bet · GI01UU16 · 1995-04-06 00:00:00 — Vissa variationer i anslagstilldelningenför miljöinsatser har skett över tiden även föregående år.Utskottet konstaterar att likväl legat och alltjämtligger på en hög nivå vad avser miljöinsatser jämfört med andrastater runt . Miljöinsatsernas relativa andel isamarbetet kan även komma att variera år ,beroende bl.a. på hur snabbt den institutionella uppbyggnadenkan ske i våra samarbetsländer. Enligt vad utskottet inhämtatkommer den nya sammanslagna biståndsmyndigheten att förfogaöver tillräckliga resurser för att optimalt kunna ta till varade möjligheter till insatser på miljöområdet som erbjudsframöver. Att i dagens situation binda sig för en fördelning påsektorer som inte överensstämmer med vad som kan komma attanvändas under ett budgetår bidrar enligt utskottets uppfattninginte till den önskvärda flexibilitet som också bör präglasamarbetet.Fördelningen av ansvaret för miljösamarbetet inomregeringskansliet -- en fråga som också tas upp i motion U32 (c)-- berörs i jordbruksutskottets yttrande. Jordbruksutskottetanför följande:När det gäller departementsansvaret för miljösamarbeteterinrar utskottet om att i 7 kap. 1 § regeringsformenföreskrivit att det är regeringen som fördelar ärenden mellandepartementen. Närmare bestämmelser finns idepartementsförordningen. I Holmberg-Stjernquists kommentar tillgrundlagarna understryks att departementsförordningen ärregeringens ensak.Vidare bör framhållas att utskottet i betänkandet1994/95:JoU14 avstyrkt motioner om att medel för miljöinsatser iCentral- och skall anvisas under fjortonde huvudtiteln(). förväntas fatta beslut i dettaärende den 6 april 1995.Utöver den formella bedömning som innefattas i det anfördavill utskottet tillägga att det är omfattningen och inriktningenav de föreslagna miljöinsatserna som bör vara det huvudsakligaämnet för ställningstagande. Syftet med regeringensförslag är att samordna och koncentrera samarbetet med Central-och på olika områden. Enligt utskottets mening är detdärvid inte ett förstahandsintresse vilket departement som hardet formella ansvaret för insatserna eller under vilkenhuvudtitel medel för samarbetet anvisas. Av propositionenframgår att regeringen förutsätter en nära samverkan mellanberörda departement och myndigheter i fråga om miljöstödet (s.61). Regeringen avser därför att för policy- och anslagsfrågortillsätta en särskild beredningsgrupp.Med hänvisning till det anförda anser jordbruksutskottet attmotionerna U30 (m) yrkande 5 och U32 (c) yrkandena 3 och 4 böravstyrkas.Utrikesutskottet, som delar jordbruksutskottets bedömningar idenna fråga, tillstyrker därmed föreslaget om en sammanhållenmiljöstrategi och finansieringen av miljösamarbetet över ensammanhållen anslagspost. Motionerna U30 (m) yrkande 5 samt U32(c) yrkandena 3 och 4 avstyrks.Med anledning av motion U31 (kds) yrkande 10 angåendemiljösatsningar i får utskottet konstatera att Polenalltjämt står inför stora uppgifter på inte minst miljöområdet.I regeringens kontakter med polska representanter ges dettaområde, enligt vad utskottet inhämtat, även fortsatt högprioritet. har även framgångsrikt byggt upp nationellamiljöfinansieringsprogram, varav den i motionen nämndainternationella miljöfonden (Ecofund) är en.Utskottet noterar att det ur skuldsynpunkt -- enligt denbedömning som görs i -- saknas anledningför att medverka i denna fond. Om man av andra skälskulle lämna ett direkt bidrag till fonden måste detta vägas motandra svenska miljöinsatser i . Regeringen har, enligt vadutskottet erfarit, inte funnit skäl för en sådanomallokering av medlen.Utskottet noterar vidare att inte heller jordbruksutskottet ärberett att gå motionärernas önskemål till mötes.Jordbruksutskottet konstaterar att finansieringen avmiljöinsatser via Ecofund kan innebära svårigheter från densynpunkten att investeringar under genomförandefasen ej kanpåverkas av andra länder som deltar i samarbetet. Möjlighetenatt tillämpa skuldavskrivningar i utbyte mot miljöinvesteringarbegränsas