bet · GJ01TU8 · 1995-12-05 00:00:00 — Bakgrunden till attregeringen valt att tills vidare ändåföreslå somfastställelsemyndighet anges vara attdet i avvaktan på olika pågåendeöverväganden ansetts olämpligt attbygga upp nödvändig kompetens på någoni dag befintlig myndighet, exempelvislänsstyrelsen. Regeringen anser attframför allt en fortsatt analys avlämpligheten att inrätta miljödomstolarpå olika nivåer samt ställningstagandettill Regionberedningens förslag böravvaktas. Lagrådet har vid sin prövningav lagförslaget godtagit regeringensskäl för den valda ordningen. anser att lagförslageti aktuell del kan godtas på de angivnagrunderna. Något tillkännagivandeenligt motionsförslagen synes inte varaerforderligt eftersom frågan redan äruppmärksammad av regeringen.Trafikutskottet gör för sin del sammabedömning som bostadsutskottet ochavstyrker därför motionerna T1 (m)yrkande 1 och T2 (m) yrkande 1 på degrunder som bostadsutskottet anger.6.5 Domstolsprövning av överklagadebeslut om järnvägsplanerAv 5 kap. 1 § i regeringens förslagtill lag om byggande av järnväg framgåratt beslut om fastställelseav en järnvägsplan får överklagas hosregeringen. Med anledning av de i debåda m-motionerna framfördasynpunkterna på regeringens förslag idenna del och dess förenlighet medEuropakonventionen vill utskotteterinra om lagen (1988:205) om rätts-prövning av förvaltningsbeslut (prop.1987/88:69, bet. KU38, rskr. 189).Syftet med lagen, som gäller tillutgången av , var attsäkerställa att svensk rätt motsvaradekonventionens krav på tillgång tilldomstolsprövning. hade nämligenvid lagens tillkomst vid tre tillfällenfällts i för demänskliga rättigheterna för brott motartikel 6 i konventionen, eftersomSverige saknade möjligheter för denenskilde att få domstolsprövning avvissa förvaltningsbeslut.I propositionen erinras om att (Ju 1992:01)har gjort en översyn av visslagstiftning som berörs av Sverigesåtaganden enligt Europakonventionen.Kommittén har i sitt slutbetänkande,(SOU 1994:117) Domstolsprövning avförvaltningsärenden, utrett fråganhuruvida utvidgade möjligheter tilldomstolskontroll av förvaltningsbeslutbör införas. Kommitténs slutsats ärbl.a. att regeringen bör vara deninstans som prövar överklagandenendast när man eftersträvar en politiskstyrning av praxis eller när det gällertillstånd från miljö- ellersamhällsekonomisk synpunkt. Kommitténföreslår att lagen om rättsprövning avvissa förvaltningsbeslut permanentasoch att en rätt till muntligförhandling i rätts-prövningsärendeninförs.Regeringen framhåller att prövning aven järnvägs lokalisering innefattarbedömningar av lämplighetsfrågor avsådant slag att de bör avgöras avförvaltningsmyndigheter och, i varjefall på ett tidigt planeringsstadium,kunna överprövas av regeringen. Isammanhanget betonar regeringen att enlångsiktig målsättning förinfrastrukturlagstiftningen är attåstadkomma en allsidig och effektivprövning med en god förankring ilänsstyrelsernas och kommunernasplanering redan i ett tidigt skede avplaneringsprocessen. Därvid har man,mot bakgrund av Fri- ochrättighetskommitténs slutsatser, att taställning till i vilken utsträckningoch i vilka former lokaliseringsbeslutbör prövas av myndigheter, domstolaroch regering samt hur allmänhetens kravpå inflytande i planprocessen kantillgodoses.Möjligheterna till insyn och samråd itidigare skeden avvägplaneringsprocessen har utretts isärskild ordning, framhålls det vidarei propositionen. Utredningsarbetet harresulterat i ett förslag att enytterligare, mer översiktlig,byggnadsplan skulle upprättas förvägbyggen. Denna översiktliga planskulle kunna överklagas hos regeringen,medan den slutliga arbetsplanen skulleöverklagas hos fastighetsdomstol. Fördet fall förslaget - efter nödvändigytterligare analys och bearbetning -genomförs, kommer det sannolikt attkunna överföras även tilljärnvägssidan.I avvaktan på resultatet av det nämndautredningsarbetet vill utskottet ånyounderstryka