och ungdomars inflytande inom FN-systemet. Skrivelsens huvudsakliga innehållSamtidigt som 1995 firar sitt 50-årsjubileum stårvärldsorganisationen inför större utmaningar, förhoppningar och krav ännågonsin tidigare. Jubileet har föranlett regeringen att i skrivelse1995/96:40 FN på ett sammanfattande sätt beskrivavärldsorganisationens verksamhet och ge sin syn på FN-medlemskapet ochpå vad regeringen vill göra för att stärka FN och på förutsättningarna förglobalt samarbete inför 2000-talet. Bland de aspekter på FN som särskiltbelyses hör reformbehovet och FN:s finansiella kris, de fredsfrämjandeinsatserna, arbetet för att främja de mänskliga rättigheterna, utvecklings-samarbetet och de humanitära insatserna, nedrustningsfrågorna, miljönsamt de stora FN-konferenserna. I det följande görs en kortfattad samman-fattning av skrivelsens innehåll med tonvikt särskilt på vad regeringenanför om och FN.I dagens internationella miljö med dess snabba globalisering på alla planhar det blivit allt svårare för enskilda stater att på egen hand möta de poli-tiska, sociala och ekologiska utmaningar som människor ställs inför. Fat-tigdom och social misär, flyktingströmmar, miljöförstöring, undertryckan-de av mänskliga rättigheter m.m. hotar människors säkerhet och kräverinsatser över nationsgränserna. Ett stärkt och förnyat FN är en förutsätt-ning för fred, säkerhet, för hållbar utveckling, för social rättvisa och ett lii värdighet för alla människor.Ett flertal konflikter, ofta av intern karaktär, liksom nya humanitära ka-tastrofer, kräver snabba och aktiva insatser från världens stater. slut har nu också förutsättningar attspela den roll som förutsett. ständigtnya uppgifter motsvaras emellertid inte av den polititiska vilja hos med-lemsstaterna som skulle erfordras för att också ge FN tillräckliga resurserför att lösa uppgifterna. har FN:s utgifter för de fredsbevarandeoperationerna stigit explosionsartat. FN:s effektivitet ifrågasätts, liksommöjligheterna generellt för globalt multilateralt samarbete. Medlemsstater-nas kortsiktiga intressen försvårar överenskommelser om nödvändigareformer av organisationen.Regeringen framhåller i skrivelsen att FN:s motgångar i bl.a. Rwandaoch det och organisationens finansiella kris inte fårskymma det faktum att organisationen också med framgångarbetat för bl.a. avkolonisering, ekonomisk och social utveckling, rust-ningsbegränsning och främjandet av de mänskliga rättigheterna. Därtill harFN genomfört omfattande humanitära och fredsbevarande insatser i ettflertal länder, bl.a. , och . Till världsor-ganisationens framgångar hör också utvecklingen av folkrätten, vilkendock sätts på hårda prov.Engagemanget för FN utgör en hörnsten i svensk utrikespolitik. Detstarka engagemanget har sin utgångspunkt i en bredare säkerhetspolitiskbedömning än tidigare och i insikten om den praktiska betydelsen av inter-nationell solidaritet. bidrag till de fredsbevarandeoperationerna och till FN:s ekonomiska och sociala verksamheter har iförhållande till vårt lands storlek få motstycken.I skrivelsen framhåller regeringen att en världsomspännande organisa-tion behövs för att förebygga och lösa konflikter och för att utgöra ettforum för en dialog där såväl små som stora stater kan föra sin talan. Baraen stark global organisation som FN kan också möta de hot mot männi-skors säkerhet och välfärd som överskrider nationalstaternas eller regio-nernas gränser.Regeringens avsikt är att med kraft söka bidra till att både hemma i Sve-rige och utomlands skapa en solid tilltro till ett globalt multilateralt samar-bete. Detta skall göras genom eget exempel och genom svenskaansträngningar för att stärka och effektivisera FN-systemet och dess insti-tutioner. En demokratisering av det multilaterala samarbetet förutsätter attdemokratin utvecklas också i de enskilda staterna. värdskap förInternational , för demokrati och fria val, ärett konkret uttryck för viljan att bidra också på detta område.Sverige deltar aktivt i utvecklingen av det europeiska samarbetet. Detnordiska samarbetet liksom engagemanget i Europeiska unionen (EU),och i () är av stor betydelse. EU-medlemskapet låter sig väl förenas medSveriges globala engagemang. Regeringen anser det viktigt att EU tarställning