bet · GJ01LU1 · 1995-11-14 00:00:00 — Motionärenpåpekar avslutningsvis att det inte är några praktiska problem att erhållatillstånd till återgivningar vare sig konsten finns utomhus eller inomhus.Utskottet kan för sin del konstatera att regeln om avbildning av konst-verk som är stadigvarande placerade på eller vid allmän plats utomhusfrämst tillgodoser fall där återgivningen sker i förvärvssyfte. Som har funnit är det inte motiverat att upphovsrättenskall stå tillbaka för sådana mera kommersiella utnyttjanden avkonstnärliga alster. Utskottet utgår därför från att regeringen i lämpligtsammanhang kommer att lägga fram förslag till lagstiftning i enlighet medvad utredningen har förordat, dvs. att det inte längre skall vara fritt attavbilda ifrågavarande typ av konstverk om de utgör huvudmotivet föravbildningen. Något initiativ från sida är därför inte påkallat.Utskottet avstyrker således bifall till motion L801.TalboksutlåningEnligt 17 § upphovsrättslagen har de bibliotek och organisationer som harregeringens tillstånd rätt att, på de villkor som anges i tillståndet, framställa exemplar av utgivna litterära verk genom ljudupptagning för utlåning tillsynskadade och andra funktionshindrade som inte kan ta del av verken iskriftlig form.I motion L804 av m.fl. (s) begärs tillkännagivandeom behovet av en sådan ändring i upphovsrättslagen att det blir möjligtäven för invandrare och flyktingar att fritt låna talböcker. Motionärernapåpekar att bristande kunskaper i svenska språket naturligtvis är ett hindernär det gäller att tillägna sig litteratur på svenska och att det därför närmastorde vara en självklarhet att möjligheten att lyssna till en svensk uppläs-ning som man följer med i texten är till gagn för språkinlärning-en. Motionärerna hänvisar till att positiva resultat har uppnåtts vid för-söksverksamhet med sådana undervisningsmetoder.Den förra regeringen tog i proposition 1992/93:214 om ändringar i upp-hovsrättslagen upp frågor om talböcker. I det sammanhanget tog föredra-gande statsrådet avstånd från tanken att utsträcka rätten till fri framställ-ning av talböcker för utlåning till nya grupper. Vidare framhölls bl.a. attdet av upphovsrättsliga skäl dels är viktigt att en regel som den aktuellainte avser en användning som är mer omfattande än vad som är nödvän-digt, dels att det är en fördel om tillgången på talböcker för vissa grupperkan följa av avtal i stället för av bestämmelsen. Utskottet hade ingen erin-ran mot det ställningstagande som redovisades i propositionen.Utskottet, som inte har någon annan uppfattning, anser att det saknastillräckliga skäl för att låta bestämmelsen om talböcker omfatta andragrupper än synskadade och andra funktionshindrade som inte kan ta del avlitterära verk i skriftlig form. Utskottet avstyrker således bifall till motionL804.Upphovsrätten i anställningsförhållandenDet är en grundläggande princip i modern upphovsrätt att ensamrättentillkommer upphovsmannen. Principen är inskriven i 1 § upphovsrättsla-gen, som anger att ensamrätten tillkommer den som skapat verket. Upp-hovsrätten, som är att betrakta som en förmögenhetsrätt, kan disponerasgenom avtal, varför upphovsmannen således fritt kan överlåta sin rätt, helteller delvis. Upphovsrättslagen innehåller ingen allmän regel om rättsför-hållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Utgångspunkten är därförenligt lagen att rätten alltid uppstår hos den anställde och att arbetsgivarenendast kan få en från den anställde avledd rätt. Upphovsrätten till da-torprogram har genom implementeringen av ett EG-direktiv fåtten särreglering vad gäller anställningsförhållanden. Enligt 40 a § upphovs-rättslagen övergår upphovsrätten till ett datorprogram som är skapat av enarbetstagare som ett led i hans arbetsuppgifter eller efter instruktioner avarbetsgivare på arbetsgivaren, om inte annat är avtalat. Regelns tillkomstinnebar inte någon egentlig