att lagen om rättsprövningav vissa förvaltningsbeslut är avseddatt tillgodose kravpå tillgång till domstols-prövning. Detförtjänar också anmärkas att Lagrådet,enligt vad som framgår av dess tillpropositionen fogade yttrande, lämnat 5kap. 1 § i regeringens förslag till lagom byggande av järnväg utan erinran.Med det sagda tillstyrker utskottetregeringens förslag till lag ombyggande av järnväg, såvitt avser 5kap. 1 §, och avstyrker motionerna T1(m) yrkande 2 och T2 (m) yrkande 2.6.6 Lagförslagen i övrigtRegeringens förslag till lag ombyggande av järnväg i övrigt, i ovan ejberörda delar, har inte givit utskottetanledning till erinran. Förslagettillstyrks sålunda i dessa delar, dockmed den ändringen att tidpunkten förikraftträdandet bör bestämmas till den1 februari 1996.Övriga lagförslag i propositionen harinte heller givit utskottet anledningtill erinran. Utskottet tillstyrkerföljaktligen att antarregeringens förslag till lag om ändringi fastighetsbildningslagen, lag omändring i vattenlagen, lag om ändring inaturresurslagen och lag om ändring ianläggningslagen, dock med denändringen att tidpunkten förikraftträdandet även av dessa fyralagar bör bestämmas till den 1 februari1996.6.7 Kostnadsersättning vidfastighetsbildningsförrättningI motionerna T1 (m) och T2 (m)aktualiseras frågor omkostnadsersättning vidfastighetsbildningsförrättning.I sitt yttrande över de bådamotionsyrkandena framhållerbostadsutskottet följande.Frågan om sakägares rätt tillersättning för kostnader vidfastighetsbildningsförrättningbehandlades av bostadsutskottet hösten1992 i samband med förslag om vissaändringar i fastighetsbildningslagen(prop. 1991/92:127, bet. 1992/93:BoU1s. I detta sammanhang beslutaderiksdagen att sakägare vid överklagandeav fastighetsbildningsmyndighetensbeslut skulle ges rätt till ersättningför sina rättegångskostnader i högreinstans i större omfattning än vad somdittills varit fallet. I frågan omersättning borde utgå även vidförrättning vidfastighetsbildningsmyndigheten anfördeemellertid utskottet bl.a.: Enligt utskottets mening är detviktigt att förrättningsförfarandetäven framgent kännetecknas av snabbhetoch enkelhet samt låga kostnader. Omrätt till kostnadsersättning skulleinföras kan befaras att förrättningarnakommer att ta till en högrekostnad utan att några egentligafördelar kommer att uppnås. Problemetmed ojämbördiga parter bör kunna mötasmed utökade rådgivnings- ochutredningsinsatser. vill utöver vad somanförs i ovanstående citat erinra omatt förfarandet vidfastighetsbildningsmyndighet iavgörande hänseenden skiljer sig frånvad som gäller vid domstol.Fastighetsbildningsmyndigheten har tillskillnad från domstol skyldighet tills.k. officialprövning, vilket innebäratt myndigheten aktivt skall verka förutredningen, om nödvändigt med hjälp avsakkunniga. Till myndighetens uppgifthör också att bistå sakägare med rådoch upplysningar. Detta förhållande,tillsammans med den nämnda möjlighetenför sakägare att vid ett överklagandeerhålla ersättning förrättegångskostnaderna, talar enligtutskottets mening för att berördafastighetsägare på etttillfredsställande sätt skall kunnabevaka sina äganderättsliga intressenäven vid en reglering som gäller enjärnvägsutbyggnad. Då det ofta kanligga i både järnvägsbyggarens ochfastighetsägarens intresse att regleramarkfrågorna genom förrättning enligtfastighetsbildningslagen bör detdessutom kunna träffas frivilligaöverenskommelser dem emellan i frågorom ersättning för kostnader i sambandmed förrättningen. Slutligen börerinras om fastighetsägarens möjlighetatt väcka talan om inlösen enligtexpropriationslagen. Vid markregleringenligt denna ordning utgår ersättningför fastighetsägarensrättegångskostnader.Med hänvisning till det anförda anserbostadsutskottet att motionerna1995/96:T1 (m) yrkande 3 och 1995/96:T2(m) yrkande 3 kan avstyrkas. Det fåremellertid förutsättas att regeringen ilämplig ordning följer även frågan omhur