bet · GI01NU24 · 1995-05-16 00:00:00 — Även arbetsgivare själva, liksomrörelseidkare utan anställda, kan omfattas av TFA.TFA administreras av ett konsortium av försäkringsbolag.Konsortiet är försäkringsgivare. I konsortiet ingår FolksamÖmsesidig Sakförsäkring med en andel på ,Försäkringsaktiebolaget med en andel på ochTrygg-Hansa Försäkringsaktiebolag med en andel på 12 %.Försäkringskonsortiet benämns Arbetsmarknadsförsäkringar,trygghetsförsäkring (AMF-trygghetsförsäkring).Konsortieledningen består av nio ledamöter av vilka sju utses avarbetsmarknadens parter och två av försäkringsbolagen.Konsortiet har tecknat avtal med Arbetsmarknadsförsäkringar,pensionsförsäkringsaktiebolag om att detta bolag genomAMF-debiteringscentral för konsortiets räkning skall utföraerforderliga uppgifter avseende tecknande av försäkringsavtal,debitering samt inkassering av premier.Försäkringen tecknas hos konsortiet av en arbetsgivare förhans anställda enligt villkor som följer av kollektivavtalet.Arbetsgivaren är försäkringstagare och den anställde försäkrad.Arbetsgivare är enligt kollektivavtal skyldig att tecknaförsäkringsavtal. Har avtal inte tecknats kan arbetsgivarenåläggas att vid vite fullgöra sin skyldighet. Tvist omkollektivavtalsenlig skyldighet att teckna försäkring skallhandläggas enligt gällande förhandlingsordning mellan SAF och LOresp. mellan SAF och PTK. I sista hand skall tvist avgöras avskiljenämnd. Försäkringen kan inte sägas upp så längearbetsgivaren är bunden av kollektivavtal. Arbetsgivarenerlägger en premie som för arbetare uppgår till1 % och för övriga anställda till av lönesumman. Inomden kommunala sektorn är premien . Premien fastställs avkonsortieledningen och skall biträdas av försäkringsbolagen.I kollektivavtal finns särskilda regler om förfarandet i fall dåarbetsgivare inte betalar premie i rätt tid.Statsmakternas beslut beträffande arbetsskadeförsäkringenReglerna om ersättning från den allmännaarbetsskadeförsäkringen har till följd av bl.a.kostnadsutvecklingen ändrats betydligt . Fr.o.m.den 1 januari 1993 höjdes kraven vid bedömning av vad som skallanses som arbetsskada. Dessutom skärptes beviskraven (prop.1992/93:30, bet. slopades rätten tillarbetsskadesjukpenning för den som är försäkrad enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. begränsades rättentill ersättning för vissa kostnader enligt lagen omarbetsskadeförsäkring (prop. 1992/93:178, bet. SfU17).Genom en skiljedom har det slagits fastatt den som drabbats av arbetsskada före de nu nämndaändringarna har rätt till ersättning från TFA för vad som skulleha utgått från det allmänna socialförsäkringssystemet om dettainte hade ändrats. Härigenom ökade AMF-trygghetsförsäkringsåtagande, de försäkringstekniska skulderna, gentemot de enskildaförsäkrade. Till en början beräknades denna skuldökning till ca10 miljarder kronor. De i konsortiet ingående försäkringsbolagenskall enligt försäkringsrörelselagen ta upp den ökadeförsäkringstekniska skulden i sina balansräkningar samt täckaden med tillgångar av motsvarande storlek. Av ett tidigareträffat uppdragsavtal mellan arbetsmarknadens parter ochförsäkringsbolagen följer att den ökade skulden skulle hakompenserats genom en premiehöjning. En sådan har dock bedömtsolämplig. Genom ett tilläggsavtal har parterna i stället kommitöverens om att den på grund av kostnadsövervältringentillkommande premien skall bestämmas och betalas i den takt somutbetalning beräknas ske från trygghetsförsäkringen. Upphörkollektivavtal angående premiebetalning till TFA att gälla innanalla skador med anledning av kostnadsövervältringenslutreglerats eller tillräckliga betalats är enligttilläggsavtalet hela premiefordran förfallen till betalning,varvid särskild premiedebitering skall ske. I årsredovisningarnaför åren 1993 och 1994 har försäkringsbolagen tagit upppremiefordran som en tillgång.Kompletterande uppgifterVid utgången av fanns det 191 700 