bet · GI01UbU18 · 1995-05-11 00:00:00 — En större bredd i angreppssättet minskar enligtregeringen risken för fördomsbaserade felslut och är därmed enviktig kvalitetsfaktor i forskningsarbetet.Enligt motion 1994/95:Ub39 (fp) yrkande 5 bör göraett uttalande om att det, i samband med att ansvaret förjämställdhet skrivs in i instruktionerna, är nödvändigt atttill forskningsråden förmedlas den kunskap som krävs för att deeffektivt skall kunna arbeta med jämställdhetsfrågor.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning attjämställdhet inom forskningen, utifrån de synpunkter somregeringen anlagt, måste ses som ett kriterium på kvalitet närdet gäller vetenskaplig verksamhet. Därmed måste frågor omjämställdhet beaktas i forskningsrådens arbete. Utskottetförutsätter att råden, för att kunna leva upp till sitt ansvarför kvaliteten inom forskningen, kommer att sätta sig in i ochockså aktivt arbeta med jämställdhetsfrågor. Något särskiltuttalande av härom anser utskottet inte påkallat. Meddet anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.Kvinno- och jämställdhetsforskningI propositionen redovisas att regeringen ()tillkallat en utredare, som bl.a. skall föreslå åtgärder somfrämjar kvinno- och jämställdhetsforskning (genusforskning).Utredaren skall enligt sina direktiv (dir. 1995:8) särskiltundersöka hur uppgifterna att utreda, skapa opinion och dela utbidrag för att främja kvinno- och jämställdhetsforskning bästkan utformas. Utredaren skall även ge förslag angående stödtill forskare av underrepresenterat kön. Vidare skall utredarenförutsättningslöst pröva om uppdrag att ombesörja dessauppgifter kan ges åt redan befintliga myndigheter eller om detpå nationell nivå bör inrättas ett särskilt forskningsstödjandeorgan. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 1december 1995. Förslag som kan föranledas av arbetet kommerenligt regeringen att beredas till budgetpropositionen förbudgetåret 1997.Vidare erinrar regeringen om att ()har tilldelats särskilda projektmedel för attstödja kvinno- och jämställdhetsforskning i vid bemärkelse.Kartläggningen och utvärderingen av jämställdhetsprojekt inomuniversitet och högskolor (Ds 1994:130) har enligt regeringenvittnat om den vetenskapliga kvalitetshöjning somgenusforskning kan tillföra. Genom att inrättaparallellprofessurer i ämnen där forskning med ettgenusperspektiv på ett fruktbart sätt kan kompletteratraditionella forskningsinriktningar kan nyaforskningshorisonter öppnas. Regeringen avser därför att ge FRNi uppdrag att i samråd med forskningsråden granska helaforskningsfältet och lämna förslag på ämnen inom vilka det kanfinnas anledning att inrätta professurer eller forskartjänstermed inriktning mot genusforskning.Regeringen berör också i propositionen fora/centra förkvinnliga forskare. Dessa fora, som finns vid samtligauniversitet i landet och vid några av högskolorna, har verksamtbidragit till att rekrytera kvinnliga forskare ochforskarstuderande och att förbättra villkoren för dessa. Forahar också betytt mycket för utvecklingen av forskning ur ettkönsperspektiv. Ansvaret för fora/centra för kvinnliga forskarevilar på universiteten och högskolorna liksom all annaninstitutionell verksamhet, påpekar regeringen.Flera motioner behandlar forskningsfrågor som anknyter tillnu redovisat avsnitt i propositionen om kvinno- ochjämställdhetsforskning.Enligt motion 1994/95:A807 (c) yrkande 28 är det ofta svårtatt hänföra forskning inom områden som kvinnors arbetsliv,hälsa och roll i samhället till specifika sektorer. Det ärdärför viktigt att den sektorsövergripande forskningen fårtillräckliga resurser och att en uppföljning görs av hur sådanaforskningsmedel fördelas. Motionärerna nämner särskiltForskningsrådsnämndens stöd till kvinno- ochjämställdhetsforskning som de anser bör kraftigt ökas genomomfördelning av medel.Utskottet anser att insatser för attstödja kvinno- och jämställdhetsforskning är betydelsefulla.Som framgår av det ovan redovisade arbetar ensärskild