bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Till följd härav skallanslaget Sjukvårdsförmåner m.m. minskas med motsvarande belopp.I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att tillSjukvårdsförmåner m.m. för /96 anvisa ett förslagsanslag på . I kompletteringspropositionen beräknar regeringen, medhänvisning till det ovan anförda samt med beaktande av förändrad prognos vadavser kostnaderna för läkemedel och tandvård, de totala utgifterna för anslagettill för /96. Regeringen hemställerdärför att till anslaget anvisas mindre än vad somberäknats i budgetpropositionen.MotionerI motionerna Fi31 (m) yrkande 6 och Fi33 (v) yrkande 22 hemställs om avslagpå förslaget om en höjning av patientavgifterna i läkemedelsförsäkringen. Imotion Fi31 anför motionärerna att i avvaktan på att regeringen återkommer medförslag om högkostnadsskydd som konstrueras så att de svagaste grupperna intedrabbas orimligt hårt av kraftigt höjda egenavgifter avvisar de förslaget omytterligare höjning av patientavgifterna. I motion Fi33 påpekas att högstaläkemedelsavgiften mellan ökat från till 125kr, och vid uttag av två läkemedel till . Den nu föreslagna ökningenslår, anför motionärerna, hårdast mot de resurssvagaste grupperna i samhället.Resultatet blir att de som är i behov av läkemedel drar sig av ekonomiska skälför att köpa ut medicin eller för att gå till läkare, vilket i sin tur kanförsvåra sjukdomstillstånd och medföra ökade rehabiliteringsbehov.I motion Fi34 (mp) framhåller motionärerna att det är olämpligt att genomföraden föreslagna ändringen av läkemedelsavgiften under pågående utredning omläkemedelskostnader. avser att återkomma i frågan men anser attregeringen redan nu bör tillsätta en parlamentarisk kommitté som skall utredahur de senaste årens besparingar slår mot utsatta grupper och låginkomsttagareoch som skall lägga fram förslag i syfte att mildra effekterna. Motionärernabegär i yrkande 18 ett tillkännagivande härom.UtskottetUtskottet har i sitt av godkända betänkande SfU10 anförtatt utskottet i och för sig inte har någon invändning mot förslagen ibudgetpropositionen om en höjning fr.o.m. av patientavgiftenvid läkemedelsinköp till högst för det först förskrivna läkemedlet och35 kr för varje inköpt förskrivet läkemedel. Utskottet har samtidigttillstyrkt förslaget om en höjning fr.o.m. samma tidpunkt av egenkostnadstaketför det beloppsbaserade högkostnadsskyddet för öppen sjukvård och prisnedsattaläkemedel till . I betänkandet har utskottet närmare redogjort för detilläggsdirektiv som Kommittén (S 1992:04) om hälso- och sjukvårdensfinansiering och organisation (HSU 2000) fått. Enligttilläggsdirektiven skall kommittén bl.a. överväga kostnadsansvaret förläkemedel m.m. i öppenvård samt läkemedelsförmånen inkl. nuvarandehögkostnadsskydd för sjukvård i öppenvård och läkemedel. Utskottet har ibetänkandet framhållit att utskottet delar regeringens uppfattning att detunder senare år skett en fortsatt oroväckande ökning av försäkringens kostnaderför läkemedelsförmånerna. Utskottet har ansett det befogat att i avvaktan påutredningsarbetet och utan att förutsättningarna för detta påverkas nugenomföra vissa åtgärder för att dämpa kostnadsökningarna och att dettalämpligen sker genom en höjning av patientavgiften och av högkostnadsskyddet.Eftersom utskottets slutbehandling av förslaget i budgetpropositionen skettefter det att regeringen lagt fram förslag i kompletteringspropositionen omytterligare höjningar av patientavgiften vid läkemedelsinköp likaledes fr.o.m.den 1 juli 1995, har utskottet avstått från att tillstyrka det ibudgetpropositionen framlagda lagförslaget i vad det avser höjdapatientavgifter. Utskottet har ansett att det i stället får ankomma påfinansutskottet att bereda frågan om vilken läkemedelsavgift som skall gällafr.o.m. och föreslå att anta lagförslag i frågan.Beträffande förslagen i kompletteringspropositionen om ytterligare höjdapatientavgifter vid läkemedelsinköp har utskottet i det nämnda betänkandetframhållit att om