bet · GI01AU13 · 1995-05-30 00:00:00 — Med anledning av det anförda bör Riksdagensrevisorers förslag i denna del inte föranleda någon riksdagensvidare åtgärd.Slutligen tar utskottet upp frågan om huvudmål förprojektverksamhet och regeringens styrning gentemotlänsstyrelserna.Sveriges medlemskap i unionen fr.o.m. den 1 januari1995 innebär bl.a. att förutsättningarna liksom finansieringenav det regionala utvecklingsarbetet förändrats.Tillkomsten av kräver utarbetande avprogramförslag, vilka skall beslutas av . Idagsläget föreligger inget sådant beslut. Det ställs även kravpå nationell medfinansiering av strukturfondsprogrammen.Härav följer att de krav på strategier, uppföljning,utvärdering m.m. som gäller för strukturfondsprogrammen kommeratt gälla de projektmedel som används som nationellmedfinansiering. En omformulering och precisering avriktlinjerna kan behövas för denna användning av projektmedel.Utskottet delar regeringens uppfattning att kvarvarandeprojektverksamhet bör bedrivas så att engagemang och kunskap tastill vara, vilket leder till att en mångfald av verksamheterskapas.Enligt utskottets bedömning är det i nuvarande läge inteerforderligt med någon närmare analys av målet förprojektverksamhet eller förtydligande av regeringens styrninggentemot länsstyrelserna. Något uttalande i enlighet medRiksdagens revisorers förslag angående regionalautvecklingsinsatser i här aktuella delar bör mot dennabakgrund inte göras av riksdagen.Med hänvisning till vad som anförts bör revisorersförslag avseende beslutsunderlag, budgetfrågor, bidragsfloranoch samfinansiering, huvudmål för projektverksamhet och styrninginte föranleda någon åtgärd enligt utskottetsuppfattning.Strukturfondsprogram m.m.Propositionen (s. 29--33)Enligt regeringens bedömning kommer medlen från EG:sstrukturfonder att innebära en avsevärd förstärkning avinsatserna i regionalpolitiskt utsatta regioner. Programarbetetkommer att innebära en breddning av det regionalautvecklingsarbetet och en ökad lokal och regional förankring.Sverige överlämnade ett förslag tillEG-kommissionen om geografisk avgränsning av målen 2 och 5bsamt medlens fördelning. Enligt preliminärabeslut avgjordes den geografiska avgränsningenav mål 2- och 5b-områdena samt den resursmässiga fördelningenunder perioden --1999 på följande sätt.Mål EU-medel(miljoner ecu)2 1603--4 5205a 2085b 1386 (inkl. initiativ m.m.) 280Initiativ m.m. utanförmål 6 114Summa 1 420Beslutet om mål 5b-områden följde helt förslag.Beslutet om mål 2-området avvek från det svenska förslaget genomatt kommun inte godtogs medan kommuntillkom.Programförslag för perioden --1999 avseende målen 3, 4 och6 överlämnas till EG-kommissionen.Vad gäller målen 2 och 5b -- vilka delats upp i vardera femregioner -- beslutade regeringen om riktlinjerför programarbetet i de olika regionerna. Regeringens avsikt äratt överlämna programförslagen för de flesta av regionernaomkring och -- sannolikt någotsenare -- förslagen för gemenskapsinitiativen. Av den totalastrukturfondsramen på avsätts 9 %till gemenskapsinitiativ. Den största delen, , kommeratt gälla INTERREG, som avser gränsregionalt samarbete.Beträffande mål 6-området har en utredare överlämnat ettförslag till utvecklingsplan till regeringen. Programarbetet harenligt propositionen inneburit en vitalisering av samarbetetöver läns- och kommungränser och mellan företrädare för olikasamhällssektorer och andra intressen. Tyngdpunkten föreslåsligga på området Utveckling av arbete och näringsliv. Iutredningen föreslås vidare en långtgående decentralisering meden genomförandegrupp i vart och ett av de berörda länen.Kommuner och landsting föreslås få en klar majoritet i dessagrupper. Efter regeringens beredning överlämnas förslaget tillmål 6-program till för beslut.Regeringen ser inte något behov av att göranågra omfördelningar inom statsbudgeten med anledning av destrukturfondsprogram för målen 2, 5b och 6 samtgemenskapsinitiativen, som håller på att arbetas fram. Ensjälvklar utgångspunkt enligt propositionen