bet · GI01FiU10 · 1995-02-23 00:00:00 — Det förefaller dock som omvinstnivåer och kapacitetsutnyttjande på kort sikt är viktigarebestämningsfaktorer för investeringarna än ränteläget. En faktor som kan bidratill en högre tillväxt är att dynamiken i konjunkturförstärkningenunderskattas. De problem som den ekonomiska politiken ställs inför de närmasteåren är hur den höga arbetslösheten kan reduceras och hur en långsiktigtbestående förstärkning i de offentliga finanserna skall kunna uppnås.Avslutningsvis kan nämnas att de i finansplanen redovisade prognoserna förden internationella utvecklingen bygger på antagandet att den internationellaräntenivån stiger något . Utvecklingen på deinternationella finansiella marknaderna har stått mycket i centrum för debattende . Diskussionen har bl.a. gällt i vilken grad de höjdarealräntorna hindrar återhämtningen. Enligt finansplanen är det dock intesjälvklart att den nuvarande internationella realräntenivån måste uppfattas somonormalt hög. De långa realräntorna i uppgick nämligen till igenomsnitt . Om jämförelsen i stället görs med realräntorna på1960- och , framstår dock dagens räntor som mycket höga.Utvecklingen i SverigePrognosförutsättningarI finansplanens bedömning av den ekonomiska utvecklingen fram t.o.m. år 1996utgår man ifrån att räntorna även fortsättningsvis kommer att vara höga.Differensen gentemot de tyska räntorna kommer , räknat som ett genomsnittför året, att i stort vara desamma som , dvs. Räntegapet förutsätts emellertid minska (jfr tabell 5).Tabell 5. Prognosförutsättningar1994 1995 1996BNP-tillväxt i 2,8 (2,6)* 2,8 (2.8) 2,7Konsumentprisökning iOECD 2,3 (2,3) 2,7 (2,3) 3,0Världsmarknadstillväxt** 9,1 8,0 7,1Dollarkurs (i kr) 7,7 (7,7) 7,4 (7,2) 7,2Ecu-index 124,0 (124,0) 121,6 (122,0) 117,9Tysk ränta5-års statsobl. 6,2 (6,2) 7,0 (7,0) 7,2Svensk ränta5-års statsobl. 9,1 (9,0) 10,2 (9,3) 9,2Svensk ränta6-månadersstatsskuldväxel 7,6 (7.6) 8,4 (8.3) 8,3*Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i proposition1994/95:25. ** Avser bearbetade varor i 14 OECD-länder.Förklaringen till att skillnaden mellan de svenska och de tyska räntornaminskar motiveras med omläggningen av den ekonomiska politiken och den kraftiganeddragningen av budgetunderskottet.Som anförs i finansplanen är den monetära stimulansen på ekonomin i stort eneffekt av den svaga kronkursen. Det finns emellertid tecken som talar för enstarkare utveckling av kronkursen framöver. Bytesbalansen har förstärkts ochvisade ett överskott. Överskottet i bytesbalansen förväntas växabetydligt under innevarande år, vilket ger ett apprecieringstryck på kronan. Avtabell 5 framgår att gör bedömningen att kronan kommer attapprecieras något under såväl innevarande som nästa år.FörsörjningsbalansenTillväxten i den totala produktionen väntas uppgå till ochtill , vilket är en högre tillväxt än vad () förutsåg i sin decemberrapport.I motionerna Fi210 (m), Fi211 (fp) och Fi216 (kds) framhålls attrisken är stor att BNP-tillväxten blir lägre än vad som anges i finansplanen. Imotion Fi219 (c) hävdas motsatsen; finansplanen underskattar de kommandeårens tillväxt i BNP.Tabell 6. Försörjningsbalans 1994--1996Miljarder Procentuell volymförändringkr 1993 1994 1995 1996KI Fi-dep KI Fi-depBNP 1 442,2 2,0 2,1 2,6 2,6 2,9Import 420,5 11,0 7,2 7,0 5,4 5,1Tillgång 1 862,7 3,9 3,3 3,6 3,3 3,4Privatkonsumtion 792,1 0,6 0,3 0,0 1,0 1,0Offentlig konsumtion 403,5 -0,2 0,3 0,0 -0,6 -1,0Stat 