bet · GI01SfU10 · 1995-05-04 00:00:00 — Motionärerna anför att det visserligen finnsen överenskommelse mellan de tidigare regeringspartiernaoch den nuvarande regeringen att ingendera ensidigt skallhöja pensionsåldern, men att det statsfinansiella läget gördet angeläget att aktualisera förslaget.Som tidigare redovisats beslöt under föregåenderiksmöte om riktlinjer för en reformering av det allmännapensionssystemet. I det sammanhanget ansåg såväl regeringensom utskottet (bet. 1993/94:SfU24) att den allmännapensionsåldern i nuvarande system också i fortsättningenskulle vara . Utskottet avstyrker därför bifall tillmotionerna Sf237 yrkande 1 och Fi211 yrkande 9. Utskottetvill dock erinra om vad utskottet anförde om höjning av denfaktiska pensionsåldern i samband med behandlingen av sittbetänkande 1992/93:SfU15. I betänkandet anfördes bl.a. attden bästa åtgärden för att långsiktigt minska kostnadernaför pensionssystemet var en höjning av den faktiskapensionsåldern med ett eller genom att framförallt förtidspensioneringar för yngre eller medelålderspersoner i möjligaste mån undveks. Enligt utskottet varavsikten med de gällande reglerna omrehabiliteringsersättning bl.a. att minska antaletförtidspensioner. Enligt utskottets uppfattning hadearbetet i dessa avseenden ännu inte lyckats så som varförutsatt. Detta kunde till stor del bero på attarbetsgivarna hade det omedelbara ansvaret förrehabiliteringen och att det rådande arbetsmarknadslägetförsvårade för dem att leva upp till detta ansvar. För attett rehabiliteringsarbete skulle ha framgång krävdes enligtutskottet också betydande resurser hos försäkringskassornai form av såväl kompetent personal som ekonomiskatillgångar. Utskottet ansåg att det var av största vikt attdessa synpunkter beaktades vid utvecklingen av detfortsatta arbetet med rehabilitering. Detta gavs ocksåregeringen till känna. Utskottet har även senare behandlatfrågor om rehabilitering. I betänkandet 1993/94:SfU19anförde utskottet bl.a. att det var viktigt med enhelhetssyn vad gäller behovet av ytterligare åtgärder.Enligt utskottets mening skulle det därför vara mycketvärdefullt om regeringen utformade ett samlat program förförebyggande och rehabiliterande insatser. Även dettabeslöt att som sin mening ge regeringen tillkänna.SabbatsårDen allmänna pensionsåldern är som redan nämnts ,och ålderspension utbetalas fr.o.m. den månad denförsäkrade uppnår denna ålder. Den försäkrade haremellertid möjlighet att ta ut pension eller attskjuta upp uttaget. Förtida uttag kan ske tidigast fr.o.m.den månad den försäkrade fyller . Pensionsbeloppetreduceras då livsvarigt för pensionentas ut före den månad den försäkrade fyller . Påmotsvarande sätt höjs pensionsbeloppet för varjemånad som den försäkrade skjuter upp sitt uttag avålderspension. Hänsyn tas dock inte till tid efter ingångenav den månad under vilken den försäkrade fyller 70 år.Tuve Skånberg (kds) begär i motion Sf246 en utredning omatt genom frivilligt förtida pensionsuttag ge möjlighettill sabbatsår för den som är . I motion A271yrkande 14 av m.fl. (kds) begärs etttillkännagivande om införande av rätt till sabbatsår.Enligt motionärerna skulle detta ge ytterligare möjlighetertill vikariatsplatser.Utskottet har i betänkandet 1991/92:SfU8 behandlat enmotion rörande möjligheten till ett frivilligt sabbatsårmellan 45 och . Utskottet anförde då bl.a. attinförandet av en möjlighet till ett sabbatsår med uttagav pension kunde komma att innebära momentant ökadekostnader för pensionssystemet, eftersom återbetalningen avden uttagna pensionen skulle ske genom enreducering av den framtida pensionen över en lång period.Vidare anförde utskottet att Pensionsberedningen i sittbetänkande Förtidspension och rörlig pensionsålder (SOU1989:101) hade framhållit att de syften som låg bakom detnuvarande systemet för rörlig pensionsålder i stora delarhade uppnåtts. Beredningen hade därför inte funnit detpåkallat att lägga fram förslag till några mergenomgripande