utredare med att undersöka hur sådan forskning kanfrämjas. Jämställdhet och genusforskning utgör också exempel påfrågor som enligt vad utskottet erfarit kan komma attdiskuteras i Forskningsberedningen inför nästaforskningspolitiska proposition. Utskottet anser att resultatetav dessa överväganden bör avvaktas, varför motionsyrkandetavstyrks.Utredningen om insatser för kvinno- ochjämställdhetsforskning bör enligt motion 1994/95:Ub39 (fp)yrkande 7 få i uppdrag att föranstalta om en studie av hurkvinnors och mäns forskningsansökningar bedöms av de s.k.prioriteringskommittéerna. Motionärerna hävdar att studien kanöka kunskaperna om de subjektiva, ofta omedvetna grunderna förforskningsprioriteringar, vilka medverkar till attkvinnor har svårare att få professorstjänster trots storkompetens.I motion 1994/95:Ub684 (s), som väcktes , föreslås ett tillkännagivande om att regeringenbör tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att göra en ingåendeanalys av vilka maktmekanismer som hindrar kvinnor påderas väg till en professorstillsättning.Utskottet vill hänvisa till direktiven för den särskildautredaren som anger att utredaren bl.a. skall undersöka huropinion för kvinno- och jämställdhetsforskning kan skapas samtge förslag om stöd till forskare av underrepresenterat kön.Utskottet utgår från att utredaren därvid inte kan undgå attuppmärksamma sådana förhållanden som motionärerna påtalar.Motionerna 1994/95:Ub39 yrkande 7 och 1994/95:Ub684 bör enligtutskottets mening avslås.Ett tvärvetenskapligt kvinnoforskningsinstitut bör enligtmotion 1994/95:Ub651 (s) tillskapas och lokaliseras tillHögskolan i . Institutet skall enligt motionärernabl.a. samla forskning kring kvinnors situation och villkor ochvara basen i ett nationellt informationsnät om kvinno/mans- ochjämställdhetsforskning.Utskottet anser att resultatet av utredningen om insatser förkvinno- och jämställdhetsforskning bör avvaktas, särskilt somdet ingår i utredarens uppdrag att pröva om det på nationellnivå bör inrättas ett särskilt forskningsstödjande organ medansvar för sådan forskning. Utskottet föreslår således attriksdagen avslår motion 1994/95:Ub651.Kvinnouniversitetet i är enligt motion1994/95:Ub655 (mp) ett forum för kvinnors utveckling och ettcentrum för nya idéer, där helhetssyn och tvärvetenskapligtarbetssätt är givet. Motionärerna förordar att flerkvinnouniversitet skapas, särskilt i glesbygd (yrkande 1).Vidare föreslås att från Civil-, Arbetsmarknads- ochUtbildningsdepartementen förs över , från vilken Kvinnouniversitetet och eventuellanya sådana universitet kan söka bidrag (yrkande 2).Utskottet har en positiv inställning till att kvinnor iglesbygd får möjlighet att skaffa sig nya kunskaper, men ärinte berett att tillstyrka en sådan överföring av medel sommotionärerna föreslår. Motionen bör därför avslås av riksdagen.I motion 1994/95:Ub40 (c) yrkande 4 anmärks att det är ettmärkligt förhållande att det inom undervisnings- resp.vårdsektorn, där företrädesvis kvinnor studerar, inte finnssamma möjligheter till forskning och forskarutbildning som inomandra utbildningsområden. Motionärerna anser att regeringennoga bör studera detta inför nästa forskningspolitiskaproposition.Utskottet vill peka på att frågan om lärarutbildning ochforskning kommer att behandlas i den översyn avlärarutbildningen som regeringen aviserat i 1995 årsbudgetproposition. Utskottet finner inte anledning attföregripa det utredningsarbete som skall ske på området.Behovet av ökad kvalitet och bättre forskningsanknytning ivårdutbildningen har diskuterats. Regeringen tarupp dessa frågor till behandling i kompletteringspropositionen(prop. 1994/95:150 bil. Bland annat aviseras en översynav bestämmelserna för statsbidrag till vårdhögskoleutbildning.Statsbidraget bör enligt regeringen kunna fördelas såatt det främjar forskningsanknytning bättre än vad som ärfallet i dag.