127,7 0,5 1,3 2,0 -0,7 -1,0Kommuner 275,8 -0,5 -0,1 -1,0 -0,5 -1,0Bruttoinvesteringar 205,6 -1,3 7,7 9,5 7,6 8,5Näringsliv 114,4 16,6 17,9 20,1 9,2 10,1Bostäder 57,5 -39,3 -29,5 -28,4 5,8 9,2Myndigheter 33,7 6,5 9,1 9,2 2,8 1,7Lagerinv. -11,6 1,0 -0,3 0,0 0,2 0,1Export 473,1 12,2 8,9 9,5 7,0 7,3Användning 1 862,7 3,9 3,3 3,6 3,3 3,4Inhemsk användning 1 389,6 1,1 1,2 1,4 1,8 1,8Källa: Finansdepartementet.Tabell 7. Nyckeltal 1994--1996Årlig procentuell förändring1994 1995 1996KI Fi-dep. KI Fi-dep.Timlön (kostnad) 2,8 3,7 3,5 4,0 4,0KPI (dec.-dec.) 2,8 3,0 2,9 3,6 3,7KPI (årsgenomsnitt) 2,2 3,2 2,9 3,6 3,7Nettoprisindex(dec.-dec.) 1,9 1,8 2,0 1,8 1,7Disponibel inkomst 1,4 -1,3 -2,4 -0,5 -0,5Sparkvot (nivå) 8,5 6,7 6,3 5,3 4,9Industriproduktion 9,0 6,0 7,0 6,5 6,8Relativ enhets-arbetskostnad -1,0 7,2 5,5 5,4 3,2Handelsbalans (mdkr) 70,9 90,3 93,8 106,0 114,6Bytesbalans (mdkr) 5,5 23,5 23,5 49,2 59,9Bytesbalans (% av BNP) 0,4 1,5 1,5 3,0 3,6Öppen arbetslöshet 7,9 7,5 6,8 6,9 6,1Arbetsmarknads-politiska åtgärder 5,1 4,4 4,8 4,0 4,7Källa: och Konjunkturinstitutet.Enskilda poster i försörjningsbalansenUtrikeshandelnDen internationella konjunkturuppgången samt en god konkurrenskraft medfördeatt varuexporten ökade med . Det är det högsta ökningstalsom noterats . Marknadstillväxten för bearbetade varor uppgick tillca . beräknas marknadstillväxten till , som svensk exportindustri väntas ta ytterligaremarknadsandelar. Detta medför en fortsatt stark exportutveckling. Ävenvaruimporten ökade mycket kraftigt , trots en betydandekonkurrenskraftsförstärkning för importkonkurrerande inhemsk produktion. Underåren 1995 och 1996 avtar dock importökningen.Överskottet i både handelsbalansen och bytesbalansen stiger och1996. Överskottet 1996 väntas uppgå till 60 miljarderkronor, vilket motsvarar av BNP.KI:s exportprognos ligger något under finansplanen, vilket något bidrar tillKI:s lägre tillväxt i BNP.Privat konsumtionNågon ökning i den privata konsumtionen förutses inte i finansplanen.För nästa år görs den bedömningen att konsumtionen stiger . Eftersomhushållens reala disponibla inkomster minskar genom en neddragning avtransfereringarna och en ökning av skatterna (jfr tabell 8) innebärkonsumtionsprognosen att hushållen måste minska sitt sparande.Tabell 8. Hushållens inkomsterMiljarder kr Procentuellt bidrag tillLöpande realinkomstutvecklingenpriser1993 1993 1994 1995 1996Lönesumma exkl. sjuklön 628,8 -4,9 1,0 2,0 1,4Transfereringar frånoffentlig sektor 374,4 1,0 0,5 -1,4 -1,6Räntor och utdelningarnetto -31,7 0,3 0,8 0,7 0,5Övriga inkomster, netto 176,8 -1,1 0,0 0,3 -0,1Direkta skatter ochavgifter 288,5 1,1 -1,0 -4,0 -0,7Disponibel inkomst 859,7 -3,6 1,3 -2,4 -0,5Även KI antar att hushållens sparkvot faller, och för antas en mindreökning av konsumtionen. Skillnaden gentemot prognosförklaras av att KI inte kunde ta hänsyn till den neddragning avtransfereringarna till hushållen, som specificerades först ibudgetpropositionen.I motionerna Fi201 (m), Fi211 (fp) och Fi216 (kds) anförs att detär mindre troligt att hushållen kommer att parera minskande inkomster med ettlägre sparande för att kunna vidmakthålla sin konsumtion. I motion Fi211 (fp)framhålls att sparkvoten --1996 måste falla med drygt 3,5procentenheter om finansplanens konsumtionsprognos skall infrias. Om fallet isparkvoten blir mindre än vad som här angivits så innebär det att tillväxten iBNP inte kommer att nå upp till den i finansplanen