är att återflödetfrån strukturfonderna skall kunna nyttiggöras fullt ut.MotionerEnligt uppfattning i kommittémotion A49 (yrk. 13)bör de projekt som nu kommer att delfinansieratillsammans med EU ha den regionalpolitiska inriktning som manföreslagit för , dvs. bort från stödfilosofin och iriktning mot omstrukturering av branscher och regioner genombl.a. kunskapsutveckling.Centern är i motion A405 (yrk. 12, 13) emot att de nationellaanslagen till regionalpolitiken sänks med hänvisning tillåterflödet från strukturfonderna. Enligt bör riksdagendels ge riktlinjebesked om hur bör prioritera EU-medlenpå olika målområden, dels stå bakom de geografiska bestämningarsom är knutna till målen 2, 5a och 5b. Beträffande målen 3 och 4är det angeläget att initiera program som tar sikte påsvårigheterna för kvinnor, invandrare och ungdomar inomstödområdet.Även och () begär i motion A403(yrk. 1, 2) en fortsatt hög ambitionsnivå i den inhemskatraditionella stödgivningen. Ansvar och framtagning av program isamband med strukturfondsmedel bör vara så lokala som möjligt.Länsstyrelserna bör kunna samordna traditionella stöd ochEU-stöd.Lisbeth Staaf-Igelström (s) anför i motion A418 att vissa avdelmålen inom 2, 3 och 4 sammanfaller med dedelmål som Arbetslivsfonden har arbetat med. Särskilt avseskunskapsöverföring, organisationsutveckling, helhetssyn m.m.Denna erfarenhet och kunskap bör tas till vara vid utarbetandeav program för målen 2, 3 och 4.Ann-Kristine () framhåller i motion A422 (yrk. 1,2) att partnerskap vid utarbetande och utnyttjande av EU:sstrukturfonder inte bara bör inbegripa kommuner, landsting,näringsliv och fackliga organisationer utan även kooperation ochföreningar som bedriver ekonomisk verksamhet. Fondmedel börockså användas för utveckling av kooperation och social ekonomi.Roland () anför i motion A460 (yrk. 1, 2) att desvenska kommunerna måste ges en viktig roll såväl vad gällerprogramarbete som projekt samt att EU:s regionala stöd börutnyttjas fullt ut.Patrik () anser i motion A466 (yrk. 1) att EU:s stödtill mindre gynnade områden bör följa den borgerliga regeringensEU-proposition.Dan () anför i motion A471 (yrk. 2) att de områdensom är aktuella för EU-stöd, t.ex. skärgårdsområdena, själva börfå större inflytande över stödens fördelning.Bengt m.fl. (fp) begär i motion Jo241 (yrk. 5,6) tillkännagivanden till regeringen om att diskriminerasvad gäller medel från enligt målen 2 och 5bsamt att bör gynnas vid fördelningen enligt målen 3 och 4.I flera motioner begärs justeringar av områdesavgränsningenför i första hand målen 2 och 5b. I det följande redovisas ensammanställning över yrkanden som innebär att olika områden böringå i målområdena.Sammanställning: Önskemål om omfattning av målområdenaMotion Mål OmrådeA401 5b Församlingar i ,m.fl. (m) Tanums samt kommunerA406 5b Ön i kommunBo Nilsson m.fl. (s)A424 yrk. 4 EU:s /Timrå-regionenSigge Godin (fp) stöd-omr.A426 5b kommunChristin m.fl. (s)A454 5b Ön i kommunPeter ()A459 5b Del av kommunSivert och ()A462 5b Skogsbygdsområdet mellan ,() och SödermanlandA468 yrk. 2 delvis 2 , , ,() , , ,, och TibroA468 yrk. 2 delvis 5b , , ,() samt delar av Törebodaoch SkaraA472 yrk. 9 högsta Skärgårdsområden utan land-Karin och er- förbindelseSandholm (fp) sättn.Vidare tas gemenskapsinitiativen upp i fyra motioner.Johnny m.fl. (s) anser i motion K630 (yrk. 3) att ettgränsregionalt samarbete mellan , ochNordtyskland borde kunna prioriteras inom ramen för INTERREG.