dessa genomförs kommer besparingseffekten att ytterligareförstärkas som de med stort behov av läkemedel skyddas genom enmåttlig höjning av högkostnadsskyddet. Utskottet har i sammanhanget framhållitdet värdefulla i att det nu inom ramen för HSU 2000:s arbete kommer attgenomföras en prövning av hur kostnadsansvaret för läkemedelskostnaderna skallfördelas och att en översyn görs av det samlade förmånssystemet för läkemedel.Genom de tilläggsdirektiv utredningen erhållit ges möjlighet att pröva olikalösningar som kan medföra såväl kostnadsdämpande effekter som att enskildaskostnader fördelas på ett mer rättvist sätt. Utskottet har också erinrat om attkommittén är parlamentariskt sammansatt, vilket ger ledamöterna tillfälle attinom ramen för direktiven ta upp olika frågor som väckts i motioner.Utskottet anser således att finansutskottet bör tillstyrka regeringensförslag om ytterligare höjda patientavgifter vid inköp av prisnedsattaläkemedel fr.o.m. och avstyrka bifall till motionerna Fi31yrkande 6 och Fi33 yrkande 22.I de nämnda tilläggsdirektiven till HSU 2000 har också angivits att den avMerkostnadskommittén genomförda översynen av bl.a. läkemedelsförmånen skallbeaktas. Därvid har regeringen hänvisat till att i denna utredningsslutbetänkande (SOU 1992:129) lämnats alternativa möjligheter till förändringaroch att enligt utredningen en utgångspunkt bör vara att förmånssystemet förläkemedel bör reformeras för att skapa större enhetlighet och rättvisa mellanolika patientgrupper som har betydande kostnader för sjukvård och läkemedel.Utskottet anser att de önskemål som framförts i motion Fi34 yrkande 18 om enparlamentarisk utredning om effekter av olika besparingsförslag kantillgodoses inom ramen för HSU 2000:s arbete. Utskottet anser därför attmotionen inte påkallar någon åtgärd.Utskottet tillstyrker även förslaget om en höjning av den s.k. självrisken itandvårdsförsäkringen liksom att anslaget Sjukvårdsförmåner m.m., som enligtdet av godkända betänkandet SfU10 bestämts till 23 ,minskas till 20 för /96.Motioner rörande pensionsfrågorI motionerna Fi31 och Fi32 återkommer Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet liberalerna till frågor om besparingar inom pensionsområdet vilkanyligen behandlats av med anledning av betänkandena SfU10 och SfU17.I motion Fi31 yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om vad som anförts omförändringar i systemet för förtidspension vad avser reglerna för beräkning avpensionens storlek och beräkningen av bostadstilläggen till förtidspensionärer.I motion Fi32 yrkande 21 begärs ett förslag om höjd pensionsålder, i yrkande 22ett beslut om att delpensionsförsäkringen skall avskaffas och i yrkande 23 ettbeslut om ändrade regler för beräkning av förtidspensionens storlek.I betänkande SfU10 har utskottet avstyrkt motionsyrkanden om ändradeberäkningsgrunder för förtidspension och hänvisat till att frågor omgrundläggande förändringar rörande rätten till förtidspension ingår i Sjuk- ocharbetsskadeberedningens nya direktiv om försäkringsskydd vid rehabiliteringoch ohälsa.Beräkningen av bostadstillägg till förtidspensionärer är generösare än förålderspensionärer. Detta sammanhänger med att förtidspensionärernaspensionstillskott är nästan dubbelt så höga som ålderspensionärernas och attpensionstillskotten fungerar som ett slags fribelopp vid inkomstprövningen.Utskottet vill erinra om att de högre pensionstillskotten motiveras av attförtidspensionärerna finns i aktiva åldersgrupper med de större behov somföljer därav. Skulle pensionstillskotten räknas in i underlaget förbostadstilläggen skulle detta i realiteten innebära en kraftig reducering avpensionstillskottens värde. Utskottet kan inte biträda en sådan förändring.Vad avser frågan om allmän pensionsålder har utskottet i samma betänkandehänvisat till att såväl regeringen som utskottet i samband med riksdagensbeslut föregående om riktlinjer för en reformering av det allmännapensionssystemet ansett att den allmänna pensionsåldern i nuvarande systemockså i fortsättningen skulle vara . Beträffande delpensionsförsäkringenhar på förslag av utskottet i betänkande SfU17 antagitregeringens förslag i proposition 1994/95:197 Vissa socialförsäkringsfrågorm.m. om viss regeländring. I samband härmed har utskottet avstyrktmotionsyrkanden om att delpensionsförsäkringen skulle slopas fr.o.m. år 1996eller och hänvisat till att såväl regeringen som utskottet -- likaledesi samband med riksdagsbeslutet om riktlinjer för en reformering av det allmännapensionssystemet -- ansett att delpensioner inte skulle nybeviljas efter år1999.