bet · GI01UU16 · 1995-04-06 00:00:00 — Utskottet anseratt dessa betydande belopp utgör en tydlig markering av den viktsom såväl riksdag som regering fäster vid miljösamarbetetsbetydelse i samarbetsprogrammet.Utskottet anser det angeläget att de svenska medlen utnyttjaseffektivt och att de kan bidra till att miljöåtgärder somfinansieras av flera stater och internationella organ samverkarmaximalt. En avvägning i samarbetet måste alltid ske mellanbehov, mottagningsförmåga, internationell samverkan samtinternationella och nationella finansieringsmöjligheter.Utskottet gör bedömningen, mot denna bakgrund, att befintligaoch i propositionen föreslagna insatsformer medger det flexiblaoch effektiva utnyttjande som eftersträvas i samarbetet.Med anledning av de särskilda önskemålen i motionerna U31(kds) yrkande 13 samt U809 (v) yrkande 15 om ytterligare medelför insatser för att rädda , får utskottet konstateraatt det rådande statsfinansiella läget dessvärre sätter gränserför vad som är möjligt att genomföra . Samordning av insatser för äger exempelvisrum inom ramen för både det nordiska samarbetet och det s.k.HELCOM-samarbetet, där också strävan är att ta till varasamverkanseffekterna på ett optimalt sätt. Utskottet utgår frånatt i EU verkar för att miljöinsatser i ökadutsträckning övervägs inom EU:s stödprogram samt attmöjligheterna till samverkan mellan EU:s program och bl.a. desvenska bilaterala insatserna på miljöområdet utnyttjasmaximalt.Med hänsyn till att flera anslag i regeringensbudgetproposition för /96 blivit föremål förmycket kännbara nedskärningar anser utskottet dettillfredsställande att anslaget till samarbete medCentral- och förblir på den i propositionen föreslagnanivån.Utskottet noterar att även jordbruksutskottet, av bl.a.statsfinansiella skäl och med hänvisning till deeffektivitetsvinster som propositionen kan medföra, tillstyrkerregeringens förslag att anvisa förmiljöinsatser /96. I enlighet härmedavstyrker utskottet förslagen i motionerna U26 (mp) yrkande 1,U30 (m) yrkande 10, U31 (kds) yrkande 13, U32 (c) yrkande 2,U233 (mp) yrkande 14 samt U809 (v) yrkande 15.Som en konsekvens av utskottets ställningstagande avstyrksäven motion U26 (mp) yrkande 2.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotion U27 (fp) yrkande 7, nämligen att miljösatsningar ochytterligare insatser för att stärka demokratin bör få högprioritet i det framtida samarbetet. Enligt utskottetsuppfattning är motionen i denna del väl förenlig med denallmänna inriktningen i det föreslagna samarbetsprogrammet,varför någon vidare åtgärd inte synes påkallad.Utskottet noterar att jordbruksutskottet delar denna bedömning.Med det anförda betraktas motion U27 (fp) yrkande 9 sombesvarat.I motion U32 (c) påtalas -- som också framgått tidigare ibetänkandet -- vikten av att upprätthålla ett program för ettmiljöanpassat energisystem. Utskottet delar denna uppfattningliksom motionärernas positiva syn på energisamarbete.Som framgått tidigare är avsikten att den nya myndigheten skallfå i uppdrag att tillsammans med utarbeta ett förslag tillhur energiinsatser kan samordnas . Den nyamyndigheten kommer att förfoga över resurser som är avseddaockså för energiinsatser, vilkas genomförande bl.a. förutses skevia . Enligt utskottets uppfattning bör behoven ochmottagningsförmågan -- frågor som kommer att klargöras isamrådet mellan den nya myndigheten och -- styraallokeringen av medel under kommande budgetår.Med det anförda avstyrks motion U32 (c) yrkande 5.Som en konsekvens av utskottets ställningstagande avstyrksäven motion U32 (c) yrkande 6.Med hänvisning till vad som anförts ovan i detta betänkandetillstyrker utskottet således förslaget att det nya programmetför samarbete med får omfatta budgetåren1995/96, 1997 och 1998 samt den i propositionen föreslagnaallmänna utformningen av samarbetet och samarbetsnivån.Utskottet tillstyrker också förslaget att regeringen inomramen för ett fortsatt samarbetsprogram för Central- ochÖsteuropa