Även m.fl. (c) pekar i motion A463 (yrk.1--3) på vikten av interregionalt samarbete mellan regioner.INTERREG bör kunna omfatta och . För attstimulera till ökat interregionalt samarbete bör regionernakunna få en statlig delfinansiering, t.ex. inom ramarna förresp. sektorsanslag.Barbro m.fl. (s) begär i motion A420 etttillkännagivande om att och sydvästra hargoda förutsättningar att genom ett utvecklat gränsregionaltsamarbete bidra med att påskynda den ekonomiska utvecklingenockså i Östeuropas Östersjöområde. Ett initiativ inom INTERREGskulle vara av värde enligt motionärerna.Enligt motion A601 av och () bör reglerna för INTERREG ändras så att de även omfattargränsregionalt samarbete över vatten. Detta skulle möjliggöraett nytt samarbete inom Östersjöområdet.Utskottets bedömningUtskottet tar först upp tre motionsyrkanden som rörinriktningen av strukturfondsprojekten, nämligen A49 (yrk.13), A405 (yrk. 12) samt A466 (yrk. 1).Arbetet med utvecklingsprogram för mål 2- och mål 5b-områdenafortskrider enligt de riktlinjer som regeringen beslutat om den23 . Enligt direktiven skall programarbetet organiserasmed största möjliga demokratiska förankring och ske under enbred medverkan och inflytande från samhällsmedborgarna och andraintressenter i resp. region. Samtliga program skall överlämnastill . Därefterfärdigställer regeringen programmen och skall enligt planernalämna in de färdiga programmen till under juni.Förhandlingarna med kommissionen kan slutföras under hösten1995.Den 28 april överlämnade regeringen förslagen till program förmålområdena 3, 4 och 6 till . En mycket stor delav insatserna avses komma småföretagen till del, nämligenhuvuddelen av resurserna som avser mål 4 och av mål6-medlen. Bland målgrupperna för målområdena 3 och 4 finns bl.a.arbetshandikappade och invandrare.Beträffande mål 6 avser regeringen att fördela medel till sjulänsvisa grupper som får besluta om de konkreta projekten. 9--12ledamöter beräknas finnas i var och en av dessagenomförandegrupper. I en sådan grupp skall det finnasrepresentanter från , länsarbetsnämnden,och kommunerna. och kommunerna harmajoriteten i grupperna.Arbetet med strukturfondsprogram är således i full gång ochprioriteringen av EU-medlen kommer att följaunderifrånperspektivet i enlighet med den planeradeorganisationen av arbetet. Motionsönskemålen tillgodoses i vissutsträckning genom den inriktning som håller på att ta form.Synpunkter på inriktningen av strukturfondsprogrammen bör dockkanaliseras i enlighet med den planerade organisationen.Utskottet avstyrker därmed motionerna A49 (m), A405 (c) och A466(m) i aktuella delar.I tre motioner berörs ambitionsnivån för de samladeregionalpolitiska insatserna. Dessa motioner är A403, A405(yrk. 13) samt Jo241 (yrk. 5, 6).Utskottet anser att dessa motioner, vilka har lagts fram underden allmänna motionstiden, i stort sett är tillgodosedda genomatt propositionen tydliggör att återflödet från strukturfondernaskall kunna nyttiggöras fullt ut. Medelsfördelningen mellanlänen har berörts i en motion. Enligt regeringen är det AMS somskall fördela medel avseende mål 3 över hela landet. Regionermed sämre sysselsättningsstruktur skall härvid prioriteras. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet de berördaförslagen i motionerna A403 (c), A405 (c) samt Jo241 (fp).Vidare föreligger fyra motioner som rör arbetet medstrukturfondsprojekten, nämligen A418, A422, A460 samt A471(yrk. 2).Utskottet har ovan beskrivit den avsedda demokratiskaförankringen i programarbetet. Enligt riktlinjerna förstrukturfondsprogrammens framtagande (målen 2 och 5b) skallmyndigheter, organisationer, kommuner, företag m.fl. involverasi arbetet. Bl.a. skall det kooperativa rådet medverka medkunskap inom det kooperativa området. Vidare nämns lokalakooperativa resurscentra, kvinnliga resurscentra etc.Riktlinjerna för strukturfondsprogrammet för mål 5b-regionenskärgården tar särskilt upp att arbetet skall ske med medverkanoch inflytande från samhällsmedborgare och olika andraintressenter i skärgården.I arbetet med strukturfondsprogram bör självklart erfarenheteroch kunskaper tas till vara, även de erfarenheter och kunskapersom har sitt ursprung i arbetslivsfonderna. Någottillkännagivande härom anser inte utskottet vara behövligt.Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrker utskottetmotionerna A418 (s), A422 (s), A460 (c) samt A471 (kds) iaktuell del.Som utskottet redovisat ovan i en sammanställning underrubriken finns en mängd önskemål om justeringar avområdesavgränsningen för i första hand målen 2 och 5b. Dessamotioner är A401, A406, A424 (yrk. 4), A426, A454, A459, A462,A468 (yrk. 2) samt A472 (yrk. 9).Utskottet har i det föregående redogjort för den informationsom lämnats i propositionen avseende den geografiskaavgränsningen av mål 2- och 5b-områdena. Med hänsyn till attEG-kommissionen i ett preliminärt beslut lagtfast den geografiska avgränsningen, anser utskottet attmotionsönskemålen, vilka framlades vid den allmännamotionstiden, nu är överspelade. Motionerna A401 (m), A406 (s),A424 (fp), A426 (s), A454 (m), A459 (c), A462 (c), A468 (c) samtA472 (fp), i förekommande fall i berörda delar, bör således inteföranleda någon åtgärd.Utskottet tar slutligen upp berörda yrkanden i de fyramotioner som behandlar gemenskapsinitiativen, nämligen A420,A463, A601 samt K630 (yrk. 3).EG-kommissionen har beslutat om riktlinjer ochekonomiska ramar för arbetet med gemenskapsinitiativen för detre nya medlemsländerna. För innebär det att ungefär 128miljoner ecu (ca ) skall avsättastill gemenskapsinitiativen --1999. De iförsta hand aktuella initiativen består av INTERREG(gränsregionalt samarbete), LEADER (landsbygdsutveckling),EMPLOYMENT (sysselsättning för kvinnor, ungdomar, handikappadem.fl. grupper), ADAPT (omställning, utbildning) och SME (hävdakonkurrenskraften i små och mellanstora företag). Den störstadelen av EU-stödet, eller ca 383 miljoner svenskakronor, kommer att avse INTERREG.Förutom landgränserna mot och som automatisktgodkänns enligt har kommissionen godkäntKvarken, skärgården mellan och samt somINTERREG-gränser. kan inte få EU-stöd, men från svensksida har arbetsmarknadsministern till sin norske kollegaframfört en önskan att från central nivå stöttar ochdeltar i det gränsöverskridande arbete som kommer att ske inomramen för INTERREG-initiativet.Beredningsarbetet avseende INTERREG innebär attregeringskansliet har skickat ut en inbjudan tillbefintliga gränsregionala samarbetsorgan samt till berördalänsstyrelser att själva svara för eventuella ytterligareavgränsningar av regionerna samt organisation av arbetet.Programmen bör utarbetas av den organisation som formeras iresp. För del har ett ansvar förnödvändig samordning. Förslagen till INTERREG-program måsteföreligga hos senast den 14 augusti1995, varefter behöver någon tid förberedning. Formellt gäller att programmen skall vara inlämnadetill kommissionen . Beslut i kommissionenberäknas komma i slutet av år 1995.Utskottet konstaterar att huvudområdena för INTERREG ärfastlagda. Motionsönskemålen om nya gränsområden är därföröverspelade. Övriga synpunkter på INTERREG-verksamheten ingår iviss mån bland de frågor som aktualiseras i regeringskanslietsberedning.Med hänsyn till vad som anförts bör de redovisade önskemålen imotionerna A420 (s), A463 (c), A601 (m) samt K630 (s) inteföranleda någon åtgärd från sida. Aktuella yrkandenavstyrks således.Företagsinriktade åtgärderAllmäntPropositionen (s. 34--35, 38--40, 50--51)Enligt regeringens bedömning bör de olika företagsstödenfrämja den hållbara ekonomiska tillväxten i landet.De tillväxtinriktade stöden består avlokaliseringsbidrag, lokaliseringslån, utvecklingsbidrag,landsbygdsstöd, lån till privata regionala investmentbolag samtsysselsättningsbidrag. Driftstöd lämnas i form av nedsattasocialavgifter och transportstöd. Andra företagsinriktadeåtgärder är Stiftelsen lokaliseringssamrådet med tjänsteföretag. De olikaåtgärderna kommer att redovisas något närmare i de följandeavsnitten.Den 1 juli 1994 infördes ett landsbygdsstöd som bl.a. ersattedet tidigare glesbygdsstödet samt mindre lokaliserings- ochutvecklingsbidrag. inrättades landsbygdsområden vidsidan av glesbygdsområdena. Beträffande landsbygdsstödetföreslås inte några förändringar i propositionen.Landsbygdsstödet finansieras av länsstyrelsernas medel förregionala utvecklingsinsatser.De svenska företagsstöden omfattas numera avstatsstödsreglerna inom EG. Vissa modifieringar kan blinödvändiga enligt regeringen men i huvudsak bör den nationellaregionalpolitiken kunna fortvara