förändring av rättsläget, eftersom sedvänjan pådetta område också tidigare innebar att program, tillkomna i anställnings-förhållanden, ansetts överlåtna på arbetsgivaren på grund av anställnings-avtalet.I motion L803 av m.fl. (m, c, fp) yrkas att riksdagenskall besluta om en generell presumtionsregel i upphovsrättslagen av inne-börd att upphovsrätten till verk som framställts av en arbetstagare som ettled i dennes arbete eller efter instruktioner av arbetsgivaren, tillkommerdenne, såvida inte något annat har avtalats. Motionärerna påpekar att arbete med frågan om upphovsrätten i anställnings-förhållanden avbröts utan att därefter slutföras av utredningenoch de framhåller att det är angeläget att det upphovsrättsliga reformarbe-tet nu fullbordas genom att också denna fråga ges en adekvat lösning. Denutveckling som har ägt rum på IT-området sätterenligt motionärerna frågan om upphovsrätten i anställningsförhållanden påsin spets för svenskt vidkommande.Som motionärerna har framhållit avslutades Upphovsrättsutredningensarbete utan att utredningen hunnit lägga fram förslag i de frågorsom regleras i upphovsrättslagens tredje kapitel, dvs. I proposition 1994/95:58 om uthyrning och utlåning av upphovs-rättsligt skyddade verk, m.m. förutskickade regeringen emellertid att enöversyn av reglerna i tredje kapitlet är förestående. I det sammanhangetangavs att efter en sådan översyn tiden är mogen för en teknisk och redak-tionell översyn av hela upphovsrättslagen (se s. 21). Utskottet utgår från attden planerade översynen kommer till stånd . Något initiativ frånriksdagens sida med anledning av motionen är därför inte påkallat. Utskot-tet avstyrker således bifall till motion L803.Rätten till lärares uppfinningarLagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar tar sikte påuppfinningar som är patenterbara i och som gjorts av arbetstagare iallmän eller enskild tjänst. Utgångspunkten för lagstiftningen är att enarbetstagare har samma rätt till sina uppfinningar som andra uppfinnare,om inte annat framgår av lagen. Lagen innehåller en uttömmande genom-gång av de skilda situationer när arbetsgivare i olika omfattning har rätt attta i anspråk en arbetstagares uppfinning. Från lagens tillämpning undantasbl.a. lärare vid universitet, högskolor och andra inrättningar som tillhörundervisningsväsendet (det s.k. lärarundantaget). Detta innebär att lärarnainte omfattas av de regler som ger arbetsgivaren rätt att helt eller delvisöverta en uppfinning för eventuell exploatering.Patent- och registreringsverket anmodades 1994 av Näringsdepartemen-tet att i ett "tankepapper" ange hur verket på olika sätt skulle kunna öka sittengagemang för näringspolitiska ändamål. Verket besvarade departemen-tets anmodan . I en promemoria som bilagts verkets svaranalyseras orsakerna till att universitetens forskningsresultat endast i ringagrad utnyttjas för att utveckla nya och förbättrade produkter till gagn förnyföretagande och ökad sysselsättning. Särskilt uppmärksammas i prome-morian lärarundantaget i lagen om rätten till arbetstagares uppfinningar.Promemorian är avsedd att ligga till grund för fortsatta diskussioner kringbetydelsen - och eventuella nödvändiga förändringar - av lärarundantagetför forskningsresultatens patentering och utnyttjande.I motion L802 av och () yrkas tillkän-nagivande om vad i motionen anförts om de immaterialrättsliga aspekternapå universitetsforskningen. Motionärerna anför att de med motionen villdelta i den diskussion som förhoppningsvis skall leda fram till de beslutsom behöver fattas. De hänför sig till innehållet i den ovan nämnda pro-memorian.Utskottet utgår från att motionärernas önskemål kommer attbeaktas i samband med att regeringen tar ställning till detinfordrade materialet från Patent- och registreringsverket.Någon åtgärd erfordras därför inte. Utskottet av-styrker således bifall till motion L802. beträffande införande