i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor utifrån ett globalt per-spektiv och i överensstämmelse med . Genom sina"gemensamma aktioner" kan EU bidra till olika FN-insatser. Regeringenönskar på detta sätt stödja FN och bl.a. medverka till att Västeuropeiskaunionen, VEU, kan tillhandahålla personal och resurser för fredsbevarandeoperationer i FN:s regi. Också genom ett fortsatt nära nordiskt samarbetekan verka för att stärka och vitalisera FN.I skrivelsen framhålls, som redan framkommit, behovet av reformer ocheffektivare organisationer för att kunna hävda det globalamultilaterala samarbetets betydelse. Inför FN:s 50-årsjubileum verkarSverige aktivt för sådana reformer. De förslag som framlagts av bl.a.Kommissionen för globalt samarbete liksom statsministerns initiativ till ensärskild internationell samrådsgrupp utgör bidrag till detta reformarbete.Politiskt engagemang och ledarskap krävs för att processen skall komma igång och leda till konkreta resultat. I skrivelsen anförs att en världskonfe-rens 1998 skulle kunna vara en realistisk tidpunkt för beslut om ett störresammanhållet reformpaket.Säkerhetsrådet har, enligt , det främsta ansvaret för att upp-rätthålla internationell fred och säkerhet. deltar aktivt i den arbets-grupp som tillsatts för att behandla frågan om en utvidgning av säkerhets-rådet, liksom dess arbetsformer. De nordiska länderna framhöll i ett ge-mensamt förslag att de önskar se en utökning med fem nyaständiga medlemmar till ett råd med sammanlagt omkring 23 platser. En-ligt nordisk uppfattning får vetorätten inte försvaga rådets möjligheter attgenomföra sina uppgifter enligt FN-stadgan.FN:s uppgift att förebygga konflikter måste prioriteras, och regeringenavser därför att särskilt studera hur FN:s möjligheter på detta område skallkunna stärkas. I skrivelsen hänvisas bl.a. till förslagen i generalsekretera-rens uppmärksammade rapport dagordning för fred och de fortsattaansträngningarna med att söka förstärka FN:s kapacitet i fråga om före-byggande diplomati och tillhandahållande av fredsbevarande styrkor medkort varsel.De fredsbevarande operationer som vuxit fram under de senaste årenskiljer sig från de traditionella i en rad viktiga avseenden. I skrivelsenredovisas utförligare dessa operationers karaktär, särskilt UNPROFOR:sverksamhet i . deltar aktivt i debatten omnödvändiga reformer också vad avser FN:s roll på det fredsfrämjandeområdet. I skrivelsen anförs att regeringen har ambitionen att stärka Sve-riges möjligheter till fred och säkerhet i omvärlden, bl.a. genom tillska-pandet av Försvarsmaktens internationella styrka. Möjligheten att bidra tillFN:s förmåga till snabb reaktion och konfliktförebyggande verksamhet hardärvid särskilt framhållits (prop. 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse).Enligt skrivelsen undersöks hur , företrädesvis isamarbete med övriga nordiska länder, kan bidra till en förstärkning avFN:s förmåga i detta avseende. påpekas att begränsaderesurser gör att vi själva noga måste överväga vilken typ av fredsfrämjandeinsatser vi bör inrikta oss på att medverka i och i vilken formdenna medverkan bör ske. Våra förutsättningar att medverka i förebyggan-de insatser i kontakt med enskilda organisationer förväntas enligt regering-en kunna öka genom det i tillsatta Rådet för gemensamsäkerhet.Sverige kommer, anförs det i skrivelsen, att fortsätta arbetet för en re-formering av FN:s bidragsskalor och medverka till en mer kostnadseffektivorganisation. Medlemsstaternas betalningsdisciplin måste förbättras. Ävenvåra egna prioriteringar inom ramen för FN-samarbetet måste noga över-vägas.Regeringen framhåller i skrivelsen även betydelsen av insatser på deekonomiska och sociala områdena för att lösa många konflikters grundor-saker. De svenska reformansträngningarna på detta område kommer attfortsätta, bl.a. genom att vi tillsammans med övriga nordiska länder med-verkar till effektivare styrformer för biståndet och bättre finansieringsfor-mer. I sammanhanget är det nödvändigt att se över de olika FN-organensroll och mandat för att därmed också skapa ökad samordning och bättreförutsägbarhet i biståndsflödet. Även FN:s fredsfrämjande insatser påolika plan måste i ökad utsträckning samordnas med insatser för långsiktigutveckling.Sveriges framtid