angivna tillväxtenpå nära 3 %.I finansplanen ges följande motivering till varför den privata konsumtionenkommer att utvecklas i enlighet med den angivna prognosen.Hushållens konsumtion bestäms inte främst av den faktiska kortsiktigainkomstutvecklingen, utan av den förväntade långsiktigainkomstutvecklingen. En jämförelse mellan den privata konsumtionen och denrealt disponibla inkomsten visar också att samvariationen på kort sikt mellandessa båda variabler varit relativt låg, i synnerhet från mitten av 1980-taletoch framåt. Sparkvoten har därmed varierat kraftigt. I vilken mån den sjunkandedisponibelinkomsten kommer att föranleda en minskad privat konsumtion berorsålunda i hög grad på om hushållen förutsett de skattehöjningar ochtransfereringsminskningar som drar ned den disponibla inkomsten 1995. I den måndessa förändringar förutsetts har konsumtionen sannolikt anpassats redantidigare. Minskningen av den disponibla inkomsten kan då balanseras av en sänktsparkvot. Det är emellertid inte troligt att hushållen redan gjort enfullständig anpassning av sin konsumtion.I den senaste (LU-95, SOU 1995:4) förs ett resonemang somi stort överensstämmer med motsvarande analys i finansplanen.Hushållens konsumtions- och sparbeteende styrs i hög grad av derasförväntningar om framtiden heter det i utredningen. Långtidsutredningensbasscenario bygger på att hushållens inkomstförväntningar gradvis stärks underde kommande åren, i takt med att arbetslösheten faller och osäkerheten omtrygghetssystemen minskar. I kombination med en successivt avklaradskuldanpassning, sjunkande realräntor och stigande tillgångsvärden medför dettaincitament till lägre sparande och därmed högre konsumtion. Hushållens sparkvotfaller gradvis och uppgår 1998 till 3,3 %.I betonas särskilt att hushållens skuldanpassning är enbetydelsefull faktor när det gäller utvecklingen av sparandet och därmedkonsumtionen i ett kort- och medelfristigt perspektiv. Av allt att döma haranpassningen kommit långt. Hushållens skulder i relation till den disponiblainkomsten är nu nere på samma nivåer som i mitten av 1970-talet.Räntekostnaderna efter skatt har sjunkit i förhållande till de disponiblainkomsterna. bedöms de vara nere på 1984--nivå, dvs. den nivåsom rådde före kreditmarknadens avreglering och före den tidpunkt dåvariationerna i sparkvoterna blev extremt stora.I likhet med vad som sägs i finansplanen vill utskottet framhålla att detgivetvis finns en risk för att denna sparkvotsnedgång inte kommer till stånd.Denna risk består främst i svårigheten att bedöma i vilken mån de föreslagnabudgetförstärkningarna är i linje med hushållens förväntningar. Det är inteheller osannolikt att det privata sparandet, till följd av en önskan att stärkaden egna ekonomiska tryggheten, kommer att ligga på en historiskt sett hög nivåi framtiden. finns det en möjlighet att den positiva dynamiken ärunderskattad, i första hand till följd av det förbättrade arbetsmarknadslägetmen också genom en positiv utveckling av tillgångspriserna och ett uppdämtbehov att förnya beståndet av kapitalvaror.InvesteringarFinansplanens bedömning av hur bruttoinvesteringarna fördelar sig på olikanäringsgrenar framgår av tabell 9.Tabell 9. Bruttoinvesteringar efter näringsgrenMiljarder Årlig procentuell volymförändringkr 1993 Löpande 1993 1994 1995 1996priserNäringsliv 114,4 -14,3 16,6 20,1 10,1Offentliga myndigheter 33,7 4,3 6,5 9,2 1,7Bostäder 57,5 -31,0 -39,3 -28,4 