försäkringsavtalmellan arbetsgivare och AMF-trygghetsförsäkring omfattande TFA.Under år 1994 uppgick premieintäkterna till 1,7 miljarder kronoroch de utbetalda försäkringsersättningarna till 995 miljonerkronor. Placeringstillgångarna uppgick till 12,6 miljarderkronor och de försäkringstekniska skulderna till 17,2 miljarderkronor. Därutöver har en premiefordran på 7,3 miljarder kronortagits upp bland de finansiella tillgångarna. Enligt de senasteaktuariella (försäkringsmatematiska) beräkningarna uppgårkostnadsövervältringen, dvs. de försäkringstekniska skulder somuppkommit till följd av statsmakternas beslut, till 6,3miljarder kronor.Det kan noteras att regeringen utfärdat nya direktiv(dir. 1995:54) till Sjuk- och arbetsskadeberedningen (S1993:07). Beredningen skall bl.a. utforma regler för enobligatorisk tilläggsförsäkring som ger ersättning förinkomstbortfall orsakat av arbetsskada samt analysera för- ochnackdelar med att föra över det organisatoriska och finansiellaansvaret för en sådan försäkring till arbetsmarknadens parter.Den nu aktuella propositionens förslag om anpassning till EG:sförsäkringsdirektiv innebär att de försäkringstekniska skuldernaskall täckas med vissa angivna slag av tillgångar. Det föreslåssamtidigt att placeringsreglerna skall utvidgas till att omfattaskadeförsäkringsbolag, dvs. bolag av den typ som ingår ikonsortiet AMF-trygghetsförsäkring. Enligt lagförslaget kanfordringar på från försäkringstagare användas förskuldtäckning, men detta förutsätter att stat, kommun,centralbank eller internationell organisation svarar förfordran.Utskottets förslagDe föreslagna skuldtäckningsreglerna innebär att de berördaförsäkringsbolagen vid lagens ikraftträdande skall redovisatillgångar som motsvarar de försäkringtekniska skulderna ävenavseende TFA. Det förfarande som tillämpats i de två senasteårens bokslut -- att ange premiefordran som tillgång -- kaninte användas för att täcka de försäkringstekniska skuldernaenligt de föreslagna reglerna. Skuldtäckning skulle kunna uppnåsgenom att arbetsgivarna/försäkringstagarna debiteras premiermotsvarande den kvarvarande skulden. Enligt utskottetsuppfattning kan emellertid en sådan ordning inte godtas, främstpå grund av den stora belastning det skulle medföra förbetydande delar av näringslivet att vid ett och samma tillfällebetala försäkringspremier på sammanlagt flera miljarder kronor.Det bör också beaktas att kostnadsövervältringen uppkommit genombeslut av statsmakterna.Utskottet förordar i stället en ordning som möjliggör ensuccessiv inbetalning av premierna. Enligt uppgift från parternaminskar de nu aktuella åtagandena inom ramen för TFA så att deredan om några år har nått den omfattningen att den dåkvarvarande skulden kan täckas genom en begränsad höjning avpremierna. Den nu skisserade ordningen förutsätter att detskapas en särskild övergångsregel som gör det möjligt förförsäkringsbolagen att uppfylla kraven på skuldtäckning underdenna period. Av den redogörelsen har framgått attarbetsgivare enligt kollektivavtal är skyldiga att teckna TFAoch att erlägga . På grundval av dessa kollektivavtal harSAF, LO och PTK, liksom parterna på det kommunala området,träffat överenskommelse med , och attpremier skall bestämmas som är tillräckliga för att möta deskadeutbetalningar som skall ske med anledning avkostnadsövervältringen. De har vidare överenskommit attkvarvarande förfaller till betalning om berördakollektivavtal skulle upphöra. För den händelse denna situationskulle uppkomma utgår utskottet från att konsortieledningen ienlighet med tilläggsavtalet fattar beslut om särskildpremiedebitering. Även om arbetsgivarnas skyldighet enligtkollektivavtal att erlägga försäkringspremie inte kan ansesvara en fordran i formell mening anser utskottet attkollektivavtalen kompletterade med överenskommelsen ompremiebetalning avseende kostnadsövervältringen kan godtas somtillgång att täcka de nu berörda