bemyndigas få göra utfästelser under budgetåret1995/96 intill ett belopp om högst 1 utöveranslagna medel för nämnda budgetår.Vidare tillstyrker utskottet att den medelsreservation som vidutgången av innevarande budgetår (1994/95) kan finnas kvar påreservationsanslaget G 1. samarbete med länderna iCentral- och får tillföras de nya anslagen underlittera G. samarbete med . beträffande snabbt systemskifte m.m.att avslår motionerna 1994/95:U30 yrkandena 1--4 och6--7 samt 1994/95:U808 yrkande 1,res. 1 (m)2. beträffande samarbetsprogrammets allmänna karaktär ochinriktning i övrigtatt avslår motion 1994/95:U27 yrkande 1 samtförklarar motionerna 1994/95:U27 yrkande 2, 1994/95:U31 yrkande2, 1994/95:U33 yrkande 1 samt 1994/95:U809 yrkande 1 besvarademed vad utskottet anfört,res. 2 (fp)3. beträffande ländervalatt förklarar motionerna 1994/95:U27 yrkandena 5--8samt 1994/95:U31 yrkande 1 besvarade med vad utskottet anfört,4. beträffande Europaintegrationens betydelseatt förklarar motionerna 1994/95:U27 yrkande 4,1994/95:U31 yrkande 5, 1994/95:U32 yrkande 1, 1994/95:U503yrkande 4, 1994/95:U809 yrkande 7 samt 1994/95:K224 yrkande 29besvarade med vad utskottet anfört,5. beträffande viseringsfrihetatt avslår motion 1994/95:U803,6. beträffande demokratistöd och utvecklingen i Rysslandatt avslår motion 1994/95:U802 yrkande 1 samtförklarar motionerna 1994/95:U802 yrkande 2 samt 1994/95:U809yrkande 3 besvarade med vad utskottet anfört,7. beträffande stöd till forskningsinstitut m.m.att förklarar motionerna 1994/95:U31 yrkande 3,1994/95:U33 yrkande 4 samt 1994/95:U809 yrkande 2 som besvarademed vad utskottet anfört,8. beträffande stöd via enskilda organisationer,folkrörelser m.m.att avslår motion 1994/95:U29 yrkandena 2--3 samtförklarar motionerna 1994/95:U27 yrkande 3, 1994/95:U29 yrkande1, 1994/95:U31 yrkande 14 samt 1994/95:U809 yrkande 4 besvarademed vad utskottet anfört,9. beträffande fortbildning av folkbildareatt förklarar motion 1994/95:U807 besvarad med vadutskottet anfört,10. beträffande stöd via skånska utbildningsinstitutioneratt avslår motion 1994/95:Ub711 yrkande 6,11. beträffande stöd via partianknutna organatt förklarar motion 1994/95:U33 yrkande 3 besvaratmed vad utskottet anfört,12. beträffande jämställdhetsaspekten i östsamarbetetatt förklarar motionerna 1994/95:U31 yrkande 4 samt1994/95:U809 yrkande 13 som besvarade,13. beträffande stöd till Estoniafondenatt avslår motion 1994/95:U804,14. beträffande barnprostitutionatt förklarar motion 1994/95:U801 besvarad med vadutskottet anfört,15. beträffande hälso- och sjukvårdsstödatt förklarar motionerna 1994/95:U31 yrkande 6,1994/95:U806 samt 1994/95:U809 yrkande 6 besvarade med vadutskottet anfört,16. beträffande principer för utlåningatt avslår motion 1994/95:U809 yrkande 14,17. beträffande ändring av regler för exportkrediteratt avslår motionerna 1994/95:N262 samt1994/95:A470 yrkande 9,18. beträffande andel avexportkreditgarantiramenatt avslår motion 1994/95:U33 yrkande 2,res. 3 (v)19. beträffande bemyndigande om betalningsansvar i form avstatsgarantier för finansiellt stödatt med bifall till propositionen bemyndigarregeringen att under /96 ikläda statenbetalningsansvar i form av statsgarantier för finansiellt stödtill länder i till ett belopp om högst300 ,20. beträffande bemyndigande om betalningsansvar i form avstatsgarantier för exportkreditgivningatt med bifall till propositionen bemyndigarregeringen att ikläda staten betalningsansvar i form avstatsgarantier för exportkreditgarantigivning för vissa länder iCentral- och till ett belopp om högst 1 000 000 000 krutöver tidigare medgivet belopp,21. beträffande intäkter från investeringar i u-länderatt med bifall till propositionen och med anledningav motion 1994/95:U31 yrkande 7 godkänner att högst 100 miljonerav intäkter från investeringar i får användas somsäkerhet för upplåning på kapitalmarknaden för vidare utlåningtill projekt i ,22. beträffande avräkning av investeringsgarantieratt godkänner