vidare -- enligt jordbruksutskottet -- av det faktumatt de privata långivare som kan vara engagerade i verksamhetenmåste ersättas i särskild ordning.Därmed avstyrker utrikesutskottet, i likhet medjordbruksutskottet, motion U31 (kds) yrkande 10.Utskottet noterar att regeringen mot bakgrund av det växandeinvesteringsbehovet i ansett detbefogat att på miljöområdet ge möjlighet till investeringsstödpå förmånliga, s.k. koncessionella, villkor. För budgetåret1995/96 avses avsättas för sådanainvesteringar, i första hand inom ramen för det avÖstersjöstaterna gemensamt antagna Östersjöprogrammet. Prioritetskall ges åt anläggningar för avloppsrening, men ävenluftreningsåtgärder skall kunna komma till stånd om sådanainsatser kan möjliggöras via bl.a. samfinansiering. Enligt vadutskottet erfarit kan även insatser i mindreavloppsreningsanläggningar bli aktuella omkostnadseffektivitetsskäl och samfinansieringsmöjligheter skullemotivera detta. Ett betydande engagemang frånfinansieringsinstitutioner som bl.a. och utgören viktig förutsättning för ett framgångsrikt miljöarbete, inteminst i anför följande i anslutning till några avde här aktuella motionsyrkandena:Som framgår av propositionen har inom HELCOM utarbetats ettåtgärdsprogram för som är gemensamt för alla länder itillrinningsområdet. I programmet beskrivs vilka åtgärder sombör vidtas för att återställaÖstersjöns ekologiska balans. Utskottet ansluter sig tillsynpunkterna i motioner så till vida att det ärangeläget att åtgärdsprogrammet för konkretiserasytterligare och påskyndas så långt det är möjligt. Det ärviktigt att fortlöpande får information om hur arbetetfortskrider och ges tillfälle att påverka miljöinsatserna.Särskilt finansieringsfrågorna bör ägnas stor uppmärksamhet. Enplan för finansieringen av hela åtgärdsprogrammet kan dock inteframläggas ensidigt av utan måste givetvis grundas påinternationellt samarbete. Vid nästa europeiska miljökonferens iSofia kommer miljöfrågorna i Central- ochÖsteuropa att vara ett centralt tema liksom finansieringen avmiljöåtgärder och investeringar. Det bör i första hand ankommapå regeringen att avgöra under vilka former den fortsattaverksamheten bör redovisas för riksdagen.Med det anförda anser jordbruksutskottet att de aktuellamotionsyrkandena till stor del tillgodosetts. ,som delar jordbruksutskottets bedömning härvidlag, betraktardärmed motionerna U33 (v) yrkande 5, U809 (v) yrkande 11 samtJo664 (v) yrkande 5 som besvarade.Utskottet noterar att jordbruksutskottet ser positivt påförslagen i motion U32 (c) om en garantiram för miljölån vidNordiska Investeringsbanken och om en särskild facilitet förs.k. En arbetsgrupp under har avslutat en studie om effektiviseringoch samordning av de nordiska ländernas miljöinsatser i Central-och . Arbetsgruppens förslag bereds nu iregeringskansliet. I propositionen anförs härvidlag bl.a. attett nordiskt stöd skulle kunna lämnas som gemensamgåvofinansiering eller som garantier för utvidgad långivningtill miljöprojekt från Nordiska Investeringsbanken.I likhet med jordbruksutskottet utgår utrikesutskottet frånatt de aktuella förslagen i motion U32 (c) beaktas och övervägsi det fortsatta beredningsarbetet. Med det anförda betraktasmotion U32 (c) yrkandena 15--16 som besvarade.Utrikesutskottet noterar att jordbruksutskottet delar den imotion U31 (kds) uttryckta uppfattningen att satsningarna påavloppsrening m.m. i största möjliga utsträckning bör inriktaspå kretsloppsbaserade lösningar (yrkande 15). eller jordbruksutskottet ser någon motsättningmellan propositionen och motionen i denna del, varför motion U31(kds) yrkande 15 betraktas som besvarat.I anslutning till motion Jo604 (kds) yrkande 12 erinrarjordbruksutskottet om att Sekretariatet för analys avutvecklingssamarbete genomfört en studie av samarbetemed Öst- och (Ds 1994:134). Ett huvudsyfte medstudien har varit att analysera ändamålsenligheten ochkostnadseffektiviteten i detta samarbete. Studien ingår -- somframgått tidigare i detta betänkande -- som en del