försäkringstekniska skuldernaunder en övergångsperiod, som lämpligen bör sträcka sig framtill och med utgången av . Utskottet föreslår därför atten särskild övergångsbestämmelse av denna innebörd införs i denföreslagna lagen om ändring i försäkringsrörelselagen.Bestämmelsen är avsedd att tillämpas även i det fall detaktuella försäkringsbeståndet överlåts på ett annatförsäkringsbolag under förutsättning att de beskrivnabakomliggande avtalen i sak kvarstår oförändrade. Utskottet harvidare erfarit att med den här valda ordningen för att hanteraskuldökningen kommer tillämpningen av lagens föreskrifter omenhandsengagemang inte att aktualiseras.Vissa övriga frågorI propositionen föreslås att det skall införas -- genom 7 kap.10 g § försäkringsrörelselagen -- en skyldighet förförsäkringsbolag att upprätta riktlinjer för placering av medelsom används för skuldtäckning. Vidare skall gälla en skyldighetatt informera livförsäkringstagare och den som avser att tecknaen livförsäkring i bolaget om det huvudsakliga innehållet ibolagets riktlinjer.Det förekommer emellertid försäkringar där en sådaninformation inte fyller något behov. Här kan t.ex. nämnasförsäkringar som gäller endast för dödsfall och antingenmeddelas för av längst eller där premien ärberäknad och bestämd för längst i taget. Dessaförsäkringar innehåller inget sparmoment.Utskottet anser att det inte är meningsfullt att åläggabolagen informationsskyldighet i de fall den inte fyller någonfunktion. Bestämmelsen bör utformas i enlighet härmed.Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bör bemyndigas att föreskriva vilkaförsäkringar som inte skall omfattas avinformationsskyldigheten.I propositionen föreslås vidare vissa ändringar i lagen(1972:262) om understödsföreningar. Genom en ny bestämmelse,24 a §, avses det bli möjligt för föreningar att tillämpa deplaceringsregler som skall gälla för försäkringsbolag.Utskottet föreslår en justering av denna bestämmelse för attklargöra att ett beslut om tillämpning avförsäkringsrörelselagens placeringsregler skall gälla för detbelopp som understödsföreningslagens placeringsregler annarsskulle ha tillämpats på. beträffande placeringsregler för återbäringsfondenatt avslår motion 1994/95:N15 yrkande 1,res. 1 (m)2. beträffande värderingsregleratt avslår motionerna 1994/95:N15 yrkande 2 och1994/95:N18 yrkande 1,res. 2 (m)3. beträffande begränsningen i tillgångsslagatt avslår motion 1994/95:N15 yrkande 3,res. 3 (m, c, kds)4. beträffande femprocentsregelnatt avslår motionerna 1994/95:N15 yrkande 4 och1994/95:N17,res. 4 (m, c, kds)5. beträffande trafikförsäkringsrörelseatt avslår motion 1994/95:N18 yrkande 3,6. beträffande en europeisk försäkringsombudsmanatt avslår motion 1994/95:N16 yrkande 2,res. 5 (v)7. beträffande konsument- och konkurrensfrågor i övrigtatt avslår motionerna 1994/95:N16 yrkandena 1 och 3och 1994/95:N18 yrkande 2,8. beträffande differentiering av försäkringsvillkoratt avslår motion 1994/95:N235 yrkandena 1 och 2,9. beträffande lagförslagenatt antar de i proposition 1994/95:184 framlagdaförslagen tilla) lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713), dockattdels 7 kap. § erhåller lydelse enligt Utskottetsförslag i bilaga 2,dels i övergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt,7, med lydelse enligt Utskottets förslag i bilaga 2,b) lag om ändring i lagen (1993:1302) omEES-försäkringsgivares verksamhet i ,c) lag om ändring i lagen (1950:272) om rätt för utländskaförsäkringsföretag att driva försäkringsrörelse i ,d) lag om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal,e) lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979),f) lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar,dock att 24 a § erhåller lydelse enligt Utskottets förslag ibilaga 3,g) lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410),h) lag om ändring i lagen (1976:357) ommotortävlingsförsäkring,i) lag om ändring i lagen (1989:508) om