bet · GJ01AU3 · 1995-10-26 00:00:00 — I detta betänkande behandlas totalt 51 yrkanden som rör arbetsrätten från31 motioner väckta under den allmänna motionstiden 1995.Moderata samlingspartiet, , liberalerna ochKristdemokraterna vill ha en återgång till vad som gällde , dvs.att den längsta tillåtna tiden för anställning vid arbetsanhopning och förprovanställning förlängs, att arbetsgivaren får rätt att undanta två arbetsta-gare från turordningen vid uppsägning på grund av arbetsbrist, att detfackliga vetot vid entreprenader tas bort och att förbud införs mot vissablockader.Utskottet avstyrker dessa motioner liksom andra motioner som innehål-ler mera övergripande synpunkter rörande reformeringen av arbetsrättenhuvudsakligen med motiveringen att ambitionen bör vara att söka lösning-ar kollektivavtalsvägen. Utskottet hänvisar därvid till Arbetsrättskommis-sionens uppdrag.Motionerna innehåller i övrigt synpunkter på och konkreta förslag tilländringar i anställningsskyddslagen (LAS) och medbestämmandelagen(MBL). Bl.a. berörs det s.k. Övergångsdirektivet och frågan om deltidsar-betslösa. Motionerna avstyrks främst med hänvisning till pågående utred-ningsarbete.Sist i betänkandet finns ett avsnitt som rör diskriminering i arbetslivet.Utskottet anser att frågan om lagstiftning till skydd för homosexuella börövervägas.Reservationer har avgetts av representanter för samtliga oppositionspar-tier, däribland en gemensamt av Moderata samlingspartiet, ,liberalerna och i frågan om återgång till1994 års arbetsrättsliga regler. 1994/95:A211 av och () variyrkas att hos regeringen begär en utredning om vad i motionenanförts om deltidsarbete.1994/95:A215 av m.fl. (m) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag som säkerställer enskildasrätt att sluta individuella anställningsavtal i enlighet med vad som anförts imotionen,5. att hos regeringen begär utredning om en reformering avarbetsmarknadslagstiftningen i enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:A238 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en undersökning av möjligheten att vialagstiftning utöka antalet heltidstjänster.1994/95:A244 av m.fl. (c) vari yrkas2. att beslutar att arbetsrättsregler återupprättas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den fortsatta reformeringen av arbetsrätten.1994/95:A258 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lagen om anställningsskydd måste ge de deltidsarbetandeförtursrätt till anställningar med mer tid.1994/95:A265 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om deltidsarbetandessituation på arbetsmarknaden.1994/95:A270 av och () vari yrkas9. att beslutar återinföra de förändringar inom arbetsrättensområde som infördes av tidigare regering och utreder möjligheterna tillytterligare förändringar av arbetsrätten i syfte att stimulera nyanställningar.1994/95:A271 av m.fl. (kds) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om en reformerad arbetsrätt.1994/95:A275 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att avslår regeringens förslag om arbetsföretag.1994/95:A278 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en förändrad syn på arbetsmarknaden för att få fram nyariktiga arbeten.1994/95:A285 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagen om etnisk diskriminering.1994/95:A286 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag om förändrad arbetsrättsliglagstiftning i enlighet med vad i motionen anförts,23. att avslår regeringens förslag om arbetsföretag i enlighetmed vad i motionen anförts.1994/95:A288 av m.fl. (kds) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en översyn av arbetsrättslagstiftningen i syfte attunderlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden.1994/95:A411 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i arbetsrättslagstiftningen.1994/95:A701 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av