av ersättning vid yrkesmässig vidare-försäljning av konstatt med avslag på motionerna 1994/95:L33 yrkande 1,1994/95:L39 och 1994/95:Kr265 yrkande 9 i denna del godkännervad utskottet anfört,res. 1 (m)2. beträffande utformningen av ersättningen vid yrkesmässig vi-dareförsäljning av konstatt med anledning av motionerna 1994/95:L35 yrkande1, 1994/95:L36 yrkande 2, 1994/95:L38, 1994/95:L40 yrkande 1och 1994/95:L41 samt med avslag på motionerna 1994/95:L33 yr-kande 2 och 1994/95:L34 antar regeringens förslag till lag om änd-ring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärli-ga verk såvitt avser26 j § med den ändringen att paragrafen erhålleri bilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelse,res. 2 (m) - villk. 3 (v, mp)res. 4 (fp)3. beträffande ersättning för icke yrkesmässigt såld konstatt avslår motion 1994/95:L36 yrkande 1,res. 5 (c)4. beträffande offentligrättslig avgiftatt avslår motion 1994/95:Kr265 yrkande 9 i denna del,5. beträffande Allmänna arvsfondens rätt till ersättning m.m.att avslår motionerna 1994/95:L35 yrkandena 2 och 3,1994/95:L36 yrkande 3 och 1994/95:L40 yrkande 2,res. 6 (c)res. 7 (v)6. beträffande längre upphovsrättslig skyddstid m.m.att med avslag på motion 1994/95:L33 yrkande 3 antar re-geringens förslag till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovs-rätt till litterära och konstnärliga verk i den del lagförslaget inte omfat-tas av vad utskottet hemställt ovan och med den ändringen att 45 och46 §§ samt ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna erhåller ibilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelse,res. 8 (m)7. beträffande ändringar av EG-direktivetatt avslår motion 1994/95:L37,8. beträffande övrigt lagförslagatt antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1995:447) om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litte-rära och konstnärliga verk,9. beträffande avbildning av konstverkatt avslår motion 1994/95:L801,10. beträffande talboksutlåningatt avslår motion 1994/95:L804,res. 9 (mp)11. beträffande upphovsrätten i anställningsförhållandenatt avslår motion 1994/95:L803,12. beträffande rätten till lärares uppfinningaratt avslår motion 1994/95:L802.Stockholm den 14 november 1995På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), AnitaPersson (s), (), (), (), (), KarinOlsson (s), (), (m),(), (),(), (),(), (),() och de (). Införande av ersättning vid yrkesmässig vidareförsäljningav konst (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Lagutskot-tet kan" och på s. 19 slutar med "utskottets ställningstagande" bort ha föl-jande lydelse:Lagutskottet kan för egen del inte ställa sig bakom den positiva syn påen upphovsrättslig rätt till ersättning vid vidareförsäljning av konst somkulturutskottet ger uttryck för. Den i och för sig lovvärda målsättningen attförbättra bildkonstnärernas villkor gynnas enligt utskottets mening knap-past nämnvärt av regeringens förslag. Såvitt kan bedömas kommer ersätt-ningsbelopp av någon betydelse att i huvudsak gynna redan etableradekonstnärer samt arvingar till ett fåtal avlidna konstnärer, varsverk med tiden nått höga pekuniära värden.Principiellt sett kan man också ifrågasätta meningen med att särbehandlajust konstverk i detta sammanhang. Andra konstnärliga yrkesutövare, somt.ex. arkitekter, borde i så fall också kunna omfattas av en ersättningsrättvid vidareförsäljning av deras verk.Erfarenheterna från länder som redan har infört ersättningssystem vidvidareförsäljning av konst ger vid handen att riskerna är uppenbara för attadministrationskostnaderna blir så stora att de tar i anspråk en orimligt storandel av inkasserade ersättningsbelopp. Det torde inte heller vara möjligtatt till rimliga kostnader införa ett effektivt system för kontroll av att droide suite efterlevs.I ärendet har framkommit, bl.a. genom företrädare för konsthandeln, attdet finns anledning att räkna med att en avgift på vidareförsäljning avkonst innebär en risk för att handeln med konst kan komma att försvinna"under jord" och/eller utomlands till länder som inte har liknande regler.Det bör vidare erinras om att det inte finns någon förpliktelse för Sverigeatt till följd av medlemskapet i EU införa sådana regler, enär något direktivom införande av droit de suite inte förekommer.Till följd av det anförda avstyrker utskottet, med bifall till motionernaL33 yrkande 1 och L39, bifall till regeringens förslag till ersättning vidvidareförsäljning av konst. I enlighet härmed avstyrks bifall till motionKr 265 yrkande 9 i denna del.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande införande av ersättning vid yrkesmässig vidareför-säljning av konstatt med bifall till motionerna 1994/95:L33 yrkande1 och 1994/95:L39 samt med avslag på motion1994/95:Kr265 yrkande 9 i denna del avslår regeringens för-slag till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk såvitt avser 26 j §.2. Utformningen av ersättningen vid yrkesmässig vidareför-säljning av konst (mom. 2)Under förutsättning av avslag på reservation 1Rolf , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Lagutskot-tet kan" och på s. 22 slutar med "L38 i denna del" bort ha följande lydelse:Lagutskottet kan inte ställa sig bakom kulturutskottets bedömning. Ris-ken för att vidareförsäljningen av konstverk på öppna marknaden skulleminska om droit de suite infördes med en generell procentsats bör enligtutskottets mening inte underskattas. En differentiering av vidareförsälj-ningsavgiften på det sätt som förordas i motionerna kan vara ägnad attmotverka risken för att svensk konstmarknad förlorar en stor del av sinauppdrag antingen till länder utan regler om vidareförsäljningsavgift ellertill marknader som nonchalerar reglerna. För de oetablerade konstnärernaskulle den föreslagna differentieringen av avgiften inte innebära någonförändring i förhållande till regeringsförslaget.Det anförda leder enligt utskottets mening till slutsatsen att en vidareför-säljningsavgift - om en sådan över huvud taget bör accepteras - inte kanvara generell utan måste differentieras på det sätt som föreslås i motioner-na för att de negativa konsekvenserna av en sådan avgift skall kunna und-vikas i möjligaste mån. Detta bör med bifall till motionerna L33yrkande 2, L34 och L38 i denna del som sin mening ge regeringen tillkänna. Tills vidare och i avvaktan på ett sådant nytt förslag får den avutskottsmajoriteten förordade ordningen gälla.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande utformningen av ersättningen vid yrkesmässig vidare-försäljning av konstdels att med bifall till motionerna 1994/95:L33 yrkande 2och 1994/95:L34 med anledning av motion 1994/95:L38 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,dels att med anledning av motionerna 1994/95:L35 yr-kande 1, 1994/95:L36 yrkande 2, 1994/95:L40 yrkande 1 och1994/95:L41 antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk såvittavser 26 j § med den ändringen att paragrafen erhåller i bilaga 2som Utskottets förslag betecknade lydelse.3. Utformningen av ersättningen vid yrkesmässig vidareför-säljning av konst (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med"delar" och på s. 21 slutar med "av basbeloppet." bort haföljande lydelse:Lagutskottet delar uppfattningen att en miniminivå på av basbe-loppet skulle missgynna en betydande del av de svenska bildkonstnärerna.En lägre nivå än den i propositionen föreslagna bör väljas. I annat fallskulle konsthantverkarna missgynnas, liksom de konstnärer - framför alltgrafiker - vars enskilda verk säljs till priser under miniminivån, men vilkaförsäljningar sammantaget inbringar relativt betydande belopp. För attdessa kategorier skall omfattas av ersättningssystemet bör enligt utskottetsmening en rätt till ersättning föreligga så snart försäljningspriset exklusivemervärdesskatt överstiger av basbeloppet.Till följd av det anförda förordar utskottet med bifall till motionernaL35 yrkande 1, L36 yrkande 2, L40 yrkande 1 samt L41 och med anled-ning av motion L38 i denna del att miniminivån för ersättningsgrundandeförsäljningar - med ändring av regeringens förslag i den delen - bestämstill av basbeloppet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande utformningen av ersättningen vid yrkesmässig vidare-försäljning av konstatt med bifall till motionerna 1994/95:L35 yrkande 1,1994/95:L36 yrkande 2, 1994/95:L40 yrkande 1 och 1994/95:L41,med anledning av motion 1994/95:L38, samt med avslag på motio-nerna 1994/95:L33 yrkande 2, 1994/95:L34 antar regeringens för-slag till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litte-rära och konstnärliga verk såvitt avser 26 j § med den ändringen attparagrafen erhåller i bilaga 3 som Reservanternas förslag beteck-nade lydelse.4. Utformningen av ersättningen vid yrkesmässig vidareför-säljning av konst (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med"delar" och på s. 22 slutar med "L38 i denna del" bort haföljande lydelse:Enligt det sagda tillstyrker utskottet således införandet av droit de suite,men den föreslagna ersättningsmodellen är enligt utskottets mening intetillfredsställande.En lämplig modell skall tillgodose syftet att ge bildkonstnärerna drägligaekonomiska villkor men också vara så utformad att den inte negativt på-verkar förutsättningarna för en livskraftig andrahandsmarknad inomsvensk konsthandel. Detta kräver mer nyanserade modeller än den somregeringen föreslår. Exempelvis skulle ersättningsprocenten kunna trappasned i takt med skyddstidens förlopp eller med försäljningsprisets storlek,som minimipriset för ersättningsberättigade försäljningar bordeanpassas till en lämplig nivå.Till följd av det anförda bör regeringen på nytt överväga den lämpligasteutformningen av en ersättningsmodell och återkomma till medett nytt förslag. Enligt utskottets mening bör regeringen också inom EUverka för en enhetlig modell. Vad utskottet sålunda anfört bör riksdagenmed anledning av motion L38 som sin mening ge regeringen till känna.Tills vidare och i avvaktan på ett sådant nytt förslag får den av utskottsma-joriteten förordade ordningen gälla.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande utformningen av ersättningen vid yrkesmässig vidare-försäljning av konstdels att med anledning av motion 1994/95:L38,1994/95:L33 yrkande 2 och 1994/95:L34 som sin mening ger re-geringen till känna vad utskottet anfört om en mer nyanserad er-sättningsmodell,dels att med anledning av motionerna 1994/95:L35yrkande 1, 1994/95:L36 yrkande 2, 1994/95:L40 yrkande 1och 1994/95:L41 antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnär-liga verk såvitt avser 26 j § med den ändringen att paragrafenerhåller i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelse.5. Ersättning för icke yrkesmässigt såld konst (mom. 3)och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med"kan" och slutar med "L36 yrkande 1" bort ha följande lydel-se:Lagutskottet kan konstatera att det enligt propositionen saknas anledningatt undanta privata försäljningar från de ersättningsberättigande vidareför-säljningarna. Att dessa trots det inte omfattas av regeringens förslag moti-veras endast med påståendet att det skulle vara helt omöjligt att kontrolleraen sådan ordning. Det är enligt utskottet olyckligt att frågan inte har över-vägts närmare eftersom en stor del av andrahandsförsäljningen av konstsker privat, och särskilt gäller detta verk av mindre etablerade konstnärer.Dessa kommer inte att få nytta av systemet, trots att de är i stort behovav det ekonomiska tillskott som de föreslagna reglerna kan komma attinnebära.Enligt utskottets mening bör frågan om avgiften vid privata försäljningarav konst inom ramen för det upphovsrättsliga ersättningssystemet övervä-gas ytterligare, och regeringen bör återkomma till med förslag ifrågan. Detta bör med anledning av motion L36 yrkande 1 ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande ersättning för icke yrkesmässigt såld konstatt med bifall till motion 1994/95:L36 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Allmänna arvsfondens rätt till ersättning m.m. (mom. 5)och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med"delar" och slutar med "L36 yrkande 3" bort ha följandelydelse:Enligt lagutskottets mening är det inte rimligt att inkasserade vidareför-säljningsavgifter skall tillfalla Allmänna arvsfonden i de fall några arving-ar till konstnären inte finns i livet. Avgifterna bör i stället, såsom förordasav motionärerna, användas som ett generellt utformat stöd åt bildkonstnä-rerna. Detta bör , med bifall till motionerna L 35 yrkandena 2och 3 och L36 yrkande 3 samt med anledning av motion L40 yrkande 2som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande Allmänna arvsfondens rätt till ersättning m.m.att med bifall till motionerna 1994/95:L35 yrkan-dena 2 och 3 och 1994/95:L36 yrkande 3 samt med anledningav motion 1994/95:L40 yrkande 2 som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört.7. Allmänna arvsfondens rätt till ersättning m.m. (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Enligtpropositionens" och slutar med "L40 yrkande 2" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärens uppfattning att inkasserade ersättningsbe-lopp som upphovsmännen inte gjort anspråk på bör tillfalla denadministrerande organisationen. Dessa medel bör användas för att stödjabildkonstnärernas verksamhet. bör med anledning motion L40yrkande 2 begära förslag från regeringen i enlighet med det sagda.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande Allmänna arvsfondens rätt till ersättning m.m.att med bifall till motion 1994/95:L40 yrkande 2samt med anledning av motionerna 1994/95:L35 yrkandena 2och 3 och 1994/95: L36 yrkande 3 som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört.8. Längre upphovsrättslig skyddstid m.m. (mom. 6), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Även lag-utskottet kan" och på s. 14 slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse:Enligt regeringen föreligger skäl att stärka det upphovsrättsliga skyddetgenom en förlängning av skyddstiderna oavsett EG-direktivet. Lagutskottetdelar inte den bedömningen. Enligt lagutskottets mening finns det ingasom helst kulturpolitiska skäl för ett förlängt upphovsrättsligt skydd. Vill-koren för nu levande konstnärer och författare berörs över huvud taget inteav den tjugoåriga förlängning det nu är fråga om. Den tar endast sikte påarvingar i andra eller tredje led eller andra som kan härleda en rätt till verkvars upphovsmän varit döda i . Än mera betänkligt ärregeringens förslag i den del förlängningen avses få retroaktiv effekt.Skyddet kommer nämligen enligt förslaget att på nytt omfatta verk, förvilka skyddstiden enligt nuvarande regler löpt ut under de senaste 20 åren.En sådan lagstiftningsteknik är klart olämplig och den kommer att förorsa-ka stora kostnader och andra olägenheter för bl.a. radio och TV som an-vänder sig av sådana fria verk som på nytt blir skyddade.Enligt utskottets mening bör det upphovsrättsliga skyddet utformas medhänsynstagande till även andra intressen än rättsinnehavarnas och derasefterlevandes. I föreliggande regeringsförslag diskuteras över huvud tagetinte förslagets effekter för media, kulturinstitutioner och förlag samt för nuverksamma författares och andra konstnärers behov av att fritt kunna ut-nyttja äldre verk när det gäller exempelvis omarbetningar och nytolkning-ar. Härvidlag torde det t.o.m föreligga en risk för att ett i tiden alltför ut-sträckt upphovsrättsligt skydd kan innebära hinder för nyskapande verk-samheter.Mot denna bakgrund bör regeringen noggrant följa effekterna av den nyalagstiftningen.