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1994/95:Ub40 yrkande 4.Vikten av ett genusperspektiv inom forskningenunderstryks i flera motioner. Enligt motion 1994/95:Ub39 (fp)yrkande 8 bör forskare i ansökningar om medel för forskningavkrävas besked om hur man avser att behandla genusperspektiveteller, i förekommande fall, varför detta inte är relevant i detaktuella projektet. Också i motion 1994/95:Ub692 (fp) anförsatt alla forskningsprojekt bör ha s.k. könsperspektiv för attfå statliga medel beviljade, såvida man inte kan särskiltmotivera att kvinnor kan uteslutas ur studien (yrkande 1). Engrupp bör tillsättas för att i detta avseende granska de anslagtill forskningsprojekt som ges (yrkande 3).I motion 1994/95:Ub654 (mp) yrkandena 1--10 hävdas att det äriögonenfallande hur manligt synsätt och manliga intresseområdenfår dominera inom forskningsvärlden. Motionärerna efterlyserett nytänkande med gehör inte bara för storskaligateknikutvecklingsprojekt utan också för forskning med ettfeministiskt perspektiv på de etiska och "mjuka" problem sombehöver lösas. Solidariteten med kommande generationer ochnaturens värden skall väga tungt vid anslagsgivning tillforskning, menar motionärerna.Utskottet vill referera till de uttalanden i propositionensom regeringen gör om att forskning med ett genusperspektiv påett fruktbart sätt kan komplettera traditionellaforskningsinriktningar och till regeringens avsikt att geForskningsrådsnämnden i uppdrag att definiera ämnen förgenusforskning. Frågorna som aktualiserats i motionerna1994/95:Ub39 yrkande 8, 1994/95:Ub654 samt 1994/95:Ub692yrkandena 1 och 3 är således uppmärksammade. Utskottet anseratt motionsyrkandena bör avslås.Genusforskningen behandlas i tre motioner. I motion1994/95:Ub45 (m) yrkande 8 ifrågasätts varför regeringen baravill förbehålla en ökad andel kvinnliga forskare åtgenusforskningen. Det torde finnas flera områden där det finnskompetenta kvinnor med lämplig bakgrund för att kunna bliprofessor, påpekar motionärerna. -- I motion 1994/95:A802 (fp)yrkande 4 som väcktes under den allmänna motionstidenefterfrågar motionärerna bl.a. förslag om fler kvinnligaprofessorer och professurer i genuskunskap. -- Enligt motion1994/95:Ub635 (fp, s, m, c, v, mp, kds) bör inför den kommandeforskningspolitiska propositionen utredas möjligheten attinrätta ett tema för genusforskning vid universitetstemainstitution. där, liksom ,bör medverka.Utskottet hänvisar till att regeringen, som nämnts i detföregående, avser att ge i uppdrag att isamråd med forskningsråden granska hela forskningsfältet ochdärvid lämna förslag på ämnen inom vilka det kan finnasanledning att inrätta professurer eller forskartjänster medinriktning mot genusforskning. Det är inte utsagt att endastkvinnor skall komma i fråga till dessa tjänster.Forskningsrådsnämndens arbete bör enligt utskottets mening inteföregripas. bör därför avslå motionerna 1994/95:Ub45yrkande 8, 1994/95:Ub635 och 1994/95:A802 yrkande 4.I motion 1994/95:Ub39 (fp) yrkande 9 understryks vikten avatt fora/centra för kvinnliga forskare även framdelestilldelas öronmärkta medel. Motionärerna menar att varje nyhögskola borde stödja uppbyggandet av fora eller motsvarandeorganisationsformer som ett led i sitt jämställdhetsarbete.Utskottet anser att det är angeläget att verksamheten medfora för kvinnliga forskare utvecklas och sprids till flerhögskolor. Det ankommer dock på högskolorna själva att beslutaom inrättandet av sådana fora. Utskottet har tidigare i vår vidsin behandling av anslagen till högre utbildning och forskning(bet. 1994/95:UbU15) ansett att frågan om ytterligare medeltill fora bör bedömas samlat vid behandlingen av nästaforskningspolitiska proposition. Utskottet har alltjämt sammauppfattning. Motionsyrkandet avstyrks därmed.Utbyte med utlandetRegeringen anför i propositionen att för den forskare somefter avlagd doktorsexamen tänker sig en framtidaforskarkarriär gäller det att få möjlighet till vidaremeritering. Inom många ämnesområden är den s.k. post-doc-tidennärmast avgörande för karriären. Den nydisputerade bör, helstunder någon