attyttrandefriheten skyddas.1994/95:A702 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstiftning mot diskriminering av homosexuella i arbetslivet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvidgning av mandatet för Ombudsmannen mot etnisk dis-kriminering (DO) till att också omfatta diskriminering av homosexuella.1994/95:A703 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en utredning börtillsättas med uppgift att granska anställningsskydden för miljö- och hälso-vårdschefer.1994/95:A704 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hot om block-ad vid vägran att skriva hängavtal.1994/95:A705 av m.fl. (kds, m, c, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom reformering av arbetsrätten.1994/95:A706 av m.fl. (v) vari yrkas1. att begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk utred-ning som skall lämna förslag till ny arbetsrättslig lagstiftning enligt vad imotionen anförts,2. att hos regeringen begär förslag om ändring i 39 § lagen omanställningsskydd angående principförbud mot trotsande av AD-domenligt vad i motionen anförts,3. att hos regeringen begär förslag om progressiva skadeståndvid trots mot AD-dom enligt 39 § lagen om anställningsskydd,4. att hos regeringen begär sådan ändring i lagen om anställ-ningsskydd att deltidsarbetande får företräde till fler arbetstimmar vidutvidgat arbetsutbud enligt vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag om ändring i lagen om an-ställningsskydd gällande avtalsturlistor då föräldralediga berörs enligt vadsom anförts i motionen.1994/95:A707 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar om ändring i lagen om anställningsskydd vadgäller rätt till tolv månaders visstidsanställning ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar om ändring i lagen om anställningsskydd vadgäller rätt till provanställning i enlighet med vad som an-förts i motionen,3. att beslutar om ändring i lagen om anställningsskydd vadgäller turordningsregler vid uppsägning på grund av arbetsbrist i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att beslutar om ändring i lagen om medbestämmande vadgäller facklig vetorätt vid entreprenadavtal i enlighet med vad som anförtsi motionen,5. att beslutar om ändring i lagen om medbestämmande vadgäller rätt till blockad mot enmans- och familjeföretag i enlighet med vadsom anförts i motionen,6. att hos regeringen begär utredning om reglerna om upp-sägning på grund av arbetsbrist i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att hos regeringen begär utredning syftande till ändring avlagen om medbestämmande, förtroendemannalagen och lagen om styrelse-representation i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar om ändring i lagen om anställningsskydd ochlagen om medbestämmande vad gäller övergång av verksamheter ochkollektiva uppsägningar i enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:A708 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om LAS reglerom tillfälliga anställningsformer.1994/95:A709 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enmoderniserad arbetsmarknadslagstiftning.1994/95:A710 av () vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i lagen om anställningsskyddatt 3 § punkt 3 meningarna "Vid tillämpning av 22, 26 och 39 §§ får ar-betstagaren tillgodoräkna sig en extra anställningsmånad för varje anställ-ningsmånad som arbetstagaren har påbörjat efer fyllda . Sammanlagtfår arbetstagaren dock tillgodoräkna sig högst 60 sådana extra anställ-ningsmånader" stryks,2. att beslutar om sådan ändring i lagen om anställningsskyddatt 22 § ändras till "Arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med ut-gångspunkt i varje arbetstagares anställningstid hos arbetsgivaren. Densom blivit uppsagd på grund av arbetsbrist och därefter återanställd fårdock räkna sin sammanlagda arbetstid",3. att beslutar om sådan