9,2Totalt 205,6 -17,6 -1,3 9,5 8,5därav maskiner 81,3 -14,7 20,0 17,9 11,7Källor: , ochFinansdepartementet.Den viktigaste förklaringen till KI:s i jämförelse med finansplanens lägreBNP-prognos är att man utgår från antaganden om en sämre utveckling avinvesteringarna i näringslivet, bostadsinvesteringarna men också investeringari lager.I början av januari redovisade KI resultatet av sin senastekonjunkturbarometer. Av barometern framgår att industrin för innevarandekvartal räknar med fortsatt kraftig ökning såväl av orderingång som produktionoch sysselsättning. som tänker utöka produktionskapaciteten ärden högsta någonsin i barometersammanhang och uppgår till . Ävenproduktionsplanerna är unikt expansiva -- nära60 % planerar för ökad produktion. Dessa barometerdata visar att KI i sindecemberprognos kan ha underskattat kraften i investeringsuppgången.Sammantaget innebär finansplanens prognos att investeringarna ökar med ca9 % 1995 och 1996. Investeringskvoten, dvs. bruttoinvesteringarnasandel av BNP, uppgår trots detta endast till 1996, vilket fortfarande ärlågt i förhållande då kvoten uppgick till . Frånräknatbostadsinvesteringarna närmar sig dock kvoten den långsiktiga trendnivån.Jämförelser mellan prognoserI motion Fi210 (m) jämför motionärerna finansplanens prognos förBNP-tillväxten med motsvarande prognos från KI, LO, TCO, och () och . Den slutsats motionärerna drar av dessajämförelser är att regeringens prognos är "klart mer optimistisk" än här nämndaalternativa prognoser.I betänkandet 1994/95:FiU1 pekade utskottet på de problem vid jämförelser avprognoser som uppkommer på grund av byte av basår.När det gäller KI:s och LO:s bedömningar är emellertid beräkningarna på sammasätt som i finansplanen gjorda priser och inte, vilket hävdas imotion Fi210 (m), priser. Den jämförelse som görs i motionen mellanfinansplanens prognos och dessa två andra prognoser är därför felaktig.Utskottet vill i detta sammanhang även framhålla att en analys av skillnadenmellan prognoser från olika tidpunkter måste göras med stor försiktighet. Enkonjunkturbedömning som i de här aktuella fallen omfattar en prognosperiod blir ofrånkomligen snabbt föråldrad.InflationsutvecklingenDen bedömning av prisutvecklingen som redovisas i finansplanen sammanfattas itabell 10.Tabell 10. KonsumentpriserÅrlig procentuell förändring1993 1994 1995 1996KPI dec.-dec. 4,1 2,8 2,9 3,7Nettoprisindex dec.-dec. 3,9 1,9 2,0 1,7Importpriser, totalt 16,1 5,0 2,4 1,4Indirekta skatter, bidragi procentenheter 0,3 0,5 0,7 1,5KPI årsgenomsnitt 4,7 2,2 2,9 3,7Nettoprisindex (NPI)årsgenomsnitt 4,3 1,4 1,8 1,8Källor: , ochFinansdepartementet.Som framgår av tabell 10 väntas inflationen , mätt med KPI,uppgå till . Av den prognosticerade KPI-ökningen beräknas1,förklaras av höjda indirekta skatter. Detta innebär attnettoprisindex stiger med knappt 2 %.I motion Fi211 (fp) anförs att om den i finansplanen förutseddaförstärkningen av den svenska kronan inte realiseras finns stor risk attinflationen stiger ytterligare. Det finns, menar motionärerna, tecken på attinflationsförväntningarna redan har börjat öka.I motionen framhålls också att den utpräglade tudelningen av ekonomin innebären risk inför årets avtalsrörelse. Om kompensationskrav skulle uppträda ochrealiseras kan resultatet bli att inflationstendenserna förstärks än mer.