bet · GI01JuU16 · 1995-03-28 00:00:00 — Anslag till kriminalvården, m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omanslag till kriminalvården för /96. I sambanddärmed behandlas ett antal motioner avseende medelstilldelningenoch i övrigt med anknytning till kriminalvården.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkersamtliga motioner.Till betänkandet har fogats sammanlagt 13 reservationer, varavfyra från (m), två från (m, kds), en från (c), fyra från (v), enfrån (v, kds) och en från (mp).ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1994/95:100 bilaga 3 () harregeringen föreslagit atttill för /96 anvisa ettramanslag på (punkt E 1, s. 68--69).till Kriminalvården för /96 anvisa ettramanslag på 5 (punkt E 2, s. 69--70).till Utlandstransporter för /96 anvisa ettförslagsanslag på (punkt E 3, s. 70--71). 1994/95:Ju501 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utländska medborgare som begår brott iSverige skall utvisas för att avtjäna sina straff i hemlandet.1994/95:Ju502 av och (c, s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nya platser tillkriminalvårdsanstalten i Västervik.1994/95:Ju503 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom fortsatt verksamhet vid fängelset i /95:Ju504 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av att bevara mindre fängelser.1994/95:Ju505 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inrätta en kriminalvårdsanstalt i Ångekommun.1994/95:Ju507 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt kriminalvårdsanstalten i på ges möjlighet attbedriva fortsatt verksamhet.1994/95:Ju508 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kriminalvårdsanstalten i Hudiksvall.1994/95:Ju509 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inte bygga upp en psykiatrisk vårdinom kriminalvården utan utnyttja de resurser som finns inom denpsykiatriska sjukvården.1994/95:Ju510 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att under anslaget E 3. Utlandstransporterinom anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag med minskat anslag ienlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:Ju511 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sammanslagning av häktet i och KVALuleå.1994/95:Ju512 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att stoppa nedläggningar av fängelser tillskonsekvensbeskrivningar presenterats.1994/95:Ju801 av m.fl. (m) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om alternativa påföljder till fängelse,1994/95:Ju805 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ändrad inriktning av kriminalvården,5. att till Kriminalvården för /96anslår mindre än vad regeringen föreslår enligtvad i motionen anförts om att minska antalet fängelseplatser,6. att hos regeringen begär att frivårdensverksamhet med alternativa behandlingsformer skall prioriterasenligt vad i motionen anförts om att dit överföra mer pengar avanslaget till kriminalvården,8. att hos regeringen begär förslag till ändraderegler när det gäller flyktingars förvarstagande enligt vad imotionen anförts om det felaktiga i att de sätts i häkte iväntan på avvisningsbeslut,9. att till Utlandstransporter för budgetåret1995/96 anslår mindre än vad regeringen föreslagitenligt vad i motionen anförts om brister i planering ochsamordning av resorna.1994/95:Ju809 av m.fl. (c) vari yrkas22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisning av situationen ikriminalvården,23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kriminalvården,24. att till kriminalvården för /96anvisar utöver vad regeringen föreslagit, ellersåledes 5 ,1994/95:Fi216 av m.fl. (kds) vari yrkas21. (delvis) att till polis, domstolar ochkriminalvård för /96 anvisar 400 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit.1994/95:Sf611 av m.fl. (kds) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förvarstagna asylsökande skallplaceras i lämpliga lokaler som tillgodoser kravet på respektoch värdighet,1994/95:Sf637 av m.fl. (v) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbud mot förvar av vuxna i häkten ochpolisarrester,1994/95:So601 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om frihetsberövande av barn och behovet avändringar i lagstiftningen för att följa ,1994/95:Kr2 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring i lagstiftningen så attminderåriga lagöverträdare hålls åtskilda från vuxnabrottslingar inom kriminalvården. AllmäntInledningsvis konstaterar utskottet att /96enligt beslut om ändring i riksdagsordningen (Förs.1993/94:TK2, KU18, rskr. 425, 1994/95:KU2, rskr. 4, SFS1994:1471) löper till och med den 31 december 1996.Det övergripande målet för kriminalpolitiken och därmed ocksåför kriminalvårdens verksamhet är att minska brottsligheten ochöka människors trygghet i samhället. Kriminalvårdens verksamhetskall kännetecknas av en human människosyn, god omvårdnad ochett aktivt påverkansarbete med iakttagande av hög grad avsäkerhet samt respekt för den enskildes integritet ochrättssäkerhet. Verksamheten skall inriktas på åtgärder sompåverkar den dömde att inte återfalla i brott.Kriminalvårdens ansvarsområden är att verkställafängelsestraff samt att övervaka skyddstillsynsdömda ochvillkorligt frigivna. Till kriminalvårdens huvuduppgifter hörockså att svara för verksamheten vid landets häkten.Kriminalvårdslagstiftningen bygger i allt väsentligt på deprinciper som lades fast genom kriminalvårdsreform.Grundtankar för reformen var att så långt det är möjligt medhänsyn till kravet på samhällsskydd och differentiering främjade intagnas samhällsanpassning och motverka de skadligaföljderna av frihetsberövandet.Kriminalvårdsstyrelsen (KVS) är central förvaltningsmyndighetför all kriminalvårdsverksamhet. Styrelsen är chefsmyndighet försju geografiskt indelade regioner som var och en omfattaranstalter, häkten och frivårdsmyndigheter samt för den fr.o.m.den 1 januari 1994 inrättade Transporttjänsten. I administrativthänseende är styrelsen chefsmyndighet även förKriminalvårdsnämnden och övervakningsnämnderna.Flera av styrelsens uppgifter har decentraliserats ochdelegerats till regionmyndigheterna och de lokala myndigheterna.Antalet tjänster vid styrelsen har till följd härav ochrationaliseringar i övrigt minskat från ca 320 till ca 200.Styrelsens uppgifter är i princip koncentrerade tillövergripande och gemensamma uppgifter.De sju regionmyndigheternas huvuduppgifter är att ledakriminalvården i regionerna enligt KVS riktlinjer, stödjaverksamheten vid de lokala myndigheterna och utöva tillsyn överderas verksamhet.Kriminalvården har ställts inför krav pårationaliseringar. /96 blir i detav statsmakterna beslutade femåriga rationaliseringsuppdragettill KVS att genomföra rationaliseringar uppgående tillomkring . Två tredjedelar av dessa beloppomfördelas och används för förnyelsearbete inom kriminalvårdenoch en tredjedel utgör besparing. förändrat arbetssätt för framför allt anstalts- ochhäktesorganisationen.Regeringen anför i budgetpropositionen att kriminalvården, motbakgrund av det ekonomiska läget och den redovisadebeläggningsutvecklingen (se härom nedan), bör kunna åläggas ettbesparingskrav . Regeringen anseratt möjligheter bör finnas till fortsatta rationaliseringar iadministrationen och till ytterligare organisations- ochschemaförändringar inom anstalts- och häktesorganisationen.Dessutom bör en utgiftsminskning kunna ske genom att utbyggnadenav anstalts- och häktesorganisationen begränsas något.Besparingskravet för /96 (12 månader) bör, enligtregeringen, bestämmas till . Härtill kommerden ovan nämnda rationaliseringen avseende /96(12 månader) på samt kostnader till följd avden av (1992/93:JuU19, rskr. 223) beslutade reformenom villkorlig frigivning på (12 månader),vilka skall finansieras utan extra anslag. Sammanlagt rör detsig om ett besparings- och rationaliseringsarbete på 79 miljonerkronor räknat på 12 månader.Regeringen konstaterar i budgetpropositionen attRiksrevisionsverket (RRV) har riktat invändningar mot KVS'årsredovisning och uttalar att de brister som RRV pekat på irevisionsberättelsen är så allvarliga att de skyndsamt böråtgärdas. Regeringen konstaterar att ett sådant arbete harinletts och att de grunder som orsakat revisionsanmärkningarkommer att åtgärdas.Regeringen anser att KVS i årsredovisningen i den del somavser resultatredovisningen redogjort för verksamheten på ettöverskådligt och lättfattligt sätt men att det dock bör finnasgoda möjligheter att inför kommande verksamhetsår vidareutvecklaresultatredovisningen, bl.a. med avseende på slutprestationer.Utskottet har under ärendets beredning vid en utfrågning medrepresentanter för och inhämtatinformation rörande bl.a. KVS' åtgärder till följd av RRV:sanmärkningar, pågående rationaliserings- och utvecklingsarbetesamt frågor angående anstaltsbeläggning och aktuellaförändringar i anstaltsbeståndet m.m.Pågående översyns- och beredningsarbete m.m.Regeringen tillkallade (dir. 1992:47) för att se över det straffrättsligapåföljdssystemets innehåll och uppbyggnad. uppdrag ingår bl.a. att pröva om systemetmed villkorlig frigivning skall behållas och hur detta i så fallskall vara utformat. Kommittén skall också övervägamöjligheterna att vidareutveckla användningen av olikaalternativ till fängelsestraff. I direktiven understryks attinriktningen för arbetet härvidlag bör vara att öka utrymmet föralternativ till fängelse genom att öppna möjligheter till andraicke frihetsberövande påföljder än de som finns och attytterligare utveckla redan tillgängliga påföljder. Kommitténsarbete skall vara slutfört under hösten 1995.Den 1 januari 1993 utvidgades försöksverksamheten medsamhällstjänst till att gälla hela landet (prop. 1991/92:109,JuU24, rskr. 259, SFS 1992:372). Den utvidgade tillämpningen ärtidsbegränsad till utgången av i väntan på att en merapermanent ordning kan införas. I uppdragingår att föreslå hur samhällstjänsten på börinfogas i påföljdssystemet. () harutvärderat --försöksverksamhet med samhällstjänst.Utvärderingen har lämnats över till kommittén.Den 1 augusti 1994 påbörjades en tvåårig försöksverksamhet medintensivövervakning med elektronisk kontroll (prop. 1993/94:184,JuU28, rskr. Försöksverksamheten syftar bl.a. till att geunderlag för överväganden omintensivövervakning med elektronisk kontroll bör bli ettpermanent inslag i straffsystemet. kanfängelsestraff i vissa fall verkställasutanför anstalt i form av intensivövervakning med elektroniskkontroll. En förutsättning för sådan verkställighet är att dendömde bor inom något av verksamhetsområdena förfrivårdsmyndigheterna i , , Norra, MalmöSödra, eller . Under verkställighetstidenfår den dömde inte lämna sin bostad annat än för vissa ändamåloch på särskilt angivna tider. Förbudet att lämna bostadenkontrolleras med elektroniska hjälpmedel. Elektronisk kontrollfår också avse att den dömde fullständigt avhåller sig frånalkohol. Vid misskötsamhet tas den dömde in där undergå fortsatt verkställighetav straffet.BRÅ har fått i uppdrag att utvärdera försöket medintensivövervakning med elektronisk kontroll. Uppdraget skalldelredovisas före april månads utgång och slutredovisassenast . Utvärderingen skall i största möjligautsträckning belysa förhållanden som är av betydelse för attkunna bedöma om intensivövervakning med elektronisk kontroll ärett bärkraftigt alternativ till fängelse.Fängelseutredningen (dir. 1992:36), som gjort en översyn av deprinciper och det regelverk som lades fast genom 1974 årskriminalvårdsreform, redovisade sitthuvudbetänkande (SOU 1993:76) Verkställighet av fängelsestraffoch sitt slutbetänkande (SOU 1994:5) Kriminalvårdoch psykiatri. har bl.a. föreslagit attlagen om kriminalvård i anstalt skall ersättas med en ny lag omverkställighet av fängelsestraff. Kommittén anser vidare att dens.k. normaliseringsprincipen, som innebär att kriminalvårdensintagna har samma rätt till samhällets stöd- och vårdinsatsersom andra medborgare, skall behållas. Kommittén framhållerbehovet av ökad differentiering av intagna med hänsyn till bl.a.säkerhetsaspekter, narkotikamissbruk och behandlingsbehov.Enligt kommittén bör emellertid närhetsprincipen, som innebäratt den dömde skall avtjäna straffet i närheten av sin hemort,fortfarande äga viss betydelse med avseende på valet av anstalt.Kommittén föreslår också åtgärder i syfte att motverkaförekomsten av narkotika på anstalterna. Kommitténs betänkandenhar remissbehandlats.Vissa av förslag ligger till grund förregeringens proposition (prop. 1994/95:124) om ändringar ikriminalvårdslagstiftningen rörande anstaltsindelningen m.m. Ipropositionen föreslås ändringar i lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt, vilka bl.a. syftar till att förbättrakriminalvårdens möjligheter att placera de intagna på en anstaltmed lämplig verksamhetsinriktning. Ändringarna syftar också tillatt bekämpa förekomsten av narkotika och i övrigt förbättraordningen och säkerheten i fängelserna. Fängelseutredningensförslag i övrigt bereds vidare inom isyfte att ersätta den nuvarande lagen om kriminalvård i anstaltmed en ny lag om verkställighet av fängelsestraff.Ungdomsbrottskommittén överlämnade sitt betänkande(SOU 1993:35) Reaktion mot ungdomsbrott. Kommittén har övervägti vilka former och på vilket sätt det allmänna bör ingripa närunga begår brott. Bakgrunden är bl.a. att förändringarna ipåföljdssystemet, som skett i takt med det kriminalpolitiskautvecklingsarbetet, inte i någon vidare mån har berörtde unga lagöverträdarna. Ändrade regler för handläggningen avungdomsmål trädde i kraft (prop. 1994/95:12,JuU1, rskr. 1994/95:39). Kommitténs förslag i frågan ompåföljden för ungdomar bereds vidare inomJustitiedepartementet.I budgetpropositionen anges också att det inomJustitiedepartementet pågår ett arbete rörande en översyn avbötesstraffets utformning och användning i syfte att belysamöjligheterna att utvidga användningen av böter och att skärpabötesstraffet.Lokalförsörjningen inom kriminalvårdenBeläggning m.m.Under budgetåren 1992/93 och 1993/94 ökade medelbeläggningenvid anstalterna med sammanlagt 657 till 4 239 intagna.Medelbeläggningen har /94 varit . På de slutnariksanstalterna har beläggningen legat nära 100 %.Utskottet vill inledningsvis erinra om att utskottet tidigarevid ett stort antal tillfällen och senast (prop.1993/94:JuU17 s. 13) uttalat att beläggningsnivån påkriminalvårdsanstalterna bör vara för attmöjliggöra differentiering av olika intagna med ettgott resursutnyttjande.Under /94 var medelbeläggningen vid häktena 1379 personer och beläggningsnivån . Antalet platser harunder budgetåret ökat med 149. Beläggningstrycket har därmedminskat något även om det varit överbeläggning vid ettantal häkten.KVS redovisar i sin månadsstatistik för anstalter rörandesituationen att medelbeläggningen ökatmed 177 intagna jämfört med samma period förra året.Platsutnyttjandet mätt i procent av antalet tillgängliga platservar i genomsnitt 86 med en variationfrån 82 på öppna anstalter till 95 på de slutna riksanstalternamed den högsta säkerhetsnivån, de s.k. klass I-anstalternaKumla, och . Motsvarande siffror för januari månad1994 var med en variation från på öppna lokalanstaltertill på slutna riksanstalter.I kriminalvårdens statistik över beläggningen m.m. vid häktenaredovisas att medelbeläggningen var 186intagna färre än . Platsutnyttjandet var av tillgängliga platser med regionalavariationer från Härnösandsregionens tillStockholmsregionens 92 %.Den obligatoriska halvtidsfrigivningen avskaffades den 1 juli1993. gäller som huvudregel att minst två tredjedelar avstrafftiden skall ha avtjänats innan frigivning kan ske. Den 1februari 1994 sänktes promillegränsen för grovt rattfyllerisamtidigt som straffet för detta brott skärptes. För att mötaeffekterna av beläggningsutvecklingen samt av de ändradereglerna i fråga om villkorlig frigivning och rattfylleri, pågåroch planeras en utbyggnad av anstalts- och häktesorganisationenmed ca 1 300 anstaltsplatser och ca 235 häktesplatser.Regeringen redovisar i budgetpropositionen (s. 67) att enavmattning i tillströmningen till anstalterna förefaller haskett . har beläggningsnivånvarit obetydligt högre än under samma tid föregående årsamtidigt som den huvudsakliga effekten på beläggningen av deändrade reglerna för villkorlig frigivning, som trädde i kraftden , numera, enligt regeringens uppfattning, bör hainträffat. Dessutom har beläggningen vid häktena minskat. I taktmed att nya platser kan tas i bruk bör den besvärligabeläggningssituation som har rått förbättras. Med hänsyn till att tillströmningen tillanstalterna synes avta bör dessutom behovet av anstalts- ochhäktesplatser tills vidare, enligtregeringen, beräknas något lägre än som skett vidutbyggnadsplaneringen.Utskottet finner ingen anledning till någon åtgärdnu med anledning av vad regeringen anfört.Lokalisering av anstalter m.m.I motion Ju502 (c, s) förordas en utbyggnad avkriminalvårdsanstalten och i motion Ju505 (s)förespråkas att en ny kriminalvårdsanstalt förläggs till Ånge.I motion Ju511 (m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att häktet i inte bör slås sammanmed kriminalvårdsanstalten därstädes.I ett antal motioner argumenteras mot nedläggningar avanstalter. I motion Ju503 (m) förordas sålunda attkriminalvårdsanstalten i inte läggs ned. Imotionerna Ju507 (c) och Ju508 (s) argumenteras emotnedläggningar av kriminalvårdsanstalterna i resp.Hudiksvall. I motion Ju504 (c) framhålls behovet av att de småfängelserna bibehålls och i motion Ju512 (mp) yrkas attnedläggningen av fängelser skall stoppas till dess attkonsekvensbeskrivningar presenterats.KVS har i skrivelse hemställt attregeringen beslutar att kriminalvårdsanstalterna , ,, , , och samthäktena i och skall stängas senast den 30 juni1996.Vidare har styrelsen hemställt att regeringen skall inrätta enhäktesavdelning vid kriminalvårdsanstalten i i samband medatt häktet stängs.I skrivelsen anförs bl.a. att de nedläggningar ochplatsförändringar som initierats i huvudsak ligger i linje medden inriktning som slagits fast i den långsiktigalokalplaneringen där bl.a. ökade differentieringsmöjligheterinom resp. anstalt, flexibilitet, samt kostnads- ochverksamhetseffektivitet är vägledande. Styrelsen anför vidareatt inriktningen sålunda är att tillbyggnad skall ske vid ettflertal anstalter och att nedläggning måste genomföras av ettantal mindre inte utbyggnings- eller utvecklingsbara anstalteroch häkten.Justitieministern anförde i ett interpellationssvar iriksdagen (prot. 1994/95:74) angående nedläggningar avkriminalvårdsanstalter bl.a. att det är regeringen som fattarbeslut om nedläggning av anstalter och häkten samt att förslagenfrån KVS kommer att bedömas av regeringen i etthelhetsperspektiv tillsammans med andra förändringar inomkriminalvården. Vid denna bedömning kommer, tilladeJustitieministern, även eventuella effekter inom andramyndighetsområden att vägas in. Förslagen bereds nu inomJustitiedepartementet.Utskottet har behandlat motioner rörande bl.a.behovet av nya anstalter och lämplig lokalisering av dessa (se1993/94:JuU17 s. 8 med där gjord hänvisning).Utskottet vill inledningsvis påpeka att lokaliseringen avhäkten och anstalter kan få betydelse för kostnaderna även påandra anslag inom rättsväsendet, t.ex. kostnaderna föroffentliga försvarare som belastar rättshjälpsanslaget.Utskottet utgår från att regeringen, som Justitieministern ocksåantytt i sitt interpellationssvar, beaktar sådana faktorer vidde överväganden som skall göras. Därmed anser utskottet syftetmed kravet på konsekvensanalyser i motion Ju512 tillgodosett.Utskottet intar dock alltjämt den ståndpunkt som utskottettidigare givit uttryck för vid ställningstagande till liknandemotionsyrkanden, nämligen att det inte är möjligt för utskottetatt prioritera ett eller flera angelägna projekt framför andra.Denna uppfattning gäller också i frågan huruvida viss ellervissa anstalter bör drivas vidare eller läggas ned. Utskottetavstyrker bifall till motionerna Ju502, Ju503, Ju504, Ju505,Ju507, Ju508, Ju511 och Ju512.KriminalvårdsstyrelsenMedelstilldelningenRegeringen har under punkt E 1. (s. 68 f) föreslagit riksdagenatt till anvisa ett ramanslag på161 , varav beräknats för perioden juni1995--. Detta innebär att KVS åläggs ett besparingskravpå 3,3 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.KriminalvårdenAlternativa påföljder m.m.I motion Ju801 (m) understryks att fängelsestraffet är denmest väsentliga delen i påföljdssystemet men att nya påföljdermåste prövas vid sidan härav. I motion Ju805 (v) förespråkas enminskad användning av anstaltsbehandling och satsningar påalternativa påföljder.Utskottet har i olika sammanhang understrukit vikten av attalternativ till fängelsestraff utvecklas och att det sker enutveckling inom anstalterna när det gäller verksamhetensinriktning. Utskottet har också uttalat att debehandlingsmodeller som finns inom kriminalvården måsteutvidgas och ytterligare förbättras (se t.ex. 1992/93:JuU25 s.10 f).Utskottet behandlade (1993/94:JuU17 s. 12 f)motioner vari bl.a. yrkades en minskad användning avanstaltsbehandling och satsningar på alternativa påföljder.Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till attFängelseutredningens respektive arbeteoch beredningen härav borde avvaktas.I budgetpropositionen (s. 65) anförs att det är regeringensambition att begränsa användningen av fängelsestraff och utvidgaanvändningen av alternativa straff och verkställighetsformer.Regeringen anför också att det pågår lagstiftningsprojekt medden inriktningen bl.a. inom ramen för Straffsystemkommitténsarbete och den översyn av bötesstraffet som förbereds inomJustitiedepartementet med syfte att belysa möjligheterna till enökad användning av böter som påföljd.Utskottet, som välkomnar regeringens uttalanden i fråga om enminskad användning av fängelsestraff och en utvidgad tillämpningav alternativa strafformer, vidhåller sin uppfattning attpågående översynsarbete och beredningen härav bör avvaktas.Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju801 och Ju805 i nuberörda delar.Psykiatrisk vård inom kriminalvården m.m.I motion Ju509 (v) yrkas att de resurser som finns inom denpsykiatriska sjukvården skall utnyttjas också för psykisktstörda lagöverträdare och att det inte skall byggas upppsykiatriska vårdresurser inom kriminalvården. I motionen anförsvidare att psykiskt störda lagöverträdare bör dömas till vård istället för till fängelse; frågan om påföljd för psykiskt stördalagöverträdare kommer utskottet att behandla senare i år.I motion Ju809 (c) yrkas att regeringen redovisar situationeninom kriminalvården i fråga om psykiskt störda lagöverträdare. Imotionen förespråkas utökade resurser inom kriminalvården föratt ge intagna med psykiska problem det stöd och denrehabilitering som behövs för att de skall kunna återgå till ettnormalt liv efter anstaltsvistelsen.Sedan gammalt gäller regler om straffrättslig särbehandling avpersoner som gjort sig skyldiga till brottslig gärning underinflytande av en allvarlig psykisk sjukdom. Före (BrB) ikraftträdande innebar särbehandlingen att den skyldige avdomstol kunde förklarads fri från straff. Beslut om tvångsvårdankom härefter på sjukvårdsmyndigheterna.