tid, vistas i en framgångsrik och kreativforskningsmiljö utomlands för att få nya impulser och vidgasitt kompetensområde. Regeringen påpekar att på detta stadium iforskarkarriären faller många kvinnliga doktorer bort.För att ge bättre finansiella möjligheter för de kvinnligadoktorer som önskar en internationell meritering, avserregeringen att ta i anspråk medel under det ibudgetpropositionen (prop. 1994/95:100, bil. 9) upptagnaanslaget C 44. Utvecklingsverksamhet och internationellsamverkan. Från detta anslag bör för en12-månadersperiod (för /96)fördelas till forskningsråden för post-doktorala stipendier försvenska kvinnliga forskares vistelser vid utländskaforskningsinstitutioner.Vidare avser regeringen att från nämnda anslag,Utvecklingsverksamhet och internationell samverkan, fördela 7,5miljoner kronor för en 12-månadersperiod (11,25 miljoner kronorför /96) till forskningsråden förgästprofessurer för framstående internationella kvinnligaforskare. Framför allt bör enligt regeringen gästprofessurerinrättas inom områden som har få svenska kvinnliga forskare,såsom inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena.Gästprofessurerna bör knytas till råden på samma sätt som redanbefintliga gästprofessurer, dvs. tillåta innehavarna att underett års tid vistas vid ett eller flera svenska lärosäten.Som planeringsförutsättning för båda de nämnda insatserna börenligt regeringen gälla att motsvarande belopp avsätts årligenäven under budgetåren 1997--1999.I motion 1994/95:Ub45 (m) yrkande 9 kritiseras regeringensavsikt att öronmärka pengar för post-doktorala stipendier förkvinnliga forskare. En sådan särbehandling är olämplig ochinnebär i sig en nedvärdering av kvinnors kompetens.Enligt motion 1994/95:Ub39 (fp) yrkande 15 borde syftet medden post-doktorala meriteringen, att vidga den kvinnligaforskarens kunskapsområde, kunna tillgodoses vid annaninstitution i . Motionärerna framhåller att mångakvinnor har familj och barn, vilket kan göra det svårt med enutlandsvistelse. Stipendierna bör därför även kunna tilldelaskvinnor som väljer att vidaremeritera sig i ny forskningsmiljöinom Sverige.De post-doktorala stipendierna för kvinnliga forskare börenligt motion 1994/95:Ub43 (kds) yrkande 10 omvandlas tillanställning för att berättiga till social trygghet.Utskottet ser det som viktigt att ekonomiskt underlätta förkvinnor i forskarkarriären att skaffa sig internationellameriter. Därmed kan också deras förutsättningar förbättras närdet gäller att senare konkurrera med män om forskarassistent-och forskartjänster. Regeringens avsikt med de post-doktoralastipendierna är att de skall finansiera en i tiden begränsadvistelse vid en utländsk forskningsinstitution. Utskottet, sominte har något att erinra mot detta, avstyrker motionerna1994/95:Ub39 yrkande 15, 1994/95:Ub43 yrkande 10 och1994/95:Ub45 yrkande 9.ForskarutbildningEnligt en jämförelse mellan antalet examinerade frångrundutbildningen resp. från forskarutbildningen, som redovisasi propositionen, fortsätter män till doktorsexamen i nästandubbelt så stor utsträckning som kvinnor. En ökning av antaletkvinnor med doktorsexamen skulle, påpekar regeringen, av fleraskäl ha stor långsiktig betydelse. behöver flerforskarutbildade på arbetsmarknaden generellt. Med ett störreantal kvinnor inom forskningen och undervisningen ökarverksamhetens bredd och kvalitet.Manliga forskarstuderande har i högre grad än kvinnliga denmest förmånliga formen av studiefinansiering, nämligendoktorandtjänst, framhåller regeringen vidare. En särskildsatsning för att öka andelen kvinnor bland innehavarna avdoktorandtjänster är, mot bakgrund av vad som ovan sagts, välmotiverad.I budgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bil. 9) föreslogsett resurstillskott om för budgetåret1995/96 för studiefinansiering inom forskarutbildningen, som enav de sysselsättningspolitiska åtgärderna. Regeringen begärdesamtidigt bemyndigande att fördela medlen somanvisades under anslaget C 47. Övriga utgifter inom