Även i motionerna Fi210 (m) och Fi219 (c) påtalas att riskföreligger att inflationsförväntningarna successivt förstärks. Det finns, sägsdet i motion Fi210, nu en tendens att i näringslivet kalkylera med en höjningav inflationstakten till 4 à 5 %.Ökningstakten i KPI har under loppet av visat vissa tecken på attstiga. Denna utveckling förklaras främst av stigande importpriser. Utskottetdelar den uppfattning som framförs i finansplanen att den goda tillgången påarbetskraft i kombination med en förväntat svag utveckling av den privatakonsumtionen torde medföra att såväl lönekostnader som marginaler stigerrelativt långsamt under . Industrins investeringar ökardessutom starkt, vilket minskar risken för ytterligare flaskhalsar iproduktionen. Under hela prognosperioden kommer emellertid höjda indirektaskatter att i hög grad medverka till att höja konsumentprisindex. Bidragetunder loppet av året till KPI från indirekta skatter beräknas i finansplanentill år , varav 0,5 resp.0,kan hänföras till inträdet i EU.Redovisningen från SCB visar att inflationstakten underhela (KPI dec.--dec.) Under loppet av stegNPI . Prisökningarna blev således något lägre än de som redovisas itabell 10.Utvecklingen på arbetsmarknadenBedömningen i finansplanen av arbetsmarknadsläget innebär att den öppnaarbetslösheten går ned från år år 1996.Arbetsmarknadsprognosen uppdelat på olika sektorer redovisas i tabell 11.Tabell 11 ArbetsmarknadTusental personer (i åldrarna 16--)Nivå Förändring från föregående år1993 1992 1993 1994 1995 1996SysselsättningJord- och skogsbruk 137 -6 -4 -2 2 0Industri 772 -81 -69 5 45 38Byggnadsverksamhet 236 -39 -36 -18 15 6Privata tjänster 1 507 -39 -54 22 61 43Kommunal verksamhet 1 113 -27 -48 -25 -13 -11Statlig verksamhet 194 -2 -8 -11 -4 -3Totalt 3 964 -193 -221 -35 106 73Arbetskraft, totalt 4 320 -102 -103 -53 65 45Arbetslösa 356 102 120 -18 -av arbetskraften 8,2 5,3 8,2 7,9 6,8 6,1Personer i arbetsmarknads-politiska åtgärder 183 166 183 217 210 av arbetskraften, nivå 4,2 3,8 4,2 5,1 4,8 4,7Anm. I begreppet arbetsmarknadspolitiska åtgärder ovan ingår ej utökningenav den reguljära utbildningen som genomförts inom arbetsmarknadspolitikens ochutbildningspolitikens gemensamma ram. Deltagande i dessa räknas som varandeutanför arbetskraften ovan. Inte heller ingår personer som beräknas få del avdet nu föreslagna särskilda sysselsättningsstödet eller de som erhållit arbetegenom infrastruktursatsningar. Adderas samtliga ovanstående program till de ca200 000 personerna i tabellen ovan kan en total uppskattning av antalet somberörs av arbetsmarknadspolitiken beräknas till drygt 500 000 personer förkommande budgetår.Källor: () och Finansdepartementet.Sysselsättningen ökade jämfört med året innan. Av SCB:sredovisning av arbetsmarknadsläget framgår att denna ökning avsysselsättningen har fortsatt även . låg arbetslösheten påsamma nivå som sedan.Antalet personer i arbetskraften (sysselsatta och arbetslösa) omfattade av befolkningen, vilket är 69 000 fler än sedan.Antalet sysselsatta ökade jämfört med läget med91 000 personer. Mer än hälften av ökningen faller inom industrin.I januari uppgick antalet arbetslösa till 349 000 personer eller avarbetskraften. Motsvarande antal var 371 000. Andelenarbetslösa män var och andelen kvinnor . Motsvarandeandelar var 10,5 resp. 7,0 %.Sammanfattningsvis kan vad gäller utvecklingen fram t.o.m. år 1996konstateras att den svenska ekonomin kännetecknas av att exporten fortsätteratt öka kraftigt. sker en påtaglig ökning av antalet sysselsatta ochdå främst i