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning i de nämnda frågorna ochavstyrker bifall till motionerna Fi31 yrkande 8 och Fi32 yrkandena 21--23.Även i motion Fi40 (m) tar motionärerna upp frågor om förtidspensioneringen.De begär i yrkande 13 ett tillkännagivande om att Sjuk- ocharbetsskadeberedningen skall få tilläggsdirektiv vad gäller pensionsnivåer förarbets- resp. förvärvsoförmåga. Motionärerna hänvisar till att den snabbaökningen de senaste 15--20 åren av förtidspensioneringarna har medfört starktökade kostnader för både statsbudgeten och ATP-systemet. Motionärerna anser attreglerna för beviljande av förtidspension bör skärpas och ersättningsnivåernasänkas. Sannolikt bör systemet också konstrueras så att det ger olikaskyddsnivåer för bristande arbetsförmåga, som personer med mycket svårafunktionshinder har, och förvärvsoförmåga. Enligt motionärerna krävs högreförtidspensionsnivåer vid arbetsoförmåga medan lägre ersättningsnivåer kanaccepteras för personer med förvärvsoförmåga, och de senare är även merkänsliga för incitament att förändra sin situation genom att åtminstone ibegränsad utsträckning deltidsarbeta.Beträffande försäkringsskyddet vid långvarig ohälsa anges i de nya direktiventill Sjuk- och arbetsskadeberedningen att beredningen skall överväga en nyordning för inkomstersättning vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga.Inriktningen bör vara att denna integreras som en del i den allmännaohälsoförsäkringen. Sjukpenning och förtidspension kommer därmed att förenas iett ersättningssystem, något som bl.a. kan underlätta rehabiliteringsarbetet. Idirektiven erinras om att omfattningen av förtidspensioneringen har ökat underflera decennier och att åtgärder bör vidtas för att begränsa de framtidautgifterna. Sådana åtgärder bör i första hand inriktas på att nedbringa antaletpersoner som uppbär ersättning, dels genom aktiva rehabiliteringsinsatser, delsgenom att tillämpa striktare kriterier för rätt till långvarig ersättning.Försäkringen bör också vara utformad så att den bidrar till att ge den enskildeett egenintresse för rehabilitering.Utskottet anser att de frågeställningar som motionärerna tagit upp kan väckasinom ramen för den parlamentariskt sammansatta Sjuk- ocharbetsskadeberedningens arbete. De olika partiernas företrädare har möjlighetatt i detta arbete framföra sina synpunkter på hur ersättningssystemet vidlångvarig ohälsa kan utformas för att ge de incitament för den enskilde tillrehabilitering och återgång i arbete, helt eller delvis, som direktiven syftartill. Motion Fi40 yrkande 13 påkallar därför enligt utskottets uppfattningingen åtgärd från sida.Bilaga 8 () avsnittet E. Studiestöd m.m.PropositionenStudiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa (svuxa) lämnas för studier på heltid eller minst halvtid. Ipropositionen anförs att dessa regler är ofördelaktiga för dem som studerar pådeltid i komvux, där utbildningen bygger på ett kurssystem därstudieomfattningen t.ex. kan vara av heltid, medan endast halvt studiestödkan lämnas. Detta har medfört att många för att få fullt studiestöd lägger inkurser i sitt studieprogram som de egentligen inte behöver. Regeringen föreslårdärför att studiestödet till deltidsstuderande som läser på minst halvtidfr.o.m. anpassas till studiernas omfattning under terminenför studerande i och statlig vuxenutbildning. Härigenom beräknasutflödet av bidrag såvitt gäller studiemedelssystemet