och säkerhet förutsätter ett fortsatt starkt engagemang iFN. Den höga prioritet som från svensk sida ges FN-arbetet kommer tilluttryck också i kandidatur till säkerhetsrådet för . Studie- och förberedelsearbete genomförs nu för att sommedlem i säkerhetsrådet skall kunna verka för att FN inriktar sig på tidigainsatser för konfliktlösning. Konflikter måste lösas med fredliga medel ienlighet med de olika metoder som finns angivna i FN:s stadga. Regering-en vill värna om folkrättens vägledande roll i det multilaterala samarbetet.Medlemskap i säkerhetsrådet skulle ge ökade förutsättningar attbidra till respekt och ett ökat förtroende för FN och dess institutioner.Sammanfattning av motionernaÖvergripande och institutionella frågorI flertalet här aktuella motioner påpekas att FN-samarbetet sedan längevarit högt prioriterat i svensk utrikespolitik. Det har funnits, och finnsalltjämt, en bred politisk samstämmighet om att internationellt samarbete ifasta former ligger i de mindre staternas intresse. Stödet för FN och dessverksamhet, framhålls det, är med andra ord inte partiskiljande utan åtnju-ter tvärtom ett betydande parlamentariskt stöd. Stödet för, och insikten om,att FN är en nödvändighet för framtida fred och säkerhet är en styrka förSverige, menar motionärerna.Den kritik som riktats mot FN för passivitet, bristande effektivitet,orättvist betalningssystem m.m. är inte desto mindre i många stycken be-fogad, påpekas det i bl.a. motion 1995/96:U1 (v). Den slutsats som bördras av detta är inte att organisationen spelat ut sin roll, utan att FN tvärt-om måste stärkas och reformeras. Många av de problem och svårighetermänniskor brottas med i världen är av global natur och måste lösas medgemensamma insatser av världens stater. innebär den nyavärldsordningen efter det slut nya förväntningar på FN:smöjligheter att lösa många av sina uppgifter.I motion 1994/95:U401 (c), som väckts under allmänna motionstidenoch behandlar inriktningen av utrikes- och säkerhetspolitik gene-rellt, framhålls bl.a. att det särskilt ligger i de små staternas intresse attstärka en internationell rättsordning grundad på respekt för folkrätten.Sveriges aktiva FN-engagemang är ett uttryck för denna strävan. Motionä-rerna framhåller FN:s särställning i det globala samarbetet och betonarvikten av att fortsätta verka för ett reformerat och effektiviserat FN. FN börförbli det centrala organet när det gäller att vaka över fred och respekt förmänskliga rättigheter. Dess operativa kapacitet att leda sanktionsåtgärderoch fredsbevarande insatser måste förstärkas och medlemsstaternas skyl-digheter att ställa erforderliga resurser till förfogande måste förtydligas.Motionärerna begär ett tillkännagivande med denna innebörd (yrkande 4).I motion 1995/96:U2 (m) anförs att en högre grad av precision och pri-oritering i regeringens skrivelse hade varit önskvärd när det gäller FN ochFN-systemets huvuduppgifter. Enligt motionärerna bör FN nu koncentrerasig på fyra huvuduppgifter. Den första och avgörande är säkerhetsrådetsuppgift att upprätthålla internationell fred och säkerhet. En kraftfullt för-bättrad ledningsförmåga för humanitära och fredsbevarande operationerefterlyses. Det behövs också större resurser för att klara anspråken påsådana. Det ankommer på medlemsländerna att fullgöra sina förpliktelser idetta avseende. En annan viktig huvuduppgift är att säkra folkrätten och degrundläggande mänskliga rättigheterna.Den tredje huvuduppgiften, samarbetet i FN:s olika underorgan, kanenligt motionärerna förbättras genom att verksamheten koncentreras tillfärre organisationer. bör ta initiativ till detta. En fjärde huvud-uppgift för FN-systemet är enligt motion 1995/96:U2 (m) att bidra till denuthålligt kraftiga tillväxt i som är nödvändig för att i snabb taktutrota fattigdomen. Motionärerna anser därtill att FN-systemet, främstUNHCR och , måste ha ständig beredskap för att snabbt hjälpaeller lindra verkningarna av kriser och katastrofer. I enlighet med subsidi-aritetsprincipen bör FN koncentrera sig på de offentliga uppgifter som bästkan lösas på global nivå. FN kan i ökad utsträckning också delegera upp-gifter till regionala organ. Motionärerna hemställer att som sinmening skall ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om