förändringar av det nuvarande systemet förrörlig pensionsålder. Utskottet, som hade fått uppgift omatt den då sittande Pensionsarbetsgruppen på nytt skulleöverväga dessa frågor, avstyrkte bifall till motionen.Utskottet, som konstaterar att Pensionsarbetsgruppen intelagt fram något förslag i denna fråga, vidhåller sintidigare uppfattning och avstyrker bifall till motionernaSf246 och A271 yrkande 14.Pensionsgrundande tidSedan den 1 januari 1993 gäller enligt 5 kap. 7 § AFL attom en försäkrad har beviljats asyl i skall sombosättningstid även tillgodoräknas tid då han varit bosatti sitt tidigare hemland fr.o.m. det år då han uppnått 16års ålder t.o.m. året före det år då han först ankom tillSverige. Vid beräkningen bortses från tid då den försäkradevarit bosatt i sitt hemland och för vilken rätt tillpension från hemlandet föreligger vid bosättning i tid för bosättning i hemlandet jämställs tid då denförsäkrade före den första ankomsten till befunnitsig i annat land där han beretts en tillfällig fristad.I den proposition (prop. 1992/93:7) som låg till grundför förslaget om tillgodoräknande av bosättningstid även iden försäkrades hemland anfördes bl.a. att vissa av deutländska medborgarna i som skulle komma att få enreducerad pension genom det nya förslaget hade intjänatpensionsförmåner i sina hemländer och erhåller pensiondärifrån. Flyktingar och liknande grupper hade däremot oftafått lämna sina hemländer under sådana omständigheter attde gått miste om sina eventuellt intjänadepensionsrättigheter. Därför förelåg enligt propositionenstarka skäl att införa särregler för flyktingar. Enförutsättning var dock att det inte skulle krävasomfattande utredningar eller nya ställningstaganden tillvarför flyktingen en gång lämnade sitt hemland. Utskottetgodtog regeringens förslag.Margit () anser i motion Sf224 att undantagetfrån bosättning vid asyl kan ha haft godamotiveringar men att det uppfattas som stötande att detegna landets medborgare, som genom långa utlandsvistelserverkat för svenska intressen, får en snävare behandling.Motionären anser därför att den som beviljats asyl iSverige endast bör få tillgodoräkna sig bosättningstid iSverige som pensionsgrundande. Om detta skulle leda tillmycket låg pension får enligt motionären utfyllnad ske påannat sätt. Motionären begär ett tillkännagivande härom.Utskottet anser inte att det finns anledning att slopa desärregler beträffande bosättningstid som införts förpersoner som beviljats asyl i . Utskottet avstyrkerdärför bifall till motion Sf224. Utskottet vill dock erinraom att på förslag av utskottet i betänkandet 1992/93:SfU4beslöt om generösare övergångsbestämmelser förbl.a. återvändande svenskar som närmar sig pensionsåldernmed innebörd att dessa inte skulle behöva vänta påatt få ut en oreducerad pension. I nämnda betänkandeuttalade utskottet också att det fanns anledning förregeringen att göra en närmare utredning av de problem somfanns och som kunde uppkomma när det gälldeförsörjningen av invandrade ålderspensionärer som inte haderätt till folkpension eller endast skulle komma att få enreducerad sådan pension. Därvid borde också undersökas omdet fanns möjlighet att lösa eventuella problem med dessagruppers försörjningsskydd på ålderdomen på annat sätt ängenom socialbidrag. Utskottets uttalande föranledde etttillkännagivande till regeringen.BarnpensionBarnpension utges enligt 8 kap. 2 § och 14 kap. 2 § AFLtill barn som inte fyllt och vars fader eller modereller båda föräldrar har avlidit. För ett barn som fyllt 18år och bedriver studier som ger rätt till förlängtbarnbidrag eller studiehjälp enligt studiestödslagen kanbarnpension utges t.o.m. juni månad det år barnet fyller 20år. Med tid för sådana studier likställs tid för feriersamt tid då barnet på grund av sjukdom inte kan bedrivasina studier. En förutsättning för rätt till barnpension idessa fall är att barnet bedriver studier när det fyller 18år eller återupptar sådana studier innan det fyller 19 år.I motion