att minska med 25miljoner kronor för /96 och regeringen föreslår att anslagetStudiemedel m.m. minskas med motsvarande belopp.Svux och svuxa består av en skattepliktig bidragsdel och en lånedel. Den somär berättigad till ersättning från arbetslöshetskassa eller har uppburit sådanersättning längsta möjliga tid får svux av det utbildningsbidrag somden studerande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. Övriga studerandefår svux av motsvarande utbildningsbidrag. Svuxa utges fr.o.m. den 1juli 1995 enbart efter den högre procentsatsen. Studielån kan i bådastödformerna utges med så stort belopp att det tillsammans med bidraget efterskatt motsvarar vad den studerande skulle ha erhållit i utbildningsbidrag efterskatt. Svux kan bl.a. beviljas för längre tids studier på grundskole- ochgymnasienivå medan svuxa kan beviljas för högst två kalenderhalvår i sänder försådana studier.Regeringen beräknar att även förslagen i kompletteringspropositionen underbilaga 10 () om sänkta ersättningsnivåer m.m. iarbetslöshetsförsäkringen och utbildningsbidragssystemet minskar kostnadernaför svux och svuxa. Sammantaget med effekterna av förslaget om ändrat stöd viddeltidsstudier minskas utgifterna under anslaget Vuxenstudiestöd m.m. med 448,1miljoner, varav 405 miljoner hänför sig till svuxa. Under anslaget Särskiltvuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar minskas utgifternamed . Regeringen föreslår att motsvarande mindre belopp skallanvisas under de nämnda anslagen för /96.I propositionen anmäls att den av begärda utredningen omsammanläggning av olika former av vuxenstudiestöd inte kan slutföras till den 1juli 1995. har i uppdrag att med förtur utreda frågan,men enligt regeringens bedömning bör ett ställningstagande tas först närutredningens slutliga bedömning rörande samordningsmöjligheter föreligger. Ipropositionen avvisas också ett förslag från utredningen om en samordning avsvux och svuxa så till vida att reglerna för svuxa ändras fr.o.m. den 1 juli1995 så att stöd liksom inom studiemedelssystemet och svux får beviljas förstudier på gymnasial nivå och för ytterligare tid om det finnssärskilda skäl.MotionerI motion Fi31 (m) yrkande 15 hemställs att beslutar om en sänkningav dagpenningen för svuxa. Förslaget är en konsekvens av att motionärernaföreslagit att lägsta nivån i utbildningsbidragen och KAS sänks till perdag. I yrkande 17 hemställs att beslutar att svux inte skall utgå vidyrkesteknisk högskoleutbildning (s.k. YTH-utbildning) i enlighet med vad somgällde under hösten 1994.I motion Fi32 (fp) yrkande 8 hemställs om avslag på förslaget att sänkaersättningarna i svux och svuxa som en följd av sänkt ersättning iarbetslöshetsförsäkringen.I motion Fi33 (v) begärs i yrkande 37 ett tillkännagivande attdeltidsstudiestöd på av studiemedel, svux och svuxa skall gälla ävenstuderande vid folkhögskola. I yrkande 38 hemställs om avslag på förslaget omändring i studiestödslagen och i yrkande 39 om beslut om höjning avvuxenstudiebidraget inom svux och svuxa från av dagpenningen frånA-kassa. I yrkande 40 begärs ett tillkännagivande om att svuxa skall beviljasför sex terminers studier på gymnasial nivå och för ytterligare tid om detfinns särskilda skäl.Även i motion Fi34 (mp) yrkande 23 hemställs om avslag på förslaget om sänktvuxenstudiestöd m.m. till följd av sänkt arbetslöshetsersättning.I motionerna Fi35 (kds) yrkandena 14 och 15 och i motion Fi48 (kds) yrkandena1 och 3 hemställs dels att de flexiblare regler som föreslås för svux/svuxa fördeltidsstudiestöd bör omfatta även studerande på folkhögskola, dels attreglerna för svuxa ändras så att stödet får beviljas för studier pågymnasienivå i enlighet med vad som gäller svux och studiemedel.I yrkande 36 i motion Fi35 begärs också ett tillkännagivande om en återgångtill de regler om samband mellan rätten till studiemedel och studieresultat sominfördes (prop. 1993/94:156, SfU25), men som upphävdes under hösten1994 (prop. 1994/95:98 SfU9). I yrkande 2 i motion Fi48 hemställs