fastighetsägarnas möjlighet attbevaka sina intressen påverkas när dennya lagen vunnit praktisk tillämpning.Trafikutskottet gör inte heller idenna fråga någon annan bedömning änbostadsutskottet. Motionerna T1 (m)yrkande 3 och T2 (m) yrkande 3 avstyrksföljaktligen.Till förtydligande av vadbostadsutskottet anför omfastighetsägarens möjlighet att väckatalan om inlösen enligtexpropriationslagen, vill trafik-utskottet framhålla att sådan talan,enligt regeringens förslag till lag ombyggande av järnväg, väcks med stöd avden lagen och prövas med tillämpningav expropriationslagen. beträffandetillämpningsområdet för en lag ombyggande av järnvägatt med avslag på motion1995/96:T1 yrkande 4 antarregeringens förslag till lag ombyggande av järnväg, såvitt avser 1kap. 1 §,res. 1 (m)2. beträffandemiljökonsekvensbeskrivningaratt avslår motion1995/96:T3,res. 2 (mp)3. beträffande dubblarollatt avslår motionerna1995/96:T1 yrkande 1 och 1995/96:T2yrkande 1,res. 3 (m)4. beträffande domstolsprövningav beslut om järnvägsplaneratt med avslag påmotionerna 1995/96:T1 yrkande 2 och1995/96:T2 yrkande 2 antar det undermoment 1 nämnda lagförslaget, såvittavser 5 kap. 1 §,res. 4 (m)5. beträffande förslaget tilllag om byggande av järnväg i övrigtatt antar det under moment1 nämnda lagförslaget i de delar detinte omfattas av vad utskottethemställt ovan, med den ändringen atttidpunkten för ikraftträdandetbestäms till ,6. beträffande övrigalagförslagatt riksdagendels dels antar regeringens förslagtill lag om ändring ifastighetsbildnings-lagen (1970:988)med den ändringen att tidpunkten förikraftträdandet bestäms till den 1februari 1996,dels antar regeringens förslag tilllag om ändring i vattenlagen(1983:291) med den ändringen atttidpunkten för ikraftträdandetbestäms till ,dels antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m.med den ändringen att tidpunkten förikraftträdandet bestäms till den 1februari 1996,dels antar regeringens förslag tilllag om ändring i anläggningslagen(1973:1149) med den ändringen atttidpunkten för ikraftträdandetbestäms till ,7. beträffandekostnadsersättning vidfastighetsbildningsförrättningatt avslår motionerna1995/96:T1 yrkande 3 och 1995/96:T2yrkande 3.res. 5 (m)den 5 december 1995På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), Per (), HåkanStrömberg (s), (), PerErik (), Tom (),(), (), (), (), (), Karl-ErikPersson (v), (), ElisaAbascal (), (), () och TorstenGavelin (fp). Tillämpningsområde enligt förslagettill lag om byggande av järnväg (mom.1)Per , Tom , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 9 börjar med delar och slutar med yrkande 4 avstyrks bort ha följandelydelse:Som framhålls i motion T1 (m) ärförutsättningarna för anläggande avjärnväg å ena sidan, samt spårväg ochtunnelbana å andra sidan, vitt skilda.För järnvägsprojekt gäller ofta att deberör flera kommuner och län samt ettstort antal markägare. Trafikutskottetfinner det för sin del omotiverat atten lagstiftning, som har sin grund isådana förutsättningar, även skallomfatta tunnelbana och spårväg. Skälenför detta är flera.För det första anläggs och utvidgasdessa spåranläggningar så gott somuteslutande inom en och samma kommun.Därmed ställs inte krav på samordningav statliga och kommunala myndighetersintressen, utan planläggningen kanskötas inom ramen för den ordinariekommunala planprocessen.Det andra skälet är att nuvarandeordning innebär att anläggandet avdessa spåranläggningar omfattas av plan-och bygglagen.Det sagda innebär att regeringensmotiv för att låta lagen om byggande avjärnväg omfatta tunnelbana och spårvägmister sin bärkraft.Ytterligare ett skäl till att lagen ombyggande av järnväg inte bör omfattatunnelbana och spårväg är attregeringen aviserat förslag omavregleringar av den kommunalaverksamheten i syfte att skapaförutsättningar för minskade kommunalautgifter. Om antar förslagettill lag om byggande av järnväg i denlydelse av 1 kap. 1 § som regeringenföreslår, kommer kommunerna att tvingasplanlägga nya tunnelbane- ochjärnvägsspår enligt både plan- ochbygglagen och lagen om byggande avjärnväg.Mot bakgrund av det anförda föreslårutskottet att - med anledningav motion T1 (m) yrkande 4 - antar 1kap. 1 § i regeringens förslag till lagom byggande av järnväg med denändringen att andra stycket utgår.dels att utskottets hemställan undermom. 