Sf258 av m.fl. (s)begärs tillkännagivande om rättvisare regler förbarnpension och efterlevandepension. Enligt motionärerna äråldersregeln i 8 kap. 2 § AFL orättvis då den utgår frånnär man är född. Den som efter ett upphåll istudierna uppnår före terminsstarten går misteom rätt till barnpension, medan den som fyller förstsedan terminen börjat kan få rätt till sådan pension.Utskottet har en viss förståelse för det problem som tasupp i motionen. Mot bakgrund av det statsfinansiella lägetanser utskottet emellertid att det saknas förutsättningarför att förorda en ändring av rätten till barnpension.Utskottet avstyrker därför bifall till motion Sf258.Vårdbidrag och handikappersättningVårdbidrag utges enligt 9 kap. 4 § AFL till förälder somvårdar barn som behöver särskild tillsyn ochvård på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning ellerannat handikapp. Även merkostnader på grund av sjukdomeneller handikappet skall beaktas. Vårdbidraget utgesalltefter tillsyns- och vårdbehovets omfattning ochmerkostnadernas storlek som hel, tre fjärdedels, halv elleren fjärdedels förmån. Hel förmån utgör 2,5 basbelopp. Omvårdbehovet ensamt grundar rätt till hel förmån kanersättning för merkostnader med högst av basbeloppetutges till denna förmån. Vårdbidraget är skattepliktigt ochpensionsgrundande för föräldern. Om en del av vårdbidragetbestämts som merkostnadsersättning är denna skattefri ochgrundar inte rätt till pension.Enligt 20 kap. 2 § AFL likställs vid rätt till vårdbidragmed förälder den med vilken förälder är eller varit gifteller har eller har haft barn om de stadigvarandesammanbor. Vidare skall med förälder även likställas densom med socialnämndens tillstånd har tagit emot ettutländskt barn för vård och fostran i syfte att adopteradet.Handikappersättning utges enligt 9 kap. 2 § AFL till enförsäkrad som fyllt och som fåttsin funktionsförmåga för avsevärd tid nedsatt i sådanomfattning att han i sin dagliga livsföring behöver meratidskrävande hjälp av annan eller behöver hjälp av annanför att kunna förvärvsarbeta eller eljest får vidkännasbetydande merutgifter på grund av sitt handikapp.Handikappersättning utges för år räknat med 69, 53 eller av basbeloppet alltefter hjälpbehovets omfattning ellermerutgifternas storlek.Som ovan redovisats gäller i fråga om beräkning avbasbeloppet att detta fr.o.m. utgör multiplicerat med ett jämförelsetal, framräknat påett visst sätt, som minskats med talet 1 och däreftermultiplicerats med 0,60, varefter ett tillägg gjorts medtalet 1. Detta basbelopp, som för utgör ,används som utgångspunkt för beräkning av vårdbidrag ochhandikappersättning. har, som nämnts i detföregående, uttalat att regeringen bl.a. bör göra endjupare analys av effekterna för olika samhällsområden avförändringar i basbeloppsberäkningen samt analysera om enbättre besparingseffekt kan uppnås genom en mer riktadindexering för olika områden. har beslutat attsom sin mening ge regeringen detta till känna.Den minskning av basbeloppet som sker vidberäkning av ålders- och förtidspension m.m. gäller intevid beräkning av vårdbidrag eller handikappersättning.I motion So222 yrkande 4 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om fullt inflationsskydd förvårdbidrag och handikappersättning samt full kompensationför inflationen . m.fl. (fp) begär imotion Kr2 yrkande 4 tillkännagivande om utredning avkonsekvenserna av det sänkta reala värdet av vårdbidragettill familjer med funktionshindrade barn och vuxna medfunktionshinder.Beträffande frågan om fullt inflationsskydd av vårdbidragoch handikappersättning respektive full kompensation förinflationen anser utskottet, med hänsyn tillden kostnadsökning som detta skulle innebära samt även medbeaktande av redovisade tillkännagivandetill regeringen, att det saknas skäl att förorda en sådanändring. Utskottet avstyrker därför bifall till motionernaSo222 yrkande 4 och Kr2 yrkande 4.Anders () begär i motion Sf209 förslag om ändringi lagen om allmän