dessutom omavslag på förslaget att sänka ersättningen i svux/svuxa.Utskottets bedömningSom framgår ovan finns en automatisk koppling mellan nivåerna påutbildningsbidraget inom arbetsmarknadsutbildningen och nivåerna för svux ochsvuxa vad gäller såväl bidragsdelen som lånedelen i de båda vuxenstudiestöden.Utskottet kan konstatera att de ändringar som redan vidtagits eller som nuföreslås i kompletteringspropositionen och som påverkar utbildningsbidragen hargjort att svux alltmer förlorar sin betydelse som ett utbildningspolitisktmedel i syfte att ge olika grupper av vuxna ekonomisk möjlighet till enkompletterande grundskole- och gymnasieutbildning och därmed stärka derasposition i arbetslivet. För dem som erhåller svux efter den lägstaersättningsnivån, av utbildningsbidraget, understiger såväl bidragsdelensom lånedelen i svux avsevärt vad de kan få inom studiemedelssystemet.Studiemedlen för ett läsår uppgår till , varav1 935 är bidrag och resten lån. För dem som erhåller svux och svuxa på65-procentsnivån, och får utbildningsbidrag efter med lägstabeloppet, per dag, kan bidragsdelen efter skatt komma att ligga mycketnära det skattefria studiebidragets belopp, och lånemöjligheterna är större omde väljer studiemedel. Detta förhållande kommer ytterligare att accentuerasefter om utbildningsbidragens lägsta nivå sänks till 230 kroch de basbeloppsanknutna studiemedlen höjs. Den nuvarande möjligheten tillbarntillägg inom svux och svuxa skall också enligt beslut (prop.1994/95:100, SfU12) slopas fr.o.m. den 1 juli 1995.Studiemedel blir i enlighet med det anförda för dem som endast kan erhållasvux på 32,5-procentsnivån ett självklart val, vilket gör att denna nivå i svuxi praktiken spelat ut sin roll. Även för många vuxenstuderande som får svuxeller svuxa på 65-procentsnivån men har så låg inkomst eller lågarbetslöshetsersättning att den endast kvalificerar dem för ettutbildningsbidrag på lägsta nivå kan studiemedel te sig som ett bättrestudiefinansieringsalternativ än svux och svuxa. Det är inte helt otänkbart attäven den tidsbegränsade möjligheten att få svuxa kan bidra till att studiemedelväljs för hela studietiden. Detta kan medföra en icke avsedd belastning påstudiemedelsanslaget. Risken med låga vuxenstudiestöd är också att mångaarbetslösa inte ser någon ekonomisk möjlighet att utnyttja de extrautbildningsplatser med svuxa som inrättats för nästa läsår.Även om har i uppdrag att utforma ett nyttstudiefinansieringssystem räknar utskottet med att förslag härom dröjer,eftersom utredningens uppdrag enligt direktiven skall vara slutfört senast den1 april 1996.Enligt utskottets mening finns det därför anledning för regeringen att mycketnoga följa utvecklingen av i vilken omfattning nästa läsårs särskilt inrättadeutbildningsplatser för arbetslösa kommer till användning och i vilkenutsträckning de studerande på dessa utbildningsplatser valt att finansiera sinastudier med svuxa resp. vanliga studiemedel. Om regeringens intentioner med desärskilda arbetsmarknadssatsningarna i dessa avseenden inte uppfylls, utgårutskottet från att regeringen återkommer till med förslag tillåtgärder. Med det anförda anser utskottet att motionerna Fi32 yrkande 8, Fi33yrkandena 39 och 40, Fi34 yrkande 23, Fi35 yrkande 15 och Fi48 yrkandena 2 och3 kan anses besvarade. Motion Fi31 yrkande 15 bör mot bakgrund av det anfördaavstyrkas av finansutskottet.Förslaget om anpassning av studiestödet vid deltidsstudier till studiernasomfattning överensstämmer med det förslag som den förraregeringen lade fram i proposition 1993/94:156 och som antogs av påförslag i reservation 2 i betänkande 1993/94:SfU25. Lagändringarna skulle trädai kraft . beslut undanröjdes emellertid hösten 1994efter förslag i proposition 1994/95:98 som tillstyrktes av utskottet ibetänkandet 1994/95:SfU9. I den senare propositionen framhölls att riksdagensbeslut om ändringar i studiestödssystemet som skulle träda i kraft den 1 juli1995 var olyckligt med hänsyn till att den planerade studiestödsutredningenborde