försäkringsmäklare,j) lag om ändring i lagen (1989:1079) om livförsäkringar medanknytning till värdepappersfonder,k) lag om ändring i lagen (1994:2005) om ändring isekretesslagen (1980:100).Stockholm den 16 maj 1995På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), BoFinnkvist (s), (), (), SylviaLindgren (s), (), (), ChrisHeister (m), (), (), (), (), (), (),() och (). Placeringsregler för återbäringsfonden (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "motion1994/95:N15 (m)" bort ha följande lydelse:Av den noggranna analys som gjortframgår att återbäringsfonden uppfyller direktivens krav påförsäkringsteknisk skuld. Enligt utskottets uppfattning börförsäkringslagstiftningen utgå från konsumentintresset. Fondenbör därför anses ingå bland de försäkringstekniskaskulderna, vilket innebär att den tillhör försäkringstagarna.För att trygga försäkringstagarnas intresse av en godmedelsförvaltning anser utskottet att återbäringsmedlen böromfattas av en allmänt hållen placeringsregel som innebär attmedlen skall placeras med beaktande av principerna om matchningoch diversifiering. Härigenom får också enklar grund för att kunna ingripa mot försäkringsbolagensplaceringar. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med ettförslag i linje med vad som anförts. Med hänvisning till detsagda tillstyrker utskottet motion 1994/95:N15 (m) i denna del.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande placeringsregler för återbäringsfondenatt med bifall till motion 1994/95:N15 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Värderingsregler (mom. 2), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Det är" och slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att försäkringsbolagens tillgångar bör upptastill marknadsvärden. Till skillnad från en värdering medsäkerhetsmarginaler, underlättar en marknadsvärdering för allaintressenter att granska och analysera försäkringsbolagen.Vidare undviks genom en sådan metod de problem ur bl.a.riskspridningssynpunkt som följer av värdering tillanskaffningsvärde av äldre tillgångar som förvärvats till ettlågt pris. Sistnämnda värderingsmetod kan nämligen leda till enalltför stor exponering inom ett visst tillgångsslag. Genom enmarknadsvärdering framtvingas däremot en försäljning om entillgång till följd av värdestegring blir alltför dominerande iett bolags portfölj. Om en marknadsvärdering skulle ge enuppenbart missvisande bild av en tillgångs förutsättningar attmöta framtida utbetalningar, bör kunnatillåta alternativa värderingsmetoder. Regeringen bör anmodasatt återkomma med ett förslag i enlighet med vad som anförts.Mot denna bakgrund tillstyrks motion 1994/95:N15 (m) i dennadel. Av detta ställningstagande följer att utskottet avstyrkerberört yrkande i motion 1994/95:N18 (mp).dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande värderingsregleratt med bifall till motion 1994/95:N15 yrkande 2 ochmed avslag på motion 1994/95:N18 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Begränsningen i tillgångsslag (mom. 3)(), (), (),(), (), () ochKerstin Warnerbring (c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Utskottet noterar" och slutar med "aktuell del" bortha följande lydelse:Utskottet anser att de förändringar som regeringen föreslagiti förhållande till placeringspromemorian när det gällerbegränsningen i olika tillgångsslag inte är motiverade. uppfattning bör en större andel av skuldtäckningenkunna ske genom placering i aktier i publika bolag. Vidare bören restriktivare inställning gälla i fråga om placeringar ikreditinstitut. De förslag som presenterades iplaceringspromemorian är enligt utskottets mening välgrundadeoch bör införas i försäkringsrörelselagen. Det får ankomma påregeringen att göra erforderliga justeringar i lagen ochdärefter återkomma till . Med ett uttalande avriksdagen i enlighet härmed tillstyrks motion 1994/95:N15 (m) idenna del.