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande tillämpningsområdeenligt förslaget till lag om byggandeav järnvägatt med anledning av motion1995/96:T1 yrkande 4 antarregeringens förslag till lag ombyggande av järnväg, såvitt avser 1kap. 1 §, med den ändringen att andrastycket utgår,2. Miljökonsekvensbeskrivningar (mom.2)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 10 börjar med , för och slutar med motion T3 (mp) bort ha följandelydelse:Frågan om vilka krav som bör ställaspå miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) iolika sammanhang har aktualiseratsgenom det nu föreliggande förslagettill lag om byggande av järnväg.Lagförslaget uppvisar vad gäller kravenpå MKB flera brister. Trafikutskottetinstämmer i vad som i motion 1995/96:T3(mp) anförts om behovet av att utvecklakraven på MKB både vid byggande avjärnväg och vid övriga betydandeföretag som riskerar att påverkamiljön. De grundläggande krav som börställas på MKB för att de skall kunnatillgodose behovet av ett relevantbeslutsunderlag kan sammanfattas påföljande sätt:- MKB bör upprättas av en frånexploateringsföretaget friståendeinstans. Detta krav uppfylls inte i detnu aktuella förslaget till lag ombyggande av järnväg.- MKB bör göras för fleraexploateringsalternativ, däribland ettalternativ som bedöms vara den bästalösningen ur miljösynpunkt. Ävenalternativet icke-exploatering böranalyseras.- MKB bör presenteras på offentligautfrågningar där möjlighet ges förallmänheten och miljörörelserna attgranska och diskutera alternativen.- MKB bör kunna överklagas ochöverprövas.Vidare delar trafikutskottet den imotion T3 (mp) uttalade uppfattningenatt hos regeringen bör begäraförslag om ny lagstiftning angåendemiljökonsekvensbeskrivningar i enlighetmed det ovan sagda.Vad trafikutskottet nu anfört - ochsom som innebär att motion T3 (mp)tillstyrks - bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermom. 2 bort ha följande lydelse:2. beträffandemiljökonsekvensbeskrivningaratt med bifall till motion1995/96:T3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,3. dubbla roll (mom. 3)Per , Tom , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 10 börjar med gör och slutar med bostadsutskottet anger bort haföljande lydelse:Trafikutskottet delar den uppfattningsom uttalas i motionerna T1 (m) och T2(m) om vikten av att garanterarättssäkerheten i samband medfastställelse av en järnvägsplan. Denav regeringen föreslagna ordningen medBanverket som fastställelsemyndighetkan inte anses tillgodose detta krav.Regeringen bör därför anmodas attsnarast överväga frågan och därefteråterkomma till med ettförslag om en ordning för fastställelseav järnvägsplan som bättre kantillgodose berättigade krav på statensmyndighetsutövning.Vad utskottet sålunda anfört - och sominnebär att motionerna T1 (m) yrkande 1och T2 (m) yrkande 1 tillstyrks - börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan undermom. 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande dubblarollatt med bifall tillmotionerna 1995/96:T1 yrkande 1 och1995/96:T2 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Domstolsprövning av överklagadebeslut om järnvägs- planer (mom. 4)Per , Tom , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 11 som börjar med Av 5 kap. 1§ och på s. 12 slutar med yrkande 2 bort ha följande lydelse:Som framhålls i motionerna T1 (m) ochT2 (m) har numerainförlivats med svensk rätt. Så skeddegenom att antog lagen(1994:1219) om den europeiskakonventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. Lagen