i detbakgrundsmaterial som proposition 160 bygger på. I propositionenunderstryks också det angelägna i att det svenska stödet gårtill insatser som är kostnadseffektiva. bör motionen således inte föranleda någonvidare åtgärd.Utrikesutskottet, som delar jordbruksutskottets bedömning idenna fråga, avstyrker därmed Jo604 (kds) yrkande 12.Som framgår av redovisningen ovan ligger förslagen ipropositionen väl i linje med det synsätt på miljöfrågorna somockså anläggs i motion Jo628 (fp) samt med de önskemål omåtgärder för ett renare som begärs i motion Jo671 (s).Motionerna Jo628 (fp) yrkande 7 samt Jo671 (s) betraktas därmedsom besvarade med vad utskottet anfört.Utskottet konstaterar -- mot bakgrund av vad som anförts i ettflertal motioner, bl.a. U26 (mp), U809 (v), U810 (c) -- att enrealistisk utgångspunkt för de internationella insatserna påkärnsäkerhetsområdet i exempelvis måste vara att deaktuella kärnkraftsreaktorerna spelar enbetydande roll i elförsörjningen och att de därför kan behövadrivas framöver. Det står klart attinga insatser, varken från svenskt eller internationellt håll,görs i central- och östeuropeiska kärnkraftverk med avsikt attförlänga deras tekniska livslängd. Syftet är uteslutande attåstadkomma en så säker driftssituation som möjligt som dessa verk måste drivas på grund avenergisituationen i berörda stater.Parallellt med säkerhetssatsningar i kärnkraftverk är det motdenna bakgrund -- som också framhålls i flera motioner --angeläget att hjälpa staterna i attplanera för och utveckla alternativ, säker och miljöanpassadenergiproduktion och framför allt att åstadkomma en effektivareoch resurssnålare energianvändning. De genom internationellsamverkan ökade möjligheterna, t.ex. inom ramen för bl.a. , att ställa gemensamma krav påmottagarländernas energihushållning och uppbyggnad av effektivasäkerhetsmyndigheter m.m. kan i sammanhanget noteras somvärdefulla. Utskottet noterar vidare att regeringen, i syfte attöka genomslagskraften av de svenska insatserna, avser ge den nyamyndigheten i uppdrag att tillsammans med utarbeta förslagtill hur de två myndigheterna kan samverka avseendeenergiinsatser i Central- och Östeuropa.Utskottet konstaterar att i organ som bl.a.Internationella atomenergiorganet () samt inom () driver frågan om mer bindande miljökrav isamband med uranbrytning.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna U26 (mp)yrkande 3, U809 (v) yrkandena 9--10 samt U810 (c).När det gäller den i motion U32 (c) omnämnda speciellaproblematiken i samarbetet avseende Ignalinareaktorerna iLitauen, som sammanhänger med nödvändigheten av att ratificeravissa internationella konventioner gällande kärnsäkerhet, harutskottet erfarit att regeringen aktivt driver frågan. I mittenav mars besökte en svensk regeringsdelegation församtal i ärendet. Enligt information från Utrikesdepartementetgav dessa samtal god grund för att hoppas att snartkommer att ansluta sig till de här aktuella internationellaavtalen.Beträffande Nuclear Safety Account, som också aktualiseras imotion U32 (c), får utskottet konstatera att samma principer vadgäller öppenhet och insyn vid upphandlingsförfaranden gäller förverksamheten såväl i som vad avser bankens särskildakärnsäkerhetsprogram, NSA. Beslut i NSA fattas dock medkonsensus, vilket bidrar till att de ofta svåra och långaförhandlingar med mottagarlandet som föregår beslut omeventuella insatser med nödvändighet måste präglas av vissförtrolighet. Enligt vad utskottet inhämtat innebär dock detta,enligt regeringens bedömning, ingen risk för att kommersiellaintressen i stället för säkerhetsintressen blir avgörande iberedningen av och beslut om projekt.Med det anförda betraktar utskottet motion U32 (c) yrkandena7--8 som besvarade.Vad gäller EBRD-lån till kärnkraftverk, som aktualiseras imotionerna U805 (mp) samt U32 (c) får utskottet inledningsviskonstatera att lämnar lån på kommersiella villkor.Verksamheten kan således inte rubriceras som bistånd. Varjeenskilt projekt behandlas i , där , Islandoch