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande begränsningen i tillgångsslagatt med bifall till motion 1994/95:N15 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Femprocentsregeln (mom. 4)(), (), (),(), (), () ochKerstin Warnerbring (c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "berörd del" bortha följande lydelse:Sett i ett långt perspektiv har aktier gett en bättrevärdetillväxt än alternativa placeringsformer såsom obligationeroch fastigheter. Enligt utskottets uppfattning är det därför iförsäkringstagarnas intresse att försäkringsbolagen hartillräckliga möjligheter att placera sina tillgångar i aktier. Ienlighet med vad som sägs i placeringspromemorian bör ettlivförsäkringsbolag med långa åtaganden kunna ha en hög andelaktier i sin portfölj. Detta hindras av femprocentsregeln.För att de svenska försäkringsbolagen skall kunna behålla sinakunder och framgångsrikt konkurrera om nya är det enförutsättning att de kan erbjuda samma tillväxtmöjligheter påförsäkringstagarnas medel som försäkringsbolagen i andra länder.Enligt vad utskottet erfarit finns det inte någon motsvarighettill femprocentsregeln i något annat land inom EU. Även dettaförhållande talar med styrka för att regeln bör avskaffas. Tilldetta kommer att regeln, i vart fall när det gäller desstillämpning på de fria medlen, strider mot EG:s direktiv.Härutöver skall understrykas att försäkringsbolagen, vid ettavskaffande av femprocentsregeln, kan få en ökad betydelse närdet gäller att förse de svenska företagen med riskkapital.Börsintroduktioner och nyemissioner kan underlättas omförsäkringsbolagen ges ökat utrymme att förvärva aktier. Vidarebör det betonas att försäkringsbolagen vid ett upphävande avregeln skulle ges förutsättningar att medverka till att ettsvenskt ägande av ledande svenska industri- och tjänsteföretagsäkerställs. Svenska försäkringsbolag bör inte ha sämre villkori fråga om förvärv av aktier i svenska företag än vad utländskaförsäkringsbolag har!Med hänvisning till vad som anförts bör anmodaregeringen att lägga fram ett förslag om upphävande avfemprocentsregeln. Med ett uttalande av i enlighethärmed tillstyrks motionerna 1994/95:N15 (m) och 1994/95:N17(fp), den förstnämnda i berörd del.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande femprocentsregelnatt med bifall till motionerna 1994/95:N15 yrkande 4och 1994/95:N17 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.5. En europeisk försäkringsombudsman (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Då det" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse:Svårigheterna för konsumentkollektivet på försäkringsområdetförstärks i samband med den internationalisering avförsäkringsmarknaden som sker och som underlättas genominförlivandet av tredje generationens försäkringsdirektiv.Utländska försäkringsbolag kan i ökad utsträckning förväntaserbjuda försäkringar till svenska konsumenter. Det är angelägetatt konsumenterna i ett tidigt skede i denna utveckling kan fåhjälp över nationsgränserna med att bevaka sina intressen.Enligt utskottets uppfattning bör därför verka för attdet inom EU inrättas en konsumenternas försäkringsombudsman.Riksdagen bör genom ett uttalande ge regeringen detta tillkänna. Härigenom tillstyrks motion 1994/95:N16 (v) i denna del.dels att utskottets hemställan under moment 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande en europeisk försäkringsombudsmanatt med bifall till motion 1994/95:N16 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Regeringens lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713)2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1302) omEES-försäkringsgivares verksamhet i Sverige3 Förslag till lag om ändring i lagen (1950:272) om rätt förutländska försäkringsföretag att driva försäkringsrörelse iSverige4 Förslag till lag om ändring i lagen (1927:77) omförsäkringsavtal5 Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979)6 