ändring i lagen om anställningsskyddatt 22 § meningen "ger högre ålder företräde"stryks.1994/95:K402 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skadeståndsreglerna vid obefogad uppsägning där yttrande-friheten beskurits, skärps.1994/95:K431 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstiftning mot diskriminering av homosexuella i arbetslivet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även får i uppdrag att beva-ka diskriminering av homosexuella.1994/95:Fi506 av m.fl. (s) vari yrkas att hosregeringen begär förslag om justering i befintlig lagstiftning om upphand-ling av underleverantörer i byggbranschen så att motionens intentioneruppfylls.1994/95:Sf621 av m.fl. (c) vari yrkas9. att hos regeringen begär en utvärdering av lagstiftningenom förbud mot etnisk diskriminering.1994/95:T605 av m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bemanningsreglerna och det fackliga vetot,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den utvidgade avtalsrätten i medbestämmandelagen, den s.k.lex , bör slopas,9. att beslutar att konvention 137 bör sägas upp i enlig-het med vad som anförts i motionen.1994/95:N274 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att beslutar om sådana ändringar i lagen om anställnings-skydd och lagen om medbestämmande med flera lagar att de lagar somgällde före åter blir gällande.1994/95:N301 av m.fl. (kds) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återställa arbetsrätten till de regler som gällde före den 1januari 1995. BakgrundBehovet av förändringar i arbetsrätten har diskuterats . Den tidigaresocialdemokratiska regeringen beslutade om en översyn kort före rege-ringsskiftet 1991. Sedan fyrpartiregeringen tillträtt beslutades om nyadirektiv för översynen och satte () igång sitt arbete. Uppgiften var att göra en översyn av medbestäm-mandelagen och den centrala arbetsrättsliga lagstiftningen i övrigt.På grundval av ARK:s delbetänkande (SOU 1993:32) Ny anställnings-skyddslag lade fyrpartiregeringen fram förslag till vissa för-ändringar i anställningsskyddslagen (LAS) och medbestämmandelagen(MBL). Förslagen motsvarade delvis vad som enligt direktiven skullebehandlas med förtur.Riksdagen godtog i huvudsak förslagen och lagändringarna trädde i kraftden 1 januari 1994.Ändringarna innebar i korthet att den längsta tillåtna tiden för anställ-ning vid arbetsanhopning och för provanställning förlängdes från sex . Arbetsgivaren fick rätt att vid uppsägning på grund av ar-betsbrist undanta två arbetstagare från turordningen. Bestämmelserna omfacklig vetorätt vid entreprenader upphävdes och det infördes ett förbudmot vissa stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretag.Härutöver förlängdes den s.k. månadsregeln vid uppsägning av personli-ga skäl från . Mot bakgrund av ett EG-direktiv infördesen ny regel som innebär att arbetsgivaren i början av ett anställningsförhål-lande skall informera arbetstagaren om anställningsvillkoren.ARK fortsatte sitt arbete och överlämnade ytterligare ett del-betänkande (SOU 1994:83) Övergång av verksamheter och kollektivauppsägningar.Kort efter regeringsskiftet föreslog den socialdemokratiskaregeringen i proposition 1994/95:76 Förändring av vissa arbetsrättsligaregler att de berörda ändringarna i LAS och MBL skulle återställas tilldet innehåll de hade före den 1 januari 1994.Förslagen godtogs i huvudsak av (1994/95:AU4, rskr. 123)och lagändringarna trädde i kraft . Detta innebar att denlängsta tillåtna tiden för visstidsanställning vid arbetsanhopning och förprovanställning förkortades från . Möjligheten attundanta två arbetstagare från turordningen vid uppsägning på grund avarbetsbrist togs bort. Vetorätten vid entreprenader återinfördes, dock meden av arbetsmarknadsutskottet förordad ändring i förhållande till vad somgällt för att reglerna inte skulle komma i konflikt med lagen omoffentlig