försäkring. Motionären anser att ettäldre syskon bör kunna beviljas vårdbidrag när han ellerhon vårdar ett yngre handikappat syskon och syskonen ärföräldralösa. () begär i motion Sf248tillkännagivande om behovet av en utredning kring 9 kap. 4§ AFL. Motionären anser att även den som av tingsrättenutsetts till förmyndare skall kunna räknas som förälder ocherhålla vårdbidrag.Utskottet har i betänkande 1993/94:SfU12 behandlat enmotion rörande frågan om utvidgning av kretsen avvårdbidragsberättigade. Utskottet anförde då att det enligtsocialtjänstförordningen ankom på socialnämnden att vidtaåtgärder för att lösa frågan om vårdnad och förmynderskapför ett omyndigt barn som förlorat båda sina föräldrar.Utskottet anförde vidare att barnet enligt 22 §socialtjänstlagen (1980:620) genom socialnämndens försorgkunde familjehemsplaceras i ett enskilt hem hos ett äldresyskon eller annan person under förutsättning att hemmetkunde godkännas som familjehem. Familjehemsersättningutgick då och kommunen utövade tillsyn över hemmet.Utskottet, som också framhöll att barnpension från denallmänna försäkringen kunde utges för ett barn som förloratsina föräldrar, ansåg att det inte fanns anledning attutvidga kretsen av vårdbidragsberättigade. Utskottetvidhåller denna uppfattning och avstyrker bifall tillmotionerna Sf209 och Sf248.Sänkning av folkpension och höjning av pensionstillskotttill förtidspensionHel folkpension i form av förtidspension utgör enligt 7kap. 4 § AFL för år räknat av basbeloppet eller, förgift försäkrad vars make har hel folkpension i formålderspension och/eller förtidspension, avbasbeloppet. Om maken har reducerad folkpension utgesförtidspensionen med 82,9, 87,25 eller avbasbeloppet, allt beroende på förtidpensionens storlek. Densom har låg eller ingen ATP har rätt till pensionstillskottenligt lagen (1969:205) om pensionstillskott.Pensionstillskott till förtidspension utges avbasbeloppet. Basbeloppet, som för utgör ,minskas vid beräkning av pension.I proposition 1994/95:100 föreslås att folkpension i formav förtidspension sänks avbasbeloppet som pensionstillskott tillförtidspension höjs från till avbasbeloppet fr.o.m. . Förslaget beräknasminska kostnaderna för förtidspensioneringen med 580miljoner kronor , vilket för /96innebär en minskning på 870 miljoner.Förslaget har inte föranlett några motionsyrkanden ochutskottet biträder förslagen.Folkpension för giftaProposition 100 och 147Som redovisats ovan utges hel folkpension i form avålderspension och förtidspension av basbeloppet.För gift försäkrad vars make har rätt till folkpensionutges pension av basbeloppet.I proposition 1994/95:100 anges att det ärtidsenligt att folkpensionen för gift försäkrad är olikastor beroende på om maken uppbär folkpension eller ej. Motbakgrund härav och utifrån dagens allvarligastatsfinansiella situation bör därför folkpension till giftpensionsberättigad vara lika stor oavsett om maken harfolkpension. Regeringen, som anger att den aviseradeändringen bör träda i kraft , föreslåratt godkänner vad som anförts om folkpension tillgift pensionsberättigad.I proposition 1994/95:147 återkommer regeringen medlagförslag i frågan, som innebär att hel folkpension i formav ålderspension för år räknat skall utgöra för ogiftpensionär och för gift pensionär avbasbeloppet. Hel folkpension i form av förtidspension förogift pensionär skall utgöra och för gift pensionär72,av basbeloppet. Ändringarna beräknas minskakostnaderna för folkpension i form av ålderspension med 480miljoner kronor och i form av förtidspension med 720miljoner kronor för /96.