FN:shuvuduppgifter.I motion 1995/96:U6 (c) anförs att det hade varit önskvärt om regering-en tagit tydligare ställning till de förslag för FN:s utveckling som framförtsi debatten, exempelvis i den s.k. (Kommissionenför globalt samarbete) rapport. Motionärerna anser att nu föreliggandeskrivelse är alltför försiktig och passiv. De önskar se i en merframträdande och aktiv roll i diskussionen om ett starkare FN bortom år2000. Den svenska hållningen inför en världskonferens för reformering avFN-systemet bör bli föremål för en förnyad riksdagsbehandling.Motionärerna bakom motion 1995/96:U6 (c) anser vidare att kampenmot de globala miljöhoten utgör en central uppgift för FN. Regeringensmålsättning för FN som en organisation för att möta hoten mot människorssäkerhet och välfärd bedöms som för snäv: bör verka för att FNutvecklas till en organisation för att möta hot mot människors säkerhet,miljö och välfärd (yrkande 1). I motionen framhålls vidare vikten av attregeringen fullföljer den tidigare regeringens arbete med UNCED och attSverige fortsätter att ha höga ambitioner i det globala miljösamarbetet. Ettriksdagens tillkännagivande begärs härom (yrkande 2).Enligt motion 1995/96:U6 (c) bör FN-systemet organiseras i enlighetmed de av motionärerna angivna huvuduppgifterna: säkerhet, miljö ochvälfärd. Särskilda råd, jämställda med det nuvarande säkerhetsrådet, böralltså upprättas också för miljömässigt hållbar utveckling (yrkande 3) ochvälfärdsutveckling (yrkande 4). Det säkerhetsråd som finns klararenligt motionärerna inte att hantera också dessa frågor. för väl-färd föreslås utvecklas ur Ekonomiska och sociala rådet (Ecosoc).Liknande synpunkter återfinns i motion 1994/95:U401 (c) från allmännamotionstiden. Ett "för uthållig utveckling" skulle ocksågöra det möjligt, menar motionärerna, för fler av FN-systemets länder attengagera sig i det övergripande och förebyggande fredsarbetet (yrkande 8).I motion 1995/96:U6 (c) anförs även att FN bör skapa kraftfulla regiona-la nivåer som på mandat av generalförsamlingen och FN:s av motionärernaföreslagna tre råd tar ansvar för, förtydligar och implementerar fattadebeslut. Motionärerna menar att ökad decentralisering inom FN-systemetsannolikt skulle öka legitimiteten för FN som verksamheten bådeskulle rationaliseras och demokratiseras. På det europeiska planet börOSSE utvecklas till en regional FN-nivå. Det som anförs i motionen här-vidlag föreslås bli föremål för ett tillkännagivande (yrkande 6).I motionen anförs vidare att medlemskapet i EU och det utrikes- och sä-kerhetspolitiska samarbetet har förbättrat möjligheterna för attverka för mål och intressen som är viktiga för oss och för vår del av värl-den. EU-medlemskapet är enligt motionärerna ett ytterligare medel attförverkliga våra utrikespolitiska strävanden. Det är mot denna bakgrundangeläget att utvecklar väl genomtänkta mål för det globala sam-arbetet och en strategi som både inkluderar EU-samverkan och, vid behov,eget agerande och samverkan med andra länder och ländergrupper(yrkande 5).I motion 1995/96:U1 (v) erinras om den vision som en gång uttalades avDag Hammarskjöld, nämligen att FN:s helhet måste bli något större änsumman av delarna - medlemmarna - om FN skall uppfylla de förvänt-ningar som världens folk och länder ställer på organisationen. I motionenhänvisas bl.a. också till SIPRI-forskaren rapporter omFN:s insatser i . Flera av FN:s svagheter kommenteras i motio-nen. Bland annat anförs att den politik som stormakterna bedrivit i säker-hetsrådet fungerat hämmande på FN:s effektivitet och handlingsförmåga.Denna bristande effektivitet har , menar motionärerna, ersatts med atten stormakt lagt beslag på det utrymme som rätteligen borde intagits avFN. Så sker nu bl.a. i fallet med det , anförs det i motio-nen.I motion 1995/96:U1 (v) uttrycks vidare stöd för det nordiska förslagetom en utökning av säkerhetsrådet till sammanlagt 23 platser. Utöver för-ändringar av representationsreglerna måste dock även kräva ökaddemokratisk insyn och att får en starkare representation(yrkande 7). Vidare begär motionärerna svenska initiativ för inrättande avett ekonomiskt säkerhetsråd (yrkande 12).En svaghet i FN-systemet som påtalas i motion 1995/96:U1 (v) är for-merna för tjänstetillsättningen.