har en gemensam representant. Vid styrelsemötenaframförs medlemsstaternas synpunkter på projekten. är således kontinuerligt föremål för översyn avmedlemsstaterna.I syfte att mjuka upp lånevillkor kan medlemsstaternalämna bistånd genom att fondera medel i . På det sättet harett flertal givarländer, däribland , lämnat bistånd tillEBRD:s tekniska biståndsfonder.Mochovceprojektet, som tas upp i motionerna, innebär, enligtvad utskottet inhämtat, en planerad uppgradering av tvåreaktorer som byggts med rysk teknologi och sominte tidigare varit i drift. Villkoren i korthet för eneventuell medverkan av i projektet är att högriskreaktoreri stängs, att de uppgraderade reaktorerna uppnårvästlig säkerhetsstandard och att projektet uppfyller sammakriterier som de som skall gälla för all långivning inom EBRDtill projekt, nämligen att projektet verkligen är det mestekonomiskt fördelaktiga av möjliga alternativ.EBRD:s medverkan i bereds, enligt vadutskottet erfarit, på basis av ett omfattandeutredningsmaterial. Materialet har granskats av experter på SKI,SSI och . representant i banken deltar aktivti detta arbete och har pekat på ett antal oklarheter i derapporter som presenterats. I underlaget vägs också indiskussioner med enskilda organisationer m.fl. intressenter iprojektet. Från svensk sida kommer beslut i själva låneärendet,enligt vad utskottet erfarit, att fattas först närberedningsarbetet slutförts.Utskottet anser det angeläget att en noggrann granskning görsav såväl miljö- och säkerhetskraven som av projektets ekonomiskaförutsättningar i stort. Utskottet förutsätter att regeringenaktivt bevakar ärendets fortsatta beredning.Någon vidare åtgärd anser utskottet inte varapåkallad i anledning av de här aktuella yrkandena varförutskottet avstyrker motionerna U32 (c) yrkande 9 samt U805 (mp)yrkandena 1--4.Utskottet konstaterar att svenskt stöd redan utgår tillnaturvårdsprojekt som ligger i linje med de önskemål somframförs i motionerna U705 (s) samt U809 (v). I propositionenframhålls också som angeläget att åtgärder i ökad utsträckningavser bevarande av den biologiska mångfalden. En bas församarbetet på detta område utgör de bilaterala avtal som Sverigeingått med , , och påmiljöområdet. Många av insatserna är i formen stöd tillförvaltningsuppbyggnad samt kunskapsutveckling och har hittillstill största delen finansierats via BITS. Statens naturvårdsverkdisponerar kompletterande medel för insatser i främst ,samt i Novogorod- och Pskovregionerna i . Enligtvad utskottet erfarit arbetar även Internationellanaturvårdsunionen med ett Östeuropaprojekt.Därmed får motionerna U705 (s) och U809 (v) yrkande 8 ansesbesvarade.Med anledning av motionerna U31 (kds) (yrkande 16), U809 (v)(yrkande 12) samt T225 (mp) (yrkande 17) får utskottetkonstatera att ett långsiktigt arbete pågår med att ökakunskapen om hur underhåll och investeringar kan göras för atteffektivisera, öka säkerheten och miljöanpassa transportsystemeni . Särskilt kan noteras det samarbete omtrafik, miljö, infrastruktur och trafiksäkerhet somtransportministrarna i inledde 1991 inom ramenför den s.k. of Ministers of Transport.Konferensen har resulterat i bildandet av flera arbetsgrupper,varav en av ledd grupp om trafik och miljöfrågor.Arbetsgruppen har, enligt vad utskottet inhämtat, haft tilluppgift att analysera de miljöproblem som härrör fråntransporter och med utgångspunkt från befintlig nationelllagstiftning och internationella överenskommelser ange deåtgärder som är nödvändiga för att uppnå ett miljöanpassattransportsystem. Uppföljningskonferenser på ministernivå har ägtrum 1994 och planeras för 1996.Vidare är, enligt vad utskottet erfarit, såväl ,som engagerade i insatser sombl.a. syftar till förbättrad miljöhänsyn vid uppbyggnaden av eneffektivare kollektivtrafik i särskilt , ochLitauen. Insatserna har finansierats via BITS.Härutöver har reserverats för ytterligareinsatser på kollektivtrafikens område i . Utskottetanser det angeläget att de svenska erfarenheterna inomtrafikplanering