träddei kraft samtidigtmed en ny bestämmelse, 2 kap. 23 §, iregeringsformen. Enligt dennabestämmelse får lag eller annanföreskrift ej meddelas i strid medSveriges åtaganden på grund avkonventionen.Av konventionens artikel 6 följer attenvar, när det gäller prövning av hanscivila rättigheter och skyldigheter,skall vara berättigad till en opartiskoch offentlig rättegång inom skälig tidoch inför en oavhängig och opartiskdomstol som upprättats enligt lag.Lagen (1988:205) om rättsprövning avförvaltningsbeslut tillkom mot bakgrundav att vid flera tillfällenhade fällts i för brottmot konventionens artikel 6, genombeslut av regeringen i frågor om bl.a.expropriation. Lagen möjliggördomstolsprövning av vissaförvaltningsbeslut, under vissaförutsättningar. Regeringsrätten prövaravgöranden av regeringen och kammarrättavgöranden av en förvaltningsmyndighetinom kammarrättens domkrets. Prövningenfår emellertid endast avse fråganhuruvida regeringens eller enförvaltningsmyndighets beslut stridermot någon rättsregel på det sätt somsökanden angivit eller som i övrigtklart framgår av omständigheterna iärendet . Om så visar sig vara fallet,skall domstolen upphäva beslutet ochåterförvisa ärendet till den myndighetsom meddelat beslutet. I annat fallstår beslutet fast. Det är med andraord fråga om en rent formell prövningoch inte någon sakprövning.Det är enligt utskottets meningutomordentligt tveksamt om endast enformell prövning av det angivna slagetkan anses tillgodose kravet pådomstolsprövning enligtEuropakonventionens artikel 6.Utskottet delar därför den i motion T1(m) uttalade uppfattningen attmöjlighet till sakprövning av enrättslig instans måste ges vidöverklagande av beslut om fastställelseav järnvägsplaner. Denna uppfattningskall ses mot bakgrund av följandebestämmelse (4 kap. 1 §) i regeringensförslag till lag om byggande avjärnväg: Den som i enlighet med engällande järnvägsplan skall bygga enjärnväg som tillgodoser ett allmänttransportbehov får lösa sådan mark somenligt planen inte endast tillfälligtskall användas för järnvägsändamål. Det är sålunda fråga om expropriationeller annat sådant förfogande , som detheter i 2 kap. 18 § regeringsformen.Och det var ju det svenska sättet atthantera bl.a. expropriationsfrågor somansågs utgöra brott motEuropakonventionens artikel 6.Med det sagda tillstyrker utskottetyrkande 2 i motion T1 (m) attriksdagen som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionenanförts om att järnvägsplaner skallkunna prövas i en rättslig instans.Utskottets ställningstagande innebäratt syftet med yrkande 2 i motion T2(m) - att avslårregeringens förslag tillöverklagandeordning och beslutar attbesvärsprövning i stället skall ske iförvaltningsdomstol - torde få anses ihuvudsak tillgodosett.dels att utskottets hemställan undermom. 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande domstolsprövning avöverklagade beslut om järnvägsplaneratt riksdagendels antar regeringens förslag tilllag om byggande av järnväg, såvittavser 5 kap. 1 §,dels med bifall till motion1995/96:T1 yrkande 2 och medanledning av motion 1995/96:T2yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,5. Kostnadsersättning vidfastighetsbildningsförrättning (mom. 7)Per , Tom , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 13 börjar med gör och slutar med avstyrksföljaktligen bort ha följande lydelse:Enligt vad som anförs i propositionenfår det förmodas att järnvägsbyggaren iförsta hand kommer av vilja använda sigav fastighetsbildningslagen vidreglering av de markfrågor som bliraktuella vid byggandet av järnväg.Detta medför också att frågan om deberörda fastighetsägarnas möjlighet attbevaka sina äganderättsliga intressen idetta sammanhang aktualiseras. Somanförs i motionerna utgår ingenersättning för de omkostnader somparterna har i samband med enfastighetsbildningsförrättning. För enjärnvägsbyggare med tillgång till egenjuridisk kompetens