med nuvarande inriktning ochomfattning. De flesta företagsstöden är godkända av EFTA:sövervakningsorgan, . Övriga är överlämnade tillEG-kommissionen för godkännande. Sysselsättningsbidrag, nedsattasocialavgifter samt Norrlandsfondens finansieringsverksamhet ärinte färdigbehandlade. Beträffande transportstödet står detklart att detta i princip kan godkännas inom det s.k.gleshetsområdet.Det statsfinansiella läget nödvändiggör vissa besparingar ävenpå företagsstöden. Genom tillskotten från strukturfonderna kandessa besparingar göras utan att de sammanlagdaregionalpolitiska medlen riktade till näringslivet minskar.Enligt regeringen finns det anledning att se över deföretagsinriktade åtgärderna. Skälen är bl.a. en delvis ändradmålsättning med starkare betoning på tillväxtaspekter,återflödet från strukturfonderna, viss osäkerhet omföretagsstödens överensstämmelse med samt behovenav förenklingar i stödformerna. Anpassning måste också görastill sådana förändringar som minskad sysselsättning inomvaruproduktionen och ökande sysselsättning inom tjänstesektornsamt den tekniska utvecklingen.Översynen bör innebära att man överväger de mest effektivasätten att åstadkomma ekonomisk tillväxt och regional balans.Vidare bör fördelningen mellan olika stödformer tas upp. Ett ledi översynen bör vara en försöksverksamhet med samordning av denstatliga stödgivningen inom regional-, arbetsmarknads- ochnäringslivspolitikens ram i några regioner.MotionerModeraterna anser i kommittémotion A49 (yrk. 4, 5) att detnuvarande systemet för regionalpolitiska företagsstöd ärsvåröverblickbart som det tenderar att konserveragamla strukturer. Möjligheterna till selektiva stöd har enligtModeraterna mindre betydelse för kommunernas näringslivsstrukturjämfört med attityder, kultur och tillgång till kunskap.Slutresultaten av stöden blir en omfördelning men endast enmycket liten total ökning av företagsamheten. De selektivaföretagsstöden bör därför avvecklas och inriktningen vridas motlägre skatter på arbete och företag. Regeringen bör återkommatill med förslag till successiv avveckling av deselektiva företagsstöden. En minskning av företagsstödet tillförmån för vissa regionalpolitiskt motiveradeutbildningssatsningar förordas också i partimotionen Fi31 (yrk.19). Även och () i motion Fi40(yrk. 6, 7) tar upp de negativa effekterna av stödsystemen.Därför bör företagsstöd, bl.a. det särskilda småföretagsstödet,och mycket av det regionalpolitiska stödet avvecklas fram tillår 2003.Folkpartiet förordar i kommittémotion A41 (yrk. 5) enparlamentarisk utredning, som skall se över helaregionalpolitiken, bl.a. stödområdesindelningen. Bakgrunden äratt förutsättningarna drastiskt har ändrats i och medEU-medlemskapet.Vänsterpartiet efterlyser i kommittémotion A38 (yrk. 6) enbättre samverkan mellan regional-, arbetsmarknads- ochnäringspolitiken. Praktiska försök kan göras genom att skapa"frilän".Sten () anser i motion A32 att den aviseradeöversynen av företagsstöden bör inriktas på IT ochkompetensutveckling samt en minskning av de nuvarandestödformerna.Owe m.fl. (v) anser i motion A421 (yrk. 1, 2) attsamordningen varit dålig mellan olika företagsinriktadeåtgärder. regelverk bör vara mer flexibelt så attstödtiden vid behov kan vara längre än . Särskilt bör ensådan förändring gälla projekt som stöder kvinnligföretagsamhet, kooperativ företagsamhet och produktutvecklinghos småföretagare.Görel Thurdin (c) föreslår i motion A444 (yrk. 4, 6) att denregionalpolitiska medelsarsenalen förstärks med"utvecklingscheckar" för förstudier etc. Företag och samhällebör dela på kostnaderna. Länsstyrelserna bör fritt få disponeramedel till sysselsättningsskapande åtgärder och utvärderingarbör bli avgörande för hur man går vidare med företagsinriktademedel.Patrik () begär i motion A466 (yrk. 7) en översynför att effektivisera stöd- och lånesystemen samt rådgivningentill företag. Företagen behöver stabilitet och långsiktighet iregelsystemen.I tre motioner tas regelverket med avseende på stödberättigadeverksamheter