tas till vara. Det svenska arbete som bedrivsoch planeras på området ligger enligt utskottets uppfattning väli linje med de önskemål som framställs i de aktuella motionerna,varför något särskilt tillkännagivande från sida inteär erforderligt.Utskottet noterar att jordbruksutskottets bedömning i fråganom stöd till miljöanpassad infrastruktur sammanfaller med härovan redovisade synpunkter.Med det anförda betraktar utskottet motionerna U31 (kds)yrkande 16, U809 (v) yrkande 12 samt T225 (mp) yrkande 17 sombesvarade.2.5 Regionalt och multilateralt samarbetePropositionen(s. 82--93)Svenska insatser till länderna utanför närområdet kanaliserasdels via EU:s olika program, dels via multilaterala organ somt.ex. , , , ,och G 24-gruppen. Det är också främst genom dessainstitutioner som bidrar till det makroekonomiska stödoch de infrastrukturella investeringar som måste ges för attsäkra den mera långsiktiga samhällsuppbyggnaden i de central-och östeuropeiska staterna.Ett nära samarbete med multilaterala organ ger ett ökatkunnande om den politiska och ekonomiska omvandlingsprocessensvillkor. Samfinansiering med multilaterala organ ger oftabilaterala insatser ökad genomslagskraft. Det är enligtregeringen värdefullt att även håller viss beredskap föratt medverka i internationella initiativ vid sidan av dem somfinansieras med ordinarie bidrag. EU:s program PHARE förCentraleuropa, inklusive de baltiska staterna, samt TACIS, förOSS-staterna samt , Europeiska investeringsbanken samtSveriges deltagande i dessa verksamheter beskrivs utförligare ipropositionen.Det regionala samarbetet bedöms av regeringen komma att blialltmer betydelsfullt. Propositionen redovisar det regionalasamarbete som äger rum inom samt inom ramenför det s.k. Barentsprogrammet samt andra helt eller delvisnordiska samverkansformer. Inom ramen för verksamheten inomNordiska ministerrådet har bl.a. ett nytt närområdesprograminitierats. Det innebär förutom fortsättning av aktiviteter i debaltiska staterna även en generell utökning av verksamheten inordvästra , bl.a. i form av utbytes- ochstipendieprogram, samt upprättandet av ett informationskontori av motionernaI motion U32 (c) berörs relativt ingående EU:s olika programför östsamarbete. Det svenska EU-medlemskapet måste utnyttjasför att öka EU:s insatser i närområden. En sådanutvidgning är enligt motionärerna naturlig med tanke på de nyaresurser som bland andra tillför gemenskapen. I yrkande10 hemställs att regeringen skall verka för att EU-programmetTACIS skall ges förstärkta resurser och delvis förnyat innehåll.Den nordvästra delen av bör inkluderas i TACISverksamhet. Även miljöinsatserna inom TACIS bör prioriteras,anser motionärerna.Även PHARE-programmet behöver reformeras, anses det i motionU32 (c). De reformer som föreslås är huvudsakligen av sammakaratär som när det gäller TACIS-programmet (yrkande 11). Vidareföreslås i motionen att EU:s resurser för s.k. crossborder-samarbete (gränsöverskridande samarbete) i ökadutsträckning skall komma , inte minst debaltiska staterna, till del (yrkande 12). skall varapådrivande för framtagandet av ett Östersjöprogram inom EU(yrkande 13). I yrkande 14 begärs även ett riksdagenstillkännagivande angående anslag till arbetet medÖstersjövisionen. Motionärerna vill att medel för visionsarbetetskall belasta anslaget G. Samarbete med Central- och Östeuropa.Även i motion U31 (kds) yrkande 11 begärs att i EUskall verka för att en förskjutning av EU:s öststöd tillÖstersjöregionen äger rum.Nordisk samverkan har enligt motion U32 (c) en strategisk rollatt spela i närområdessamarbetet. Det är angeläget att i ökadutsträckning avväga de bilaterala insatserna mot insatser inordiskt sammanhang. I motionen nämns exempel på nordiskainstitutioner, bl.a. , som sägs ha godaförutsättningar att spela en nyckelroll i samarbetet inärområdet. De synpunkter som i denna fråga framförs i motionenföreslås bli föremål för ett tillkännagivande(yrkande 17).Motion U811 (v) behandlar samarbetet generellt inomBarentsregionen. I motionen framhävs betydelsen av att dethandelsutbyte som utvecklas i denna region karaktäriseras avömsesidighet. Utvecklingen av ett allsidigt näringsliv på denryska sidan måste vara ett gemensamt ansvar, understrykermotionärerna. I motionen framhålls vidare att de ryskaintressena i regionen är av skilda slag. Å ena sidan finns bl.a.kortsiktiga ryska intressen som kan komma att utnyttjas förexploatering av den känsliga arktiska miljön, å andra sidanbl.a. miljöintressen som kan ha svårt för att komma till tals.I motionens yrkande 1 begärs att skall uttala sig omförutsättningarna för handel och samarbete med iBarentsregionen i enlighet med vad som anförs i motionen.Motionärerna (U811 (v)) menar att under överskådligtid kommer att stå utanför EU. beslut att ställa sigutanför EU har vidare medfört att en lång yttre gräns till EUskär genom . I yrkande 2 begärs att regeringenskall bevaka att inte skadas av den nyagränssituationen i regionen.Mot bakgrund av de allvarliga miljöproblemen i Barentsregionenföreslår motionärerna att ur anslaget G 1ställs till i förfogande förförstärkning av miljösamarbetet i (yrkande 3).Vidare begärs (yrkande 4) att i olika internationellafora skall verka för en stor samlad internationell insats föratt lösa problemen med strålskydd och kärnkraftssäkerhet iregionen. Dessa problem, framhålls det i motionen, är på långsikt av sådan omfattning att samordning måste ske av resurserfrån såväl som EU, och Japan.För att utbyte skall kunna utvecklas mellan de områden somingår i måste, anges det vidare i motion U811(v), en hållbar infrastruktur byggas upp. I motionens yrkande 5föreslås att en gemensam plan utarbetas för hurkommunikationerna i skall förbättras. I yrkande7 begärs att på olika sätt skall medverka till attstimulera samiskt samarbete i . I yrkande 8föreslås att skall ta initiativ till en särskildarbetsgrupp om kvinnors liv, arbete och utbildning inom ramenför samt därtill verka för jämnkönsrepresentation i enlighet med vad som är svensk officiellpolitik. Villkoren för såväl kvinnor som män i Barentsregionenmåste förändras så att regionen förblir en befolkad och vitaldel av . I motionen anges att antalet kvinnor i regionen,relativt sett, minskar , som denkvarvarande befolkningens medelålder ökar.Även enligt motion U32 (c) yrkande 18 är det viktigt attBarentssamarbetet ges förhöjd prioritet inom ramen för Sverigessamarbetsprogram med staterna i . Iyrkande 19 begärs ett tillkännagivande angåendebehovet av särskilda medel för i länarbete med regionråd. Motionärerna förordar attLänsstyrelsen tilldelas förprojektfinansiering.Även enligt motion U31 (kds) yrkande 12 är det angeläget attSverige i EU verkar för ett ökat stöd till ochKolahalvön samt att en plan för miljöåtgärder i denna regionutarbetas.Liknande synpunkter om behovet av ökat stöd tillBarentsregionen, bl.a. för miljösatsningar, framförs även imotion Jo615 (s) från allmänna motionstiden.I motion U703 (s) framhålls betydelse förfrämjandet av kontakterna mellan regioner och stater runtÖstersjön, särskilt norra , och Kaliningradområdet.I motionen redovisas bakgrunden till institutets tillkomst samthittillsvarande och planerade verksamhet. att institutet skulle kunna spela en viktig roll för attinformera om och stimulera till utnyttjande av EU:s olikaprogram avseende . Mot denna bakgrund yrkas attÖstersjöinstitutet skall få en permanent status som medger ensäkrare planläggning av verksamheten.Östersjöinstitutets roll tas också upp i motion U28 (s).Motionärerna anser det angeläget att stöd utgår till den typ avregionalt samarbete som institutet representerar.I motion N233 (s) påpekas att det lokalt och regionalt hartagits flera initiativ för att förbättra kontakterna överÖstersjön. Östersjökontoret i nämns som ett exempel. framtida utvecklingen av kontakterna är det enligtmotionärerna viktigt att de lokala och regionala organisationersom bildats utnyttjas i samarbetet.I motion N242 (s) påtalas den roll som kan spela i ettförstärkt Östersjösamarbete.