vad i propositionen anförts omavräkning av investeringsgarantier,23. beträffande miljösamarbetets organisation m.m.att avslår motionerna 1994/95:U30 yrkande 5 samt1994/95:U32 yrkandena 3--4,res. 4 (m)res. 5 (c) - delvis24. beträffande skuldavskrivning till Polenatt avslår motion 1994/95:U31 yrkande 10,res. 6 (kds)25. beträffande miljöinvesteringar för reningm.m.att förklarar motionerna 1994/95:U33 yrkande 5,1994/95:U809 yrkande 11 samt 1994/95:Jo664 yrkande 5 besvarademed vad utskottet anfört,26. beträffande miljöinsatser via Nordiskainvesteringsbankenatt förklarar motion 1994/95:U32 yrkandena 15--16 besvarademed vad utskottet anfört,27. beträffande avloppsrening m.m.att förklarar motion 1994/95:U31 yrkande 15 besvarat med vadutskottet anfört,28. beträffande effektivitetsutredningatt avslår motion 1994/95:Jo604 yrkande 12,29. beträffande miljösamarbetets allmänna inriktning iövrigtatt förklarar motionerna 1994/95:Jo628 yrkande 7samt 1994/95:Jo671 besvarade med vad utskottet anfört,30. beträffande kärnsäkerhets- och energistödatt avslår motionerna 1994/95:U26 yrkande 3,1994/95:U809 yrkandena 9--10 samt 1994/95:U810,res. 7 (c, v, mp)31. beträffande kärnsäkerhetskonventioner m.m.att förklarar motion 1994/95:U32 yrkandena 7--8besvarade med vad utskottet anfört,32. beträffande stöd till färdigställande av kärnkraftverkatt avslår motionerna 1994/95:U32 yrkande 9 samt1994/95:U805 yrkandena 1--4,res. 8 (c, v, mp, kds)33. beträffande stöd till naturvårdsprojektatt förklarar motionerna 1994/95:U705 samt1994/95:U809 yrkande 8 besvarade med vad utskottet anfört,34. beträffande stöd till transportsektornatt förklarar motionerna 1994/95:U31 yrkande 16,1994/95:U809 yrkande 12 samt 1994/95:T225 yrkande 17 besvarademed vad utskottet anfört,35. beträffande EU:s stöd till m.m.att förklarar motionerna 1994/95:U31 yrkande 11 samt1994/95:U32 yrkandena 10--14 besvarade med vad utskottet anfört,36. beträffande nordiskt samarbeteatt förklarar motion 1994/95:U32 yrkande 17 sombesvarat,37. beträffande samarbete i Barentsregionenatt förklarar motionerna 1994/95:U31 yrkande 12,1994/95:U32 yrkandena 18--19, 1994/95:U811 yrkandena 1--5 och7--8 samt 1994/95:Jo615 besvarade med vad utskottet anfört,38. beträffande m.matt förklarar motionerna 1994/95:U28, 1994/95:U703,1994/95:N233 samt 1994/95:N242 besvarade med vad utskottetanfört,39. beträffande program för samarbete med Central- ochÖsteuropaatt med bifall till propositionen godkänner attprogrammet för samarbete med får avsebudgetåren 1995/96--1998,40. beträffande anslag för främjande av rättsstatenatt avslår motion 1994/95:U30 yrkande 14.res. 9 (m) - delvis41. beträffande prioriterade områden i det framtidasamarbetetatt förklarar motion 1994/95:U27 yrkande 9 besvaradmed vad utskottet anfört,42. beträffande anslaget G 1. Samarbete med Central- ochÖsteuropa genom Den nya myndighetenatt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1994/95:U30 yrkandena 9--11, 1994/95:U31 yrkande 8samt 1994/95:U32 yrkande 5 till Samarbete med Central- ochÖsteuropa genom Den nya myndigheten för /96under tredje huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på725 ,res. 9 (m) - delvisres. 10 (c) - delvisres. 11 (kds) - delvis43. beträffande anslaget G 2. Samarbete med Central- ochÖsteuropa genom Svenska institutetatt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1994/95:U30 yrkande 12 och 1994/95:U31 yrkande 9 iberörd del till Samarbete med genomSvenska institutet för /96 under tredjehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,res. 9 (m) - delvisres. 11 (kds) - delvis44. beträffande anslaget G 3. Övriga bidrag till samarbetemed Central- och Östeuropaatt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1994/95:U30 yrkandena 13 och 15, 1994/95:U31 yrkande9 i berörd del samt 1994/95:U32 yrkande 6 till Övriga bidragtill samarbete med för budgetåret1995/96 under tredje huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå ,res. 9 (m) - delvisres. 10 (c) - delvisres. 