industrisektorn. Den påbörjade återhämtningen av ekonomin hållsemellertid tillbaka av den alltjämt snabbt växande statsskulden. Det fortsatthöga ränteläget innebär en svag utveckling på hemmamarknaden. Under den härbetraktade prognosperioden -- fram t.o.m. -- väntas dock enbetydande tillväxt i näringslivets investeringar. Investeringskvoten, dvs.bruttoinvesteringarnas andel av BNP, beräknas trots detta endast uppgå till15 %. Förklaringen till den låga investeringskvoten är det exceptionellt lågabostadsbyggandet. Den samlade produktionen väntas i finansplanen öka meddrygt och med nära 3 %.Den svenska ekonomin i ett medelfristigt perspektiv-- nationalbudgeten och LångtidsutredningenI det följande sammanfattas redovisningen i den preliminära nationalbudgeten(bil. 1.1) av de räkneexempel som beskriver hur den svenska ekonomin kantänkas utvecklas fram t.o.m. . Utskottet vill i likhet med vad som sägsi finansplanen framhålla att i ett sådant tidsperspektiv ärinformationsunderlaget otillräckligt för att prognoser i vanlig mening skallkunna utarbetas. Mot bakgrund av de stora förändringar som den svenska ekonomingenomgår ter sig varje scenario över utvecklingen på medellång sikt somsärskilt osäkert. Samband och erfarenheter baserade på historiska tidsseriermed andra skatte- och regelsystem i ekonomin har begränsat värde i en situationsom i så många avseenden avviker från tidigare perioder.Tre utvecklingsalternativ -- ett medel-, ett låg- och ett högalternativ --presenteras. De tre scenarierna skiljer sig åt med avseende på arbetsmarknadensfunktionssätt samt graden av trovärdighet för den ekonomiska politiken avseendebl.a. inflationen och de offentliga finanserna. Arbetsmarknadensanpassningsförmåga är av avgörande betydelse för möjligheterna att påtagligtkunna sänka arbetslösheten utan att löneökningarna tilltar på ettinflationsdrivande sätt. Ekonomins varierande funktionsförmåga har också tagitsig uttryck i något skilda ränteantaganden mellan alternativen. Den femårigastatsskuldräntan antas sjunka till som årsgenomsnitt i alternativet medmedelhög tillväxt. Räntan antas vara 1/högre resp. lägre i detvå övriga alternativen 1998.Alternativen är konstruerade så att pris- och löneökningstakterna i storadrag är desamma i alla alternativ. Detta gäller ocksåproduktivitetsutvecklingen. Inflationstrycket kan naturligtvis antas vara högrevid ett högre resursutnyttjande i ekonomin. Förutsättningarna är dock attekonomins funktionssätt varierar i de olika alternativen, varförinflationstendenser uppstår vid olika grad av resursutnyttjande. Alternativenskiljer sig åt med början 1996. Samtliga alternativ utgår från den prognos för1995 som presenteras i nationalbudgeten.Även Långtidsutredning (LU-95, SOU 1995:4) redovisas treutvecklingsscenarion. bas- och högscenarion är identiskamed medel- och högalternativ i den preliminära nationalbudgeten.Långtidsutredningens s.k. eftersläpningsscenario skiljer sig frånnationalbudgetens lågscenario främst genom ett högre inflations- ochränteantagande.Utvecklingen av ekonomin i medel-, hög- och lågalternativen beskrivs itabellerna 12 och 13.Tabell 12. Försörjningsbalans 1996--1998Genomsnittlig årlig procentuell förändringmedel hög lågBNP 2,7 3,4 2,0Import av varor och tjänster 6,9 8,5 5,7Privat konsumtion 1,9 2,5 1,2Offentlig konsumtion -1,0 -0,8 -1,3Bruttoinvesteringar 8,5 11,0 6,4Lagerinvesteringar* 0,1 0,3 -0,2Export av varor och tjänster 7,1 7,4 6,7Inhemsk