forskningoch forskarutbildning. Efter närmare överväganden anserregeringen nu att en jämnställdhetsaspekt bör anläggas vidfördelningen av dessa resurser. Av de aktuella medlen bördärför avsättas för att öka antaletdoktorandtjänster som innehas av kvinnor. Somplaneringsförutsättning bör gälla att motsvarande belopp skallavsättas för samma ändamål under budgetåren 1997--1999.Enligt regeringen bör doktorandtjänsterna i första handfördelas till de forskningsområden där processen frångrundutbildningsexamen till doktorsexamen resulterar i enmarkant underrepresentation av kvinnor.Regeringen nämner i sammanhanget att det föreslagna nyaHögskoleverket (prop. 1994/95:165) skall ha ett övergripandeansvar för uppföljning och utvärdering av jämställdhetsarbetetinom universitet och högskolor. Under förutsättning avriksdagens beslut om inrättande av det nya verket med denangivna uppgiften avser regeringen att ge verket i uppdrag att,efter fördjupad analys, fördela de nu aktuella medlen tilluniversitet och högskolor.Invändningar mot regeringens sätt att gå till väga för attöka antalet kvinnor på doktorandtjänster anförs i motion1994/95:Ub45 (m) yrkande 10. En sådan särbehandling, därkvinnligt kön är kriterium för att erhålla doktorandtjänst,innebär en nedvärdering av kvinnors kompetens.I motion 1994/95:Ub706 (v) yrkande 9, som väcktes under denallmänna motionstiden, föreslås att frågan om att könskvoteraplatserna vid antagning till forskarutbildning skall prövas.Motionärerna menar att en ökad rekrytering av kvinnligadoktorander i förlängningen ger fler kvinnliga handledare,docenter och professorer.Utskottet har tidigare tillstyrkt regeringens förslag ibudgetpropositionen om medel för studiefinansiering inomforskarutbildningen och om bemyndigande att fördela dessaresurser (bet. 1994/95:UbU15). Den bedömning som regeringen nugör att huvudparten av medlen skall användas för kvinnligadoktorandtjänster kan utskottet ställa sig bakom. Det är enligtutskottets mening angeläget att extra åtgärder vidtas för attstimulera kvinnor att avlägga doktorsexamen. Med flerdisputerade kvinnor som kan rekryteras som lärare viduniversitet och högskolor ökar möjligheterna attåstadkomma en jämnare könsfördelning inom lärarkåren. Utskottetföreslår med det anförda att avslår motion1994/95:Ub45 yrkande 10.Syftet med motion 1994/95:Ub706 yrkande 9 är enligtutskottets mening tillgodosett, varför också detta yrkande böravslås.Frågor rörande utbildningsbidrag och doktorandtjänsterbehandlas i tre motioner.Enligt motion 1994/95:Ub40 (c) yrkande 5 är det svårt att seden logiska överensstämmelsen mellan å ena sidan regeringensförslag i budgetpropositionen att återinföra utbildningsbidragoch å andra sidan nu föreliggande förslag att flerdoktorandtjänster skall delas ut. Motionärerna befarar attflera hundra kvinnliga doktorander får utbildningsbidrag istället för doktorandtjänster. De anser att regeringen börredovisa den samlade konsekvensen av förslagen ur ettjämställdhetsperspektiv.Tidigare beslut att omvandla utbildningsbidragen tilldoktorandtjänster bör fullföljas, anförs det i motion1994/95:Ub39 (fp) yrkande 10. Motionärerna anser att ävenåterstående utav de somregeringen avsatt för studiefinansiering inomforskarutbildningen skall fördelas till fler doktorandtjänster.Därutöver bör, enligt yrkande 11 i samma motion, ytterligare 39miljoner kronor tillföras för 300 nya doktorandtjänster genomen omfördelning inom anslagen för utbildning. -- I motion1994/95:Ub44 (mp) yrkande 3 föreslås att anslår 187,5miljoner kronor för att slutföra övergången frånutbildningsbidrag till doktorandtjänster samt öka antaletsådana tjänster. -- Förslagen motiveras i båda motionerna medatt doktorandtjänsten ger den sociala trygghet som framför alltkvinnliga studerande med familj och barn behöver understudietiden.Ytterligare aspekter på studiefinansieringen inomforskarutbildningen tas upp i motion 1994/95:Ub39. Enligt dennabör studiefinansieringstiden för forskare göras mer flexibelnär familjesituationen så kräver (yrkande 12). Vidare börmedlen för kvinnliga doktorandtjänster i första hand gå tillatt finansiera den avslutande studietiden för de doktorandersom fått finansierade genomForskningsrådsnämndens särskilda medel för kvinnoforskning(yrkande 13).Utskottet har tidigare (bet. 1994/95:UbU13) -- mot bakgrundav det allvarliga statsfinansiella läget -- tillstyrktregeringens förslag i budgetpropositionen om återinförande avutbildningsbidrag som finansieringsform för doktorander.Utskottet har också tillstyrkt regeringens förslag tillmedelsanvisning och därvid avstyrkt motionsyrkanden omresurstillskott vilka motsvarar dem som behandlas (bet.1994/95:UbU15). I sammanhanget vill utskottet hänvisa till attregeringen i budgetpropositionen räknar med att förslag om ettnytt och mer flexibelt system för studiefinansieringen inomforskarutbildningen skall kunna läggas fram i nästaforskningspolitiska proposition. Det nya systemet bör enligtregeringen utformas så att det uppmuntrar doktoranderna attavlägga examen och främjar effektiviteten iforskarutbildningen.I övrigt hänvisar utskottet till vad i det föregående anförtsom ökning av antalet kvinnor på doktorandtjänster.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1994/95:Ub39yrkandena 10, 11, 12 och 13, 1994/95:Ub40 yrkande 5 samt1994/95:Ub44 yrkande 3.Prestationsrelaterade fakultetsanslag, enligt deprinciper som godkände , bör enligt motion1994/95:Ub39 (fp) yrkande 14 införas som tidigare planerats.Dessa skulle bl.a. ha till syfte att premierajämställdhetsarbete inom fakulteten genom ett system medviktning av avhandlingsarbete från underrepresenterat kön vidtilldelning av medel. Denna reform för ökad jämställdhet rivsnu upp av regeringen, anmärker motionärerna.Utskottet vill erinra om att motionsförslag om införande avprestationsrelaterade fakultetsanslag har avstyrkts avutskottet i samband med behandlingen av anslagen till högreutbildning och forskning (bet. 1994/95:UbU15). Utskottet harinte ändrat uppfattning i frågan utan avstyrker också motion1994/95:Ub39 yrkande 14.Lärare och forskare vid universitet och högskolorI propositionen redovisas att antalet lärare vid svenskauniversitet och högskolor uppgår till drygt 14 000. Blanddessa är männen i klar majoritet. av lärarna ärmän. av professorerna, av lektorerna och24 % av forskarassistenterna är kvinnor. Bilden är någotannorlunda när det gäller högskoleadjunkter, där ärkvinnor. Regeringen påpekar att det för anställning som adjunktinte krävs doktorsexamen.Enligt regeringen framträder ett välkänt mönster tydligt inomalla fakulteter med allt färre kvinnor ju högre upp i hierarkinman kommer. Fördelningen mellan kvinnor och män blanduniversitets- och högskolelärarna har ändrats ytterst litet desenaste åren. Detta beror bl.a. på att åldersstrukturen blandde nu verksamma lärarna inneburit att pensionsavgångarna varitbegränsade. Till följd av den pågående expansionen av den högreutbildningen kommer ett stort nyrekryteringsbehov att uppstå.Universitet och högskolor får härigenom ett särskilt tillfälleatt åtgärda den sneda könsfördelningen i lärarkåren, framhållerregeringen. Genom aktiva systematiska åtgärder av olika slagbör fler kompetenta kvinnor kunna tillsättas inom allaanställningskategorier.Resursförstärkning för nya professurer ochforskarassistenttjänsterRegeringen föreslår i propositionen att underåttonde huvudtitelns reservationsanslag Övriga utgifter inomforskning och forskarutbildning för /96 anvisar37,utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionen (prop. 1994/95:100, bil. 9 s. 260).Av dessa särskilt anvisade medel avser regeringen att avsätta14,för en 12-månadersperiod (21,6 miljonerkronor för /96) för inrättande av nyaprofessurer i syfte att åstadkomma en jämnare könsfördelning.De nya professurerna finansieras i övrigt till lika delargenom anslagsöverföringar från berörda forskningsråd och genomomfördelning inom befintliga medel vid de lärosäten därtjänsten inrättas.