11 (kds) - delvis45. beträffande anslaget G 4. Avsättning för förlustriskervad avser garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantieratt med bifall till propositionen till Avsättningför förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier för /96 under tredjehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,46. beträffande anslaget G 5. Täckande av eventuellaförluster i anledning av statliga garantier till länder iCentral- och Östeuropaatt med bifall till propositionen till Täckande aveventuella förluster i anledning av statliga garantier tillländer i för /96 undertredje huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,47. beträffande total medelsram för östsamarbetetatt med avslag på motionerna 1994/95:U26 yrkandena1--2, 1994/95:U30 yrkande 8, 1994/95:U31 yrkande 13, 1994/95:U32yrkande 2, 1994/95:U233 yrkande 14 samt 1994/95:U809 yrkande 15godkänner vad som förordas i propositionen,res. 5 (c) - delvisres. 9 (m) - delvisres. 12 (v)res. 13 (mp)res. 14 (kds)48. beträffande bemyndigande om utfästelseratt med bifall till propositionen bemyndigarregeringen att under /96 få göra utfästelser förinsatser i intill ett belopp om högst utöver anslagna medel för /96,49. beträffande medelsreservationatt godkänner att den medelsreservation som vidutgången av /95 kan finnas kvar påreservationsanslaget G 1. samarbete med länderna iCentral- och får tillföras de nya anslagen underlittera G. samarbete med Central- och Östeuropa.Stockholm den 6 april 1995På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), GöranLennmarker (m), (), (),(), (), (), LenaKlevenås (s), (), (),(), (), (), LarsHjertén (m), (), ()och Elisebeht (). Snabbt systemskifte m.m. (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 21börjar med "För att uppnå" och på s. 24 slutar med "U808 (m)yrkande 1" bort ha följande lydelse:För att nå resultat är det viktigt att handla skyndsamt.Övergången till marknadsekonomi från socialistisk planekonomimåste, enligt utskottets uppfattning, ske så snabbt som möjligt.Detta gynnar medborgarna och är därför mest humant. Det var denförste demokratiske finansministern i som myntadebegreppet chockterapi. Med detta menas att man måste göra renthus med gamla kommunistiska strukturer en gång för alla. Genomatt utan dröjsmål införa marknadsekonomi blir många människor,inte sällan en majoritet, snabbt delaktiga av ett ägande.Ägandets betydelse för en demokratisk förankring kan inteöverskattas.Privatiseringarna i har bidragit till attsamhällskritik och öppenhet har bestått, trots motstånd frångamla kommunister och extrema nationalister, vilka velatåterinföra censur och kontroll av olika slag.Det råder heller inget tvivel om att marknadsekonomin på ettavgörande sätt bidragit till att förhindra akut livsmedelsbrist.Trots att situationen ingalunda är problemfri har desvältkatastrofer som förutspåddes i slutet av 1980-taletuteblivit.Det är i de stater som gått långsamt fram med utveckling motmarknadsekonomi som problemen är störst. De har ofta kvar störreeller mindre rester av planhushållning, vilket inte går attförena med enskilt ägande och privat företagsamhet. Därförhamnar dessa länder på efterkälken.Inom den sociala sektorn är ett systemskifte, enligtutskottets uppfattning, väl så viktigt som inom övrigasamhällsområden. I det socialistiska systemet var trygghetenkopplad till arbetsplatsen. Oberoende sociala skyddsnät, såsomsocialförsäkringar, existerade inte. Själva grundtesen inomsocialism och planhushållning har varit att ekonomin skallorganiseras på sociala grunder och inte på effektivitet. Det somvar tänkt att bli ett socialt trygghetsnät för varje anställdblev emellertid i praktiken en social katastrof för enskilda ochsamhälle.I propositionen sägs att alltför litet har gjorts av socialainsatser efter systemskiftet. Enligt utskottets uppfattning ärdetta inte korrekt. Jättelika belopp har lagts på subventionertill statliga företag och institutioner också underövergångsperioden