ske utifrån ett helhetsperspektiv.Med hänsyn till de besparingar som beräknats till följd av det nu framlagdaförslaget kan utskottet biträda att lagändringarna ändå genomförs fr.o.m. den 1januari 1996. Däremot är utskottet inte berett att tillstyrka motionsförslagenom en bättre anpassning av deltidsstudiestödet till studiernas omfattning vidfolkhögskolor. Utskottet anser med det anförda att finansutskottet bör avstyrkabifall till motionerna Fi33 yrkandena 37 och 38, Fi35 yrkande 14 och Fi48yrkande 1 samt föreslå att anta regeringens förslag till lag omändring i studiestödslagen (1973:349) och lag om ändring i lagen (1983:1030) omsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa.Riksdagens förenämnda beslut om undanröjande av beslutet på vårensamma år om ändringar i studiestödssystemet innebar också att en lagändringfr.o.m. om att studiebidraget sammanlagt fick uppgå till ettbelopp som motsvaras av utbildningens omfattning och längd inte genomförs.Utskottet ser ingen anledning att i denna del ändra beslut hösten1994 och avstyrker bifall till motion Fi35 yrkande 36.I proposition 1994/95:98 meddelade regeringen sin avsikt att fr.o.m. den 1januari 1995 återinföra den före gällande möjligheten att fåsvux vid YTH-utbildning. Skälet var att antalet sökande till sådan utbildningminskat drastiskt. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund bifall till motionFi31 yrkande 17.Bilaga 10 () litt. Invandring m.m.PropositionenRegeringen föreslår att godkänner att ändamålen underförslagsanslaget D 4. Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m. ävenfår omfatta kostnader för bosniska flyktingars förberedelser i införett framtida återvändande till och evakuering av personerfrån för medicinsk vård i Sverige.Vidare föreslår regeringen att godkänner nya riktlinjer förutbetalning av schablonersättningen till kommunerna för flyktingmottagandet.Schablonersättningen utbetalas enligt nuvarande regler i förordningen(1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. med ett halvtschablonbelopp till den kommun som först tar emot en flykting och gör upp enplan för hans introduktion i det svenska samhället. Resterande del betalas utmed en fjärdedel och ytterligare en fjärdedel efter tolvmånader om flyktingen bor kvar i kommunen och är folkbokförd där. Harflyktingen flyttat till en annan kommun kan även denna kommun under vissaförutsättningar få ersättning.I propositionen anförs att utbetalningarna och fördelningen avschablonersättningen inte i tillräcklig omfattning ansluter till närkostnaderna faktiskt uppstår för kommunen. Regeringen föreslår därför ett nyttutbetalningssystem som innebär att en första utbetalning med 0,2 schablonbeloppför att täcka de initiala kostnaderna görs månaden efter det att flyktingenförsta gången tagits emot i en kommun. Därefter görs utbetalningar med 0,1schablonbelopp t.o.m. . Flyttar flyktingeninom 18 månader från det första mottagandet i en kommun börinflyttningskommunen få 0,2 schablonbelopp i extra ersättning för attkompensera för de initialkostnader för introduktionen som den nya kommunen kankomma att få i de fall flyttningen sker. Även utflyttningskommunen bör fåersättning med 0,1 schablonbelopp för den tremånadersperiod under vilkenflyttningen skett. Det nya systemet bör träda i kraft ochgälla flyktingar som tas emot fr.o.m. denna tidpunkt. Regeringen anför dock attsärskilda övergångsregler skulle kunna minska tiden med två parallella system.Avsikten är också att nya administrativa rutiner skall införas med automatiskautbetalningar till den kommun där flyktingen enligt skattemyndighetenspersonband är kyrkobokförd.De föreslagna ändringarna medför dels en varaktig minskning av statenskostnader för flyktingar som flyttar till annan kommun, dels förlängdautbetalningar och därmed en tidsmässig förskjutning av anslagsbehovet. Dettatillsammans med justerade prognoser i fråga om kommunmottagandet av flyktingarm.m. minskar enligt propositionen anslagsbehovet för /96 med 400miljoner kronor.