upphandling. Det särskilda förbudet mot vissa blockader motenmans- och familjeföretag upphävdes. De av fyrpartiregeringen genom-förda lagändringarna kom alltså att gälla under ett år.Samtidigt med detta s.k. återställande av arbetsrätten infördes även nyaregler mot bakgrund av två EG-direktiv. I enlighet med regeringens pro-position 1994/95:102 Övergång av verksamheter och kollektiva uppsäg-ningar gjordes ändringar i LAS, MBL och främjandelagen (1994/95:AU4).Med de nya reglerna medför en företagsövergång till skillnad från tidigareatt anställningsavtal automatiskt övergår från överlåtaren till förvärvaren,och de arbetstagare som omfattas får i princip ett skydd för sina anställ-ningsvillkor av ett år.Den socialdemokratiska regeringen hade kort efter regeringsskiftet hös-ten 1994 beslutat att ARK skulle läggas ned. I stället skulle direktiv utarbe-tas till en ny arbetsrättskommitté. Under titeln (SOU 1994:141) publicerades det huvudsakliga bakgrunds-material som ARK:s sekretariat hade tagit fram och som inte lett till för-slag om lagändringar.I mars i år beslutade regeringen om direktiv till en kommission om densvenska arbetsrätten (Dir. 1995:30). Uppgiften är att söka lösningar på deproblem som arbetsmarknadens parter anser finns på arbetsrättens område.Syftet är att kommissionen under medverkan av parterna skall finna formerför hur parterna själva i så stor utsträckning som möjligt genom kollekti-vavtal kan utforma de arbetsrättsliga reglerna så, att de fungerar väl i prak-tiken och blir så enkla och effektiva som möjligt.Målet är enligt direktiven att åstadkomma en långsiktig och stabil arbets-rätt som främjar flexibilitet och produktivitetsutveckling, tillgodoser deanställdas behov av utveckling, inflytande, frihet och trygghet och somfrämjar jämställdhet mellan könen och invandrarnas villkor på arbets-marknaden.Kommissionen skall med förtur behandla frågan om att införliva EG-direktivet om s.k. europeiska företagsråd med svensk rätt.Enligt direktiven bör kommissionen diskutera det förslag till ny studie-ledighetslag som lades fram av Utredningen om ledig-hetslagstiftning, Ledighetslagstiftningen -- en översyn (SOU 1994:41).Kommissionen bör även diskutera utbildning inom arbetslivet i övrigt. Idirektiven nämns förslagen i betänkandet Kunskap för utveckling (SOU1994:48) som bereds inom regeringskansliet.I direktiven betonas att parterna skall ha ett stort inflytande.Ordförande i kommissionen är direktören i övrigt består den till större delen av företrädare för arbetsmarknadensparter. Uppdraget skall redovisas senast den 1 mars 1996.I detta sammanhang skall också nämnas att Arbetstidskommittéi dagarna lagt fram ett delbetänkande (SOU 1995:92) om EG:s arbetstids-direktiv och dess konsekvenser för det svenska regelsystemet.I det följande tar utskottet först upp frågan om återgång till 1994 årsregler och därefter den fortsatta reformeringen av arbetsrätten. Sedan be-handlas motioner om det s.k. Övergångsdirektivet, om deltidsarbetslösaoch om s.k. arbetsföretag. I de följande avsnitten behandlas övriga motio-ner med anknytning till LAS resp. MBL. Sist i betänkandet finns ett avsnittsom rör diskriminering i arbetslivet.Motionerna anges i det följande utan riksmötesår (1994/95).Återgång till reglerDe fyra partier som utgjorde regeringsunderlag i den förra regeringenbegär i skilda motioner en återgång till vad som gällde under år 1994.Detta innebär att den längsta tillåtna tiden för tidsbegränsad anställning vidarbetsanhopning skall förlängas från nuvarande sammanlagt sex till tolvmånader (5 § LAS) och att den längsta tillåtna tidenför provanställning likaledes skall förlängas från (6 §LAS). Vidare innebär det att arbetsgivare får rätt att undanta två arbetsta-gare i varje turordningskrets från turordningen vid uppsägning på grund avarbetsbrist (22 § LAS). I fråga om MBL innebär det att den fackliga veto-rätten vid entreprenader tas bort (upphävande av 38-40 §§ med följdänd-ringar) samt att förbudet mot vissa stridsåtgärder mot enmans- och familje-företag återinförs (ny 41 b §).Moderata samlingspartiet utvecklar i sin partimotion A215 Förutsättningarför nya arbeten hur man anser att arbetsrätten bör reformeras. En återgångtill vad som gällde är en del (yrk. 5 delvis). I kommittémotionenA707 av Per m.fl. (m) yrkas att utan dröjsmål fattarbeslut om återgång till dessa regler (yrk. Med de förändringar somgenomfördes av fyrpartiregeringen förbättrades situationen för företagan-det avsevärt, sägs det i kommittémotionen. Tillsammans med sänkta ar-betsgivaravgifter och skatter fick företagen och de anställda bättre villkor,och grunden lades för tillväxt och fler arbeten. Den socialdemokratiskaregeringens politik att upphäva dessa regler innebar steg tillbaka. Dennuvarande regeringspolitiken motverkar sitt syfte eftersom den avhållerföretagen från att nyanställa och hämmar tillväxten. Regeringens handlan-de är tvetydigt eftersom man först återställer och sedan säger sig viljaförändra åt samma håll som fyrpartiregeringen.I de nu berörda m-motionerna A215 och A707 utvecklas också synen påden fortsatta reformeringen av arbetsrätten. Utskottet återkommer till detta.Centerpartiet begär i sin motion A244 (yrk. 2) att arbetsrättsreg-ler återupprättas. Genom att ta bort möjligheten till provanställning ellervisstidsanställning vid arbetstoppar upp till motverkar den socialde-mokratiska regeringen jobb i näringslivet och därmed även i den offentligasektorn, sägs det i motionen.I liberalernas motion N274 Företagandets villkor av LarsLeijonborg m.fl. framhålls att utformningen av de arbetsrättsliga lagarna ärett av företagandets villkor. Lagarna har upplevts som krångliga och häm-mande, och det finns tecken som tyder på att reglerna kommit att begränsanyanställning och produktionsökning. Med den socialdemokratiska majori-tetens återställande av småföretagarvänliga regler försvåras kam-pen mot arbetslöshet. påpekar att även den socialdemokratiskaregeringen tycks anse att reglerna ställer till problem eftersom regeringenuppmanar arbetsmarknadens parter att förhandlingsvägen förändra dem.De lagar som gällde före bör åter bli gällande, anserpartiet (yrk. 5).Motsvarande krav och synpunkter framförs i liberalernaskommittémotion A286 av m.fl. (yrk. 3).Kristdemokraterna anser enligt sin motion A271 att den arbetsrättsligalagstiftningen måste utformas så att trygghet skapas för de anställda utanatt nyanställning och nytillträdande missgynnas. Partiet ser de regler somgällde som en rimlig avvägning mellan dessa ambitioner ochyrkar därför att reglerna återinförs (yrk. Sådana förändringar är positi-va som skapar ökade förutsättningar för att små och medelstora företaganställer fler, sägs det i motionen. Även i näringspoli-tiska motion N301 (yrk. 8) begärs att arbetsrätten återställs till vad somgällde före den 1 januari 1995.I kommittémotion om ungdomsarbetslösheten,A288 av m.fl., framhålls att de ändringar av arbetsrätten somfyrpartiregeringen genomförde framför allt var inriktade på att underlättainträdet på arbetsmarknaden och undvika att ungdomar slås ut i alltför storutsträckning (yrk. 2).Även i ett antal enskilda motioner begärs att arbetsrättsligaregler återinförs.Sådana yrkanden framförs i motion A270 (yrk. 9) av (båda m), som också anser att regeringen bör utredaytterligare förändringar av arbetsrättslagarna för att underlätta nyanställ-ningar, och i motion A709 av och (båda m).Inger och (båda m) anför i motion A411om småföretagandet i att arbetsrättslagstiftningen måsteanpassas till de mindre företagens verklighet. En felrekrytering i ett företagmed specialkompetens kan få katastrofala följder, sägs det i motionen (yrk.3).I motion T605 En konkurrenskraftig sjöfartsnäring av . (m) yrkas att den fackliga vetorätten avskaffas eftersom den enligtmotionärerna verksamt bidragit till att den tekniska utvecklingen har varitlångsammare i den svenska handelsflottan än i övriga europeiska (yrk. 6).Utskottets övervägandenNär utskottet (1994/95:AU4) skulle ta ställning till den nytill-trädda socialdemokratiska regeringens förslag om återställande av arbets-rätten till vad som gällde var en utgångspunkt att en fram-gångsrik och dynamisk verksamhet förutsätter anställda som känner trygg-het med de förändringar som är behövliga. Utskottet ansåg att de försäm-ringar av anställningsskyddet som den borgerliga fyrpartiregeringen hadegenomfört var olyckliga av flera skäl. Helt allmänt kunde man enligt ut-skottet ifrågasätta om försämringar av anställningstryggheten är den rättavägen att gå för att få i gång nyanställningar och skapa en bättre fungeran-de arbetsmarknad. Utskottet var även kritiskt till de av fyrpartiregeringengenomförda ändringarna i deras enskilda delar. Utskottet står fast vid denuppfattning som kom till uttryck i det nyssnämnda betänkandet.Vid arbetstoppar bör sammanlagt va-ra längsta tillåtna tid. Om arbetsgivaren behöver arbetskraft under längretid än så bör lagens huvudregel om tillsvidareanställning gälla. Utskottetkan inte heller se att det i lag skulle behöva medges för provan-ställning än . bör en arbetsgivare i norma-la fall rimligen kunna bedöma om arbetstagaren är lämplig för arbetet ochfungerar på arbetsplatsen, och detta oavsett om det är ett stort eller litetföretag. På båda områdena finns dessutom möjlighet att vid behov träffakollektivavtal av annat innehåll.En del av argumentationen från de fyra borgerliga partierna går ut på attförkortningen av den längsta tillåtna tiden vid dessa anställningsformerskulle hämma tillväxten och tillkomsten av nya arbeten. Utskottet kan intedela denna uppfattning. har mellan 80 000 och 100 000 nya arbe-ten tillkommit, vilket är en sysselsättningsökning som är långt starkare änunder de bästa åren och för dessutom dubbelt såsnabb som för genomsnittet av EU:s medlemsländer. Statistik från SCBvisar att andelen tidsbegränsade anställningar ökat kraftigt sedan början av1990-talet. utgjorde deras andel jämfört år1990. Även i absoluta tal är de tidsbegränsat anställda betydligt flerän under högkonjunkturen. Enligt utskottets mening övertygar inte dennabild om att det skulle finnas ett behov av generellt vidgade möjligheter tilltidsbegränsade anställningar.Även när det gäller turordningen vid uppsägning vill utskottet erinra omatt arbetsgivaren och den fackliga organisationen kan avtala om avstegfrån lagreglerna, dvs. principen sist in - först ut om det skulle anses be-hövligt. Den gällande regeln, som gav arbetsgivaren möjlig-het att fritt undanta två arbetstagare i varje turordningskrets, ingav betänk-ligheter. Regeln innebar i praktiken att anställningstryggheten i småföre-tag minskades kraftigt. Arbetsgivaren behövde inte redovisa sina skäl, deträckte att de undantagna enligt hans bedömning var s.k. nyckelpersoner.Man frångick den intresseavvägning som lagreglerna annars bygger på.Utskottet kan inte heller se hur möjligheterna att genom veto förhindraatt oseriösa företag anlitas skulle kunna vara till nackdel för tillkomsten avnya arbeten. Den fackliga vetorätten betyder kanske än mer när ar-betskraft i allt större utsträckning anlitas på annat sätt än genom traditio-nella anställningsavtal. Det borde som utskottet ser det vara ett allmäntintresse att de nya arbetena växer fram i företag som respekterar de reglersom gäller på arbetsmarknaden. Detta är inte minst en fråga om konkur-rens på lika villkor.Utskottet har inte heller någon förståelse för ståndpunkten i motionT605 att vetorätten bör avskaffas därför att den skulle hindra den tekniskautvecklingen inom handelsflottan. Vetorätten är inte avsedd att bevaraarbetstillfällen åt de fackliga organisationernas egna medlemmar.