upp.I motionerna A35 av (), A36 av () och A47 av m.fl. (mp) begärs attpälsdjursuppfödning inte skall tillhöra de verksamheter som kanfå regionalpolitiskt stöd. Bakgrunden är dels djurskyddsskäl,dels ekonomiska skäl.Utskottets bedömningMot den bakgrund som regeringen har redovisat med ändradmålsättning för regionalpolitiken, ändrade förutsättningari och med EU-medlemskapet, behov av förenkling av företagsstödenm.m. aviserar regeringen en översyn av de regionalpolitiskaföretagsstöden.Utskottet tar i detta sammanhang upp yrkanden dels imotionerna A32, A38 (yrk. 6), A41 (yrk. 5), A49 (yrk. 4, 5),A421, A444 (yrk. 4, 6), A466 (yrk. 7), dels två motioner, vilkaavlämnats i samband med kompletteringspropositionen, nämligenFi31 (yrk. 19) och Fi40 (yrk. 6, 7).Utskottet instämmer med regeringen i att den verklighet där deregionalpolitiska stöden skall fungera är under stark förändringi ett antal avseenden. Den ekonomiska utvecklingen i landet,strukturomvandlingen i näringslivet, den expanderandeinformationstekniken, EU-medlemskapet och återflödet frånstrukturfonderna tillhör några av de yttre dragen som utskottetvill peka på. Därtill kommer "inre" faktorer som människornasvilja till lokalt inflytande, samverkan, jämställdhet m.m.Utskottet finner mot denna bakgrund det både naturligt ochtillfredsställande att en översyn nu planeras inomregeringskansliet.Enligt utskottets sätt att se bör det inledningsvis nämndamålet för regionalpolitiken vara vägledande också för denplanerade översynen. Utskottet instämmer därför i regeringensuppfattning att översynen bör omfatta frågan om de mesteffektiva formerna att åstadkomma ekonomisk tillväxt ochregional balans. Inledningsvis anser utskottet att utredningenbör överväga relationen mellan den stora och den lillaregionalpolitiken och huruvida det krävs förändringar i detgrundläggande synsättet. Denna fråga berörs också ipropositionen, enligt vilken företagsstöden måste avvägasgentemot satsningar på infrastruktur, kommunikationer,utbildning, riskkapital etc. Utskottet delar regeringensuppfattning att möjligheterna till bättre samverkan mellanregionalpolitiska, arbetsmarknadspolitiska och näringspolitiskainsatser bör belysas.Med hänsyn till att de nuvarande stöden är många och svåra attöverblicka bör översynen omfatta såväl antalet stöd somfördelningen av stöd på olika stödformer och regelverket. Enförenkling av regelverket är värdefull både ur demokratisksynpunkt och därför att handläggningen kan effektiviseras.Vidare har incitamentsstrukturen stor vikt för detregionalpolitiska systemets funktion.Mångfalden av gränser genom de olika stödområdena i dennationella regionalpolitiken, transportstödzonerna, områdena förnedsatta socialavgifter, gränserna för EU:s olika målområden,EU:s "gleshetsområde", de av länsstyrelserna utpekade glesbygds-och landsbygdsområdena samt andra indelningar inom bl.a.jordbrukspolitiken anser utskottet utgöra ett nytt problem justgenom mångfalden och lappverkseffekten. Dessa frågor ingårnaturligen i översynen. Utskottet anser även att fenomenet medtillfälliga stödområden som varit "tillfälliga" under en långrad år bör omfattas av översynen. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om vad som inledningsvis uttalats om enkoncentration till de mest utsatta regionerna.Det är vidare uppenbart att en "ny" regionalpolitik kommer attkräva ytterligare en perspektivförskjutning mot ettunderifrånperspektiv. Genom bl.a. arbetet medstrukturfondsprogram kommer samverkansmetoder att utvecklassåväl vad gäller samverkan mellan lokal--regional--central nivåsom mellan olika sektorer. Dessa samverkansmetoder kanske kanutvecklas i en process som omfattar hela regionalpolitiken. Detkan erinras om att regeringen avser att inleda enförsöksverksamhet med ökad samverkan mellan olika regionalaorgan vid stödgivningen. Försöksverksamheten skall bedrivas inågra län. Utskottet instämmer med regeringen angående vikten avatt få i gång en försöksverksamhet.Systemet har blivit ett lappverk.