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1996och gälla även för dem som då uppbär ålders- ellerförtidspension.MotionenBarbro m.fl. (s) anför i motion Sf259att den grupp som främst drabbas av regeringens olikaförslag enligt motionärerna är förtidspensionärer som ärgifta med personer som inte är pensionärer.Förtidspensionärer befinner sig i aktiva åldrar där detinte är naturligt att leva på en pensionsinkomst. Beroendetav den andra partens inkomst ökar i takt med att pensionenminskar. Om de negativa fördelningspolitiska konsekvensernaav regeringens förslag besannas, anser motionärerna attregeringen närmare bör utreda hur dessa konsekvenser skallkunna undanröjas.Utskottets bedömningUtskottet vill erinra om att utskottet i samband medbehandlingen av förslaget om en förbättring av detsärskilda bostadstillägget till pensionärer i yttrande1994/95:SfU6y till finansutskottet uttalade bl.a. att detfanns anledning för regeringen att följa utvecklingen förpensionärerna. Utskottet ansåg bl.a. att en sådanuppföljning inte borde begränsas till att avse enbartlevnadsnivån för de sämst ställda pensionärerna. fanns det ett behov av en analys som tog sikte pålevnadsnivån för hela pensionärskollektivet. Riksdagenbeslöt på förslag av finansutskottet (bet. 1994/95:FiU1)att som sin mening ge regeringen detta till känna.Utskottet anser mot denna bakgrund att någon ytterligareåtgärd från sida inte är påkallad. Utskottettillstyrker regeringens förslag och avstyrker därför bifalltill motion Sf259.Ändrad tidpunkt för pensionsutbetalningarEnligt 4 § förordningen (1980:624) om sättet och tidenför utbetalning av pension enligt lagen om allmänförsäkring, m.m. skall annan pension än delpension kunnalyftas av mottagaren mellan den 13:e och 17:e iutbetalningsmånaden. Datum bestäms av vilket datumpensionstagaren är född.I propositionen anges att pensionerna bör betalas ut den23:e och 24:e i utbetalningsmånaden samt att förändringenbör ske i flera steg med åt gången. Fulltgenomförd beräknas flyttningen av pensionsutbetalningarnage en räntevinst för staten på nettoper år. Regeringen föreslår att godkännerinriktningen av den aviserade förändringen.Utskottet biträder förslaget.FörtidspensionGällande bestämmelser om förtidspensionFörtidspension utges till en försäkrad som har fyllt 16år för tid före den månad då han fyller om hansarbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättningav den fysiska eller psykiska prestationsförmågan ärnedsatt med minst en fjärdedel och nedsättningen kan ansesvaraktig. Kan nedsättningen av arbetsförmågan inte ansesvaraktig men kan den antas bli bestående för avsevärd tid,har den försäkrade rätt till tidsbegränsat sjukbidrag.Enligt 7 kap. 3 § AFL skall vid bedömande av i vad månarbetsförmågan är nedsatt beaktas den försäkrades förmågaatt vid den nedsättning av prestationsförmågan, som det ärfråga om, bereda sig inkomst av sådant arbete som motsvararhans krafter och färdigheter och som rimligen kan begärasav honom med hänsyn till hans utbildning och tidigareverksamhet samt ålder, bosättningsförhållanden och därmedjämförliga omständigheter. Bedömningen skall göras eftersamma grunder oavsett arten av den föreliggandenedsättningen av prestationsförmågan. I fråga om enförsäkrad som fyllt skall bedömningen främst avsehans förmåga och möjlighet att bereda sig fortsatt inkomstgenom sådant arbete som han tidigare utfört eller genomannat för honom tillgängligt lämpligt arbete. Med inkomstav arbete likställs i skälig omfattning värdet avhushållsarbete i hemmet.Avskaffade äldrereglerProposition 147I proposition 1994/95:147 anförs att antaletförtidspensionärer har ökat. En sådan ökningkan delvis förväntas i takt med att befolkningen växer. Detär dock enligt propositionen så att även andelenförtidspensionärer bland befolkningen i förvärvsaktiv ålderhar stigit kraftigt. Utvecklingen innebär att denekonomiska belastningen av förtidspensioneringenkontinuerligt har stigit. Utvecklingen innebär dessutom attallt fler människor permanent har utestängts frånarbetsmarknaden. Enligt propositionen är det såväl avsociala som av samhällsekonomiska skäl nödvändigt att dennuvarande trenden inom förtidspensioneringen bryts.När de s.k. äldrereglerna infördes uppbar, enligtvad som anges i propositionen, av åldersgruppen60--förtidspension. hade andelen i dennaåldersgrupp stigit till . Andelen har såledesnästan tredubblats trots att pensionsåldern i den allmännaförsäkringen har sänkts från till . Omutvecklingen med allt fler förtidspensionärer skall brytasär det enligt regeringen nödvändigt att andelen äldre somuppbär förtidspension inte fortsätter att stiga.I propositionen erinras om att bedömningen i de s.k.äldrefallen skiljer sig från övriga fall genom att demedicinska kraven ställs lägre och att det vid bedömningenav arbetsförmågan inte kan krävas att den försäkradegenomgår omskolning eller annan utbildning eller flyttartill annan ort. Inte heller behöver försök medarbetsplacering göras. Hänsyn tas också till normalaåldersförändringar även om någon sjukdom i egentlig meninginte föreligger. Sjukdom och åldersförändringar skall ses irelation till de arbetsmöjligheter som står till buds påorten. De arbetsmarknadsmässiga faktorerna får därförsärskild betydelse vid pensionsprövningen i dessa fall.Dessa särregler gäller dock inte en fjärdedelsförtidspension. Nedsatt prestationsförmåga som har sambandmed normalt åldrande ger inte rätt till förtidspension pådenna nivå.Regeringen bedömer att det är av stor vikt att uppkomnakostnader på grund av sjukdom eller arbetslöshet i störstamöjliga utsträckning hanteras inom socialförsäkringenrespektive inom arbetsmarknadspolitiken. Denna strävanunderlättar politiska prioriteringar mellan olikapolitikområden samt bidrar till att stärka tilltron tillsystemen. Särskilt viktigt är detta, enligt regeringen, närde olika ersättningssystemen utsätts för ett stortekonomiskt tryck som under de senaste årens lågkonjunktur.Regeringen framhåller att eventuella förändringar avarbetsförmågebedömningen inom förtidspensioneringen börbehandlas av Sjuk- och arbetsskadeberedningen. Det finnsemellertid skäl att redan nu ta ett första steg mot enrenodling av förtidspensioneringen till att ge ersättningvid nedsatt arbetsförmåga på grund av medicinska faktorer.Regeringen föreslår därför att de nuvarande särreglernaför personer som är eller äldre avskaffas vad gällerrätten till förtidspension. Ändringen, som beräknas minskaförtidspensionskostnaderna med ,föreslås träda i kraft . De nya reglernaskall dock inte tillämpas i de fall ansökan omförtidspension eller sjukbidrag gjorts före den 1 januari1997 och den försäkrade fyller före 1 den juli 1997.För att inte avskaffandet av äldrereglerna skall fåorimliga sociala konsekvenser bör den föreslagna ändringenenligt regeringen genomföras i samband med att särskildaåtgärder görs inom arbetsmarknadspolitiken för äldrepersoner i arbetskraften.MotionerI motion Sf13 yrkande 1 av m.fl. (m)begärs beslut om att avskaffa äldreregeln i 7 kap. 3 § AFLredan fr.o.m. . Motionärerna anser attdet mot bakgrund av den dramatiska utvecklingen av densvenska ekonomin är oansvarigt att skjuta på en besparing,särskilt som några tekniska hinder för en tidigareläggninginte föreligger.Ann-Marie () begär i motion Sf14 etttillkännagivande om att effekterna av de aviseradearbetsmarknadspolitiska insatserna bör avvaktas innanäldrereglerna slopas. I motion Sf15 yrkande 2 av UllaHoffmann m.fl. (v) begärs att frågan om äldrereglernasavskaffande hänskjuts till Sjuk- ocharbetsskadeberedningen. Enligt motionärerna bör medicinskafaktorer ligga till grund för förtidspensionering.Sjukdomsbegreppet är emellertid mycket svårdefinierat ochmotionärerna anser därför att avskaffandet av äldrereglernabör anstå till dess ett nytt regelsystem förförtidspensioneringen har tagits fram. I motion Sf16yrkande 3 av m.fl. (kds) anförs attavskaffandet av äldrereglerna kräver en anpassning avövriga trygghetssystem inklusive arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Detta gäller inte minst för människor iglesbygd. Motionärerna begär därför före den 1 januari 1997förslag som förhindrar orimliga sociala konsekvenser avavskaffade äldreregler. () begär i Sf17yrkande 4 avslag på förslaget att avskaffa nuvarandeäldreregler.Alf m.fl. (kds) begär i motion Fi216 yrkande 7beslut om höjd reell pensionsålder.