utan påtagliga positiva resultat. De stora,kvardröjande sociala problemen har givetvis sin grund i denekonomiska kollapsen, men de har försvårats av att man inteinfört marknadsekonomins sociala skyddsnät i form avsocialförsäkringar såsom folkpension, sjukförsäkring,arbetslöshetsförsäkring m.m.Gemensam säkerhet är nu något helt annat än vad man avsåg medbegreppet , när det lanserades fråneuropeiskt socialdemokratiskt håll. Det dåvarande begreppetgemensam säkerhet utgick från att det skulle råda en samexistensmellan ett demokratiskt väst och ett öst under diktatur, trotsatt diktaturen i bröt mot såväl FN:s som Europarådetsdefinition av mänskliga rättigheter och demokrati.Det gäller nu att integrera dessa länder i ett demokratisktEuropa, som präglas av gemensam säkerhet, vilket också framhållsi propositionen. Denna säkerhet måste bygga på frihetens ochdemokratins grund. Den måste vidare vara förankrad i ,Parischarter och deklaration om mänskligarättigheter.Samarbetet med är en viktig del avsvensk utrikes- och säkerhetspolitik. Dessa länder är snararefel- än underutvecklade. Det är därför förvånande attsamarbetsprogrammet av regeringen förts över frånutrikesministern till biståndsministern och att ansvaret lagtspå den nya biståndsmyndigheten, "Super-SIDA", som ärexpertmyndighet för långsiktigt samarbete medutvecklingsländerna, främst i Afrika.Ansvaret för samarbetet med borde,enligt utskottet, åvila utrikesministern med dennesövergripande ansvar för utrikes- och säkerhetspolitiken. Denkunskapsutbyggnad som framför allt skett inom BITS borde havidareutvecklats, antingen genom att en starkare östavdelningbyggts upp inom BITS ram eller att en särskild självständigmyndighet fått växa fram därur.Därmed tillstyrker utskottet motionerna U30 (m) yrkandena 1--4och 6--7 samt U808 (m) yrkande 1.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande snabbt systemskifte m.m.att med bifall till motionerna 1994/95:U30 yrkandena1--4 och 6--7 samt 1994/95:U808 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Samarbetsprogrammets allmänna karaktär och inriktning iövrigt (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande på s. 23 sombörjar med "För att uppnå" och slutar med "ständigt beaktas"bort ha följande lydelse:Marknadsekonomin löser förvisso inte alla problem. Men denavgörande synpunkten när situationen i de tidigare socialistiskaplanekonomierna i Öst- och analyseras är att dettidigare ekonomiska systemet är oförenligt såväl med engenomgripande demokratisering av samhället som med strävan socialt och ekologiskt hållbar utveckling. Detta system måstedärför i sin helhet överges. Det är också angeläget att dennaprocess går skyndsamt. Kvardröjande rester av planekonomi och avde, ofta i praktiken ärftliga, privilegier som detta system gaven liten elitgrupp i samhället (den s.k. nomenklaturan) kan isjälva verket allvarligt försvåra den övergripandeomvandlingsprocessen och snedvrida dess resultat. Det gamlaekonomiska systemet innebar inte heller att några sociala ellermiljömässiga mål styrde den ekonomiska utvecklingen, utantvärtom att såväl människor som miljö hänsynslöst underordnadesden primitiva syn på ekonomisk utveckling som var den officielltproklamerade i dessa länder. När vi från t.ex. svensk sidasträvar efter att främja en social och ekologiskt hållbarutveckling i Öst- och så innebär detta därför inteen begränsning vad gäller strävan till ekonomiskt systemskifte.Det ekonomiska systemskiftet är inte nog för att dessa mål skallkunna uppfyllas, men utan ekonomiskt systemskifte kan målen inteuppnås alls. Denna insikt måste vägleda också insatsersom EU-medlem.dels att den del av utskottets betänkande på s. 24 sombörjar med "Utskottet delar inte" och slutar med"institutionella reformer" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i den analys av omvandlingsprocessensförutsättningar som utvecklas i motion U27 (fp). Detsocialistiska systemet är i huvudsak avvecklat i flera avstaterna i Öst- och , men attityder från tiden medplanekonomi och privilegiesystem finns alltjämt kvar i vissutsträckning. I andra länder har omvandlingsprocessen barabörjat eller stannat av. Den stora utmaningen består därför delsi att medverka till att övergången till demokrati ochmarknadsekonomi fullföljs, dels i att bidra till att ettfungerande civilt samhälle kan växa fram för att understödja detövergripande systemskiftet.I vissa länder betyder detta att grundläggande institutionellareformer, som på andra håll genomfördes genast efter dekommunistiska regimernas fall, alltjämt måste ges högstaprioritet. I andra länder handlar det mera om att stabilisera deförändringar som genomförts. De politiker med rötter i det gamlasystemet som i flera länder återkommit till makten torde iallmänhet inse behovet av en fortsatt reformpolitik -- menbefinner sig ofta under tryck från element ur de gamlamakteliterna som i första hand ser till egna särintressen.dels att den del av utskottets betänkande på s. 25 sombörjar med "Med hänvisning till" och slutar med "yrkande 1avstyrks" bort ha följande lydelse:Vad utskottet här anfört bör med bifall till motionU27 (fp) yrkande 1 samt med anledning av motionerna U27 (fp)yrkande 2, U31 (kds) yrkande 2, U33 (v) yrkande 1 samt U809 (v)yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande samarbetsprogrammets allmänna karaktär ochinriktning i övrigtatt med bifall till motion 1994/95:U27 yrkande 1samt med anledning av motionerna 1994/95:U27 yrkande 2,1994/95:U31 yrkande 2, 1994/95:U33 yrkande 1 samt 1994/95:U809yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. andel av exportkreditgarantiramen (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets betänkande på s. 48 sombörjar med "konstaterar för" och slutar med"U33 (v) yrkande 2" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet delar näringsutskottets oro över de tänkbaraförlustriskerna vid investeringar i . uppfattning finns det dock såvälsamhällsekonomiska som säkerhetspolitiska motiv för detstatliga stödet till exportbefrämjande verksamhet. Det handlardels om att möjliggöra för svenska företag att etablera sig påsvårtillgängliga men expansiva marknader, dels om att bidratill stabilitet i regioner med allvarliga sociala och ekonomiskaproblem.Utskottet anser det rimligt att staten under enövergångsperiod tar på sig en större del av risktagandet i ettutvidgat ekonomiskt utbyte med dessa regioner. Varje enskiltprojekt som blir föremål för stöd i form av särskildaexportkreditgarantier måste naturligtvis genomgå en grannlagariskbedömning. Men utskottet anser det inte vara befogat att påförhand sätta ett tak för andel till 1/4 av den totalagarantiramen. De utländska investeringarna i harhittills varit relativt små totalt sett. bordeemellertid ligga långt framme när det gäller ekonomiskt utbytemed . För detta talar såväl säkerhetspolitiska somsamhällsekonomiska intressen. Utvecklingen i innehållermånga faror. kan bli en av de mest expansivamarknaderna framöver. Den svenska handelspolitiken bör enligtutskottets uppfattning i största möjliga utsträckning bidra tillatt eliminera hoten och befrämja utvecklingen i Ryssland.Utskottet tillstyrker därmed motion U33 (v) yrkande 2.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18. beträffande andel avexportkreditgarantiramenatt med bifall till motion 1994/95:U33 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Miljösamarbetets organisation m.m. (mom. 23), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande på s. 54 sombörjar med "Med anledning av" och slutar med "bör präglasamarbetet" bort utgå.dels att den del av utskottets betänkande på s. 55 sombörjar med ", som delar" och slutar med"yrkandena 3 och 4 avstyrks" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet, som inte delar jordbruksutskottetsbedömningar i denna fråga, får för sin del anföra följande:En betydande del av stödet till haravsett stöd till miljöinsatser och till kärnsäkerhet.