torde detta inteutgöra något problem. Det finns däremoten uppenbar risk för att de enskildafastighetsägarna inte kommer att hatillgång till motsvarande kompetens vidförrättningen. Denna obalans kanmedföra att förrättningen upplevs somorättvis av fastighetsägarna och kanleda till att frågan om markinlösen fårsin egentliga prövning först ifastighetsdomstol.I motion 1995/96:T2 (m) uppmärksammasvidare ett oklart rättsläge i de fallen markägare vill utnyttja möjlighetenatt gå till domstol för att prövafrågan om markinlösen. Om Banverketredan ansökt om reglering enligtfastighetsbildningslagen i ett ärendekan fastighetsägarens möjlighet tillmarkinlösen blockeras tills fråganbehandlats avfastighetsbildningsmyndigheten.Trafikutskottet anser att de tvåsålunda behandlade frågorna bör bliföremål för vidare överväganden. Ensträvan bör därvid vara att uppnå ettför den enskilde mer rättssäkertförfarande vidfastighetsbildningsmyndigheten ochsäkerställa fastighetsägarens möjlighetatt välja markinlösen vid domstol istället för markreglering enligtfastighetsbildningslagen.Vad utskottet sålunda anfört - och sominnebär att motionerna T1 (m) yrkande3 och T 2 (m) yrkande 3 tillstyrks -bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermom. 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande kostnadsersättningvid fastighetsbildningsförrättningatt med bifall tillmotionerna 1995/96:T1 yrkande 3 och1995/96:T2 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört.Propositionens lagförslag1 Lag om byggande av järnväg2 Lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988)3 Lag om ändring i vattenlagen(1983:291)4 Lag om ändring i lagen (1987:12) omhushållning med naturresurserm.m.5 Lag om ändring i anläggningslagen(1973:1149)yttrande1995/96:BoU2yLag om byggande av järnvägTill trafikutskottetTrafikutskottet har den 26 oktober 1995berett bostadsutskottet tillfälle attsenast avgeyttrande över proposition 1995/96:2 Lagom byggande av järnväg jämte motioner.Bostadsutskottet behandlar i sittyttrande lagförslaget och motionernaendast i de avseenden som kan ansesberöra utskottets beredningsområde.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att byggandeav järnväg skall regleras i en särskildlagstiftning, kopplad tillnaturresurslagen och med näraanknytning till plan- och bygglagen.Lagstiftningen innebär bl.a. krav påmiljökonsekvensbeskrivningar vidbyggande av järnväg och en rätt tillinlösen av mark för järnvägsändamål ivissa fall. I propositionen föreslåsvidare lättnader ifastighetsbildningslagens skydds- ochmarköverföringsregler vid byggande förjärnvägsändamål i vissa fall samt enändring i vattenlagen. Slutligenföreslås vissa följdändringar inaturresurslagen och ianläggningslagen.MotionernaI yttrandet behandlas följandemotionsyrkanden.1995/96:T1 av Per m.fl. (m)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om dubbla roll,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett för denenskilde mer rättssäkert förfarande hosfastighetsbildningsmyndigheten,4. att beslutar om en sådanändring av den föreslagnalagstiftningen att spårväg ochtunnelbana inte kommer att omfattas avkrav på järnvägsplan.1995/96:T2 av m.fl. (m)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om dubbla roll,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett för denenskilde mer rättssäkert förfarande hosfastighetsbildningsmyndigheten.1995/96:T3 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utformning, omfattning ochgenomförande avmiljökonsekvensbeskrivningar i fråga ombl.a. byggande av nya järnvägar,2. att hos regeringen begärförslag om ny lagstiftning angåendemiljökonsekvensbeskrivningar i enlighetmed vad som anförts i motionen.UtskottetBakgrundRiksdagen har under de senaste årenfattat beslut som innebär att storainvesteringar skall göras i järnvägensinfrastruktur. Vissa befintligajärnvägar skall rustas upp och fleranya järnvägssträckningar kommer attöppnas.