användning 2,3 3,4 1,2*Förändring i procent av föregående års BNP.Källa: Finansdepartementet.Tabell 13. Nyckeltal 1996--1998medel hög lågÅrlig förändring, genomsnitt 1996-1998Timlön 4,3 4,3 4,3KPI, årsgenomsnitt 3,1 3,1 3,2NPI 2,1 2,1 2,2Real disponibel inkomst 0,8 1,1 0,4Sysselsättning, personer 1,4 2,4 0,7Produktion, näringsliv 3,8 4,5 3,0varav industri 5,4 6,2 4,3Nivå år 1998Öppen arbetslöshet* 5,6 4,7 6,6Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder* 3,9 3,3 4,6Hushållens sparkvot** 3,3 2,5 4,1Finansiellt sparande ioffentlig sektor -2,4 -0,9 -4,5Bytesbalans 2,7 1,0 3,1Bruttosparande*** 20,0 19,8 19,2Exportnetto*** 5,9 4,5 6,5*I % av arbetskraften. ** I % av disponibel inkomst. ***I % av BNP.Källa: Finansdepartementet.De kraftigt budgetförstärkande åtgärder som beslutades av vidbehandling av proposition 1994/95:25 och som föreslås i den nu aktuellabudgetpropositionen innebär en successiv minskning av den offentliga sektornsunderskott i samtliga tre alternativ.Sammantaget indikerar dessa kalkyler att de föreslagna budgetförstärkningarnainnebär en markant förbättring av den offentliga sektorns finansiella situationi samtliga alternativ. Samma resultat ger även de kalkyler som redovisats iLångtidsutredningen. Tillväxtens och arbetslöshetens betydelse illustreras avatt statsskuldkvoten minskar vid såväl hög som medelhög tillväxt, medanen viss ökning sker 1998 i fallet med låg tillväxt. EU:s konvergenskriteriumavseende den offentliga skuldsättningens nivå är långt ifrån att uppfyllas inågot alternativ. Däremot uppfylls konvergenskriteriet avseende den offentligasektorns finansiella sparande såväl i alternativet med hög som med medelhögtillväxt genom att underskottet understiger av BNP.Det kan tilläggas att man i såväl nationalbudgetens som iLångtidsutredningens kalkyler avstår ifrån att beskriva alternativakonjunkturförlopp för senare delen av 1990-talet.Inriktningen av den ekonomiska politikenPropositionenSveriges starka internationella konkurrensförmåga erbjuder under några årframöver ett unikt tillfälle att få till stånd en starkare tillväxt och en ökadsysselsättning, och att komma till rätta med statsfinanserna. Ipropositionen understryks att det är av utomordentlig vikt att dennaåterhämtning i ekonomin utnyttjas för att främja sysselsättningen och sanerastatsfinanserna.Regeringens ekonomiska politik bygger på tre hörnstenar: saneringen avstatsfinanserna, bekämpningen av arbetslösheten och en rättvisfördelningspolitik.Balansen mellan de två första uppgifterna är svår och känslig. Om debudgetförstärkande åtgärderna är för begränsade ökar risken för fortsatt högaräntor, minskat förtroende för den svenska kronan och bestånde högarbetslöshet. Budgetförstärkande åtgärder medför emellertid att den inhemskaefterfrågan försvagas, oavsett om de utformas som inkomstförstärkningar ellersom utgiftsminskningar. Försvagningen motverkas dock av att räntenivån kommeratt vara lägre, osäkerheten mindre och framtidstron större än om inga åtgärdervidtas. Om åtgärderna är för omfattande kan uppgången komma av sig ocharbetslösheten av det skälet bli kvar på en hög nivå. går det inteatt klara budgteunderskottet och statsskulden om inte sysselsättningen ökar ocharbetslösheten sjunker.I propositionen framhålls att en stark och uthållig tillväxt och en kraftigtökad sysselsättning förutsätter att uppgången inte bryts på grund avbristsituationer, flaskhalsar och överhettningseffekter.