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:262) omunderstödsföreningar7 Förslag till lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410)8 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:357) ommotortävlingsförsäkring9 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:508) omförsäkringsmäklare10 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:1079) omlivförsäkringar med anknytning till värdepappersfonder11 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2005) omändring i sekretesslagen (1980:100)Av utskottet föreslagen ändring i regeringens förslag tilllag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713)Bilaga 2Regeringens förslag Utskottets förslag 7 kap. §Ett försäkringsbolag skall upprätta riktlinjer för placeringav medel som används för skuldtäckning.Livförsäkringstagare och Livförsäkringstagare ochden som avser att teckna en den som avser att teckna enlivförsäkring i bolaget livförsäkring i bolagetskall informeras om det skall informeras om dethuvudsakliga innehållet i huvudsakliga innehållet iriktlinjerna. Regeringen riktlinjerna, om det inte medeller, efter regeringens hänsyn tillbemyndigande, försäkringensFinansinspektionen skall särskilda beskaffenhetmeddela föreskrifter om hur saknas anledning till sådaninformationen skall lämnas information. Regeringen eller,och om vad den skall efter regeringensinnehålla. bemyndigande, skall meddela föreskrifter om skyldigheten att lämna information och om vilka försäkringar som inte skall omfattas av informationsskyldigheten. [Övergångsbestämmelser] 7. I fråga om den ökning av de försäkringstekniska skulderna i trygghetsförsäkring för arbetsskada som uppkommit till följd av beslut före om ändringar i den allmänna socialförsäkringen skall följande gälla. Utan de begränsningar som anges i 7 kap. 10 § första stycket 5 får för skuldtäckning t.o.m. användas på kollektivavtal grundad överenskommelse om betalning av de kvarvarande som erfordras för att slutligen reglera den nämnda skuldökningen.Av utskottet föreslagen ändring i regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningarBilaga 3Regeringens förslag Utskottets förslag 24 a §Finansinspektionen kan efter kan efteransökan av en ansökan av enunderstödsförening understödsföreningbesluta att föreningen i besluta att föreningen istället för 24 §, stället för 24 §skall tillämpa 7 kap. 9 första stycket 1--10 ocha--§§ andra--femte styckena, skallförsäkringsrörelselagen tillämpa 7 kap. 9 a--(1982:713) och föreskrifter §§ som meddelats med stöd av försäkringsrörelselagende bestämmelserna samt (1982:713) och föreskrifterpunkt 4 i som meddelats med stöd avövergångsbestämmelserna de bestämmelserna samttill lagen (1995:000) om punkt 4 iändring i övergångsbestämmelsernaförsäkringsrörelselagen till lagen (1995:000) om(1982:713). ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713).InnehållÄrendet1Sammanfattning1Propositionen2Motionerna3Utskottet4Bakgrund4Placeringsregler5Inledning5Placeringsregler för återbäringsfonden5Värdering av tillgångar och riskspridning6Femprocentsregeln9Trafikförsäkringsrörelse10Konsument- och konkurrensfrågor12Propositionen12Motionerna12Kompletterande uppgifter13Utskottets ställningstagande15Differentiering av försäkringsvillkor16Lagförslagen18Inledning18Trygghetsförsäkring för arbetsskada18Bakgrund18Statsmakternas beslut beträffande arbetsskadeförsäkringen19Kompletterande uppgifter20Utskottets förslag20Vissa övriga frågor21Hemställan22Reservationer1. Placeringsregler för återbäringsfonden (m)232. Värderingsregler (m)243. Begränsningen i tillgångsslag (m, c, kds)244. Femprocentsregeln (m, c, kds)255. En europeisk försäkringsombudsman (v)26Bilagor1. Av utskottet föreslagen ändring i regeringens förslag tilllag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713)1253. Av utskottet föreslagen ändring i regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar126