bet · GJ01FiU5 · 1995-12-05 00:00:00 — Detta för att systemet redaninledningsvis skall få den avseddautjämningseffekten. Utgångspunkten förberäkningarna av bidragsförändringarnagörs därför nivå. För attkunna beräkna införandetilläggenrespektive införandeavdragen jämförsdet bidrag som kommunen respektivelandstinget faktiskt har medett teoretiskt framräknatreferensbidrag för enligt detföreslagna nya systemet. Därigenom kansåväl tillägg som avdrag för helaövergångsperioden fastställas under år1995, vilket enligt propositionenskapar också bättreplaneringsförutsättningar för enskildakommuner och landsting. Utskottetkonstaterar att med de utgångspunktersom anges i propositionen kommer deårliga bidragsminskningarna förkommunerna att uppgå till högst 250 krper invånare. För några kommuner, bl.a.Danderyd och , begränsasbidragsminskningen enligt förslagettill per invånare och år. FörDanderyd blir summan av de faktiskaskatteinkomsterna och statsbidragen iprincip oförändrade jämfört medår 1995, eller ca perinvånare. För är motsvarandebelopp ca för och ca23 för år 1996.Såsom anges i propositionen redovisaderegeringen redan ikompletteringspropositionen det nuföreliggande förslaget tillinföranderegler. I samband därmeduttalade sitt stöd förförslaget och ansåg det vara väl avvägtsåväl när det gäller genomförandetidensom begränsningarna avbidragsförändringarna. Utskottetvidhåller denna uppfattning. Utskottetanser i likhet med regeringen att detär effekterna av själva systemomläggningen som skall mildrasgenom de föreslagnaövergångsbestämmelserna. Utskottettillstyrker med hänvisning därtill -med några smärre redaktionellaändringar - propositionens förslag ochavstyrker motionerna Fi11 (m) yrkande 3och Fi12 (fp) yrkande 4.AvräkningsförfarandetI propositionen föreslås att den förvarje kommun och landsting individuelladel- och slutavräkningen som görs inuvarande system för utbetalning avkommunal- och landstingsskattemedelavskaffas fr.o.m. taxeringsåret 1997.Såväl del- som slutavräkning skall skeenligt tidigare regler för åren tilloch med taxeringsåret 1996.En kollektiv avräkning av kommunal-och landstingsskattmedel mellan statenoch kommuner respektive landsting görsfr.o.m. Skillnadenmellan preliminära och slutligakommunal- och landstingsskattemedelregleras med ett enhetligt belopp perinvånare i kommunen eller landstingetden året förebeskattningsåret. Regleringen skallenligt förslaget göras andraåret efter beskattningsåret.I motion Fi11 av . (m) sägs att regeringens förslaginnebär att indragningar görs frånkommuner med fördelaktigskattekraftsutveckling med hjälp av enprognosticerad inkomstförstärkning. Omdet senare skulle visa sig attinkomstförstärkningarna inte blirenligt prognoserna förlorar kommunenändå pengarna eftersom regeringenavskaffar de individuella del- ochslutavräkningarna.Motionärerna bakom motion Fi12 (fp)avvisar regeringens förslag tillkollektiv avräkning av kommunal- ochlandstingsskattemedel . Kommunerna kanenligt motionen inte gentemot statenbehandlas som ett kollektiv, därförlust för den ena kommunen kvittasmot vinst för den andra. Enligtmotionärerna måste varje kommunbehandlas för sig, trots attskillnaderna för den enskilda kommunenbeloppsmässigt är begränsade. MedFolkpartiets förslag om en begränsningav kompensationsnivån till kandock skillnaderna rent teoretisktmellan preliminär och slutlig avräkningbli större.Utskottet anser att det finns starkaskäl att förenkla avräkningsförfarandetpå det sätt som föreslås ipropositionen. Enligt utskottet ärvidare de fördelar som regeringen angeri propositionen med kollektivslutavräkning av kommunalskattemedlensådana att de motiverar en ändring avdet nuvarande systemet med individuelladel- och slutavräkningar i såväl skatte-som bidragssystemet.Utskottet tillstyrker därförpropositionens förslag attutjämningsbidragen ochutjämningsvgifterna skall varaslutgiltiga och att några del- ochslutavräkningar inte skall göras.Utskottet ställer sig också bakomförslaget att en kollektiv avräkning avlandstings- och kommunalskattemedel börske mellan staten och kommunerrespektive landsting . Utskottet avstyrkermotionerna Fi11 (m) yrkande 4 och Fi12(fp) yrkande 5.Ändrat system för återbetalning avmervärdesskatt till kommuner ochlandstingI propositionen föreslås att ett nyttsystem för konkurrenskorrigeringavseende kommunernas och landstingenskostnader för ingående mervärdesskattskall införas fr.o.m. år 1996.Återbetalningen av ingåendemervärdesskatt skall ske i ettsjälvfinansierat system där kommuneroch landsting skjuter till lika mycketpengar som betalas ut för kompensationav momskostnader. I nuvarande systemsvarar staten för kostnaderna. Isamband med övergången till det nyasystemet görs enligt förslaget enekonomisk reglering mellan staten ochkommuner respektive landsting på såsätt att de senare via statsbidragentillförs medel motsvarande statensnuvarande kostnader. Regeringensbedömning är att kommunerna viadet generella statsbidraget börtillföras ochlandstingen på motsvarande sätt 4 750miljoner kronor.Propositionens förslag i denna del tasupp i en motion. I motion Fi13 av RoyOttosson m.fl. (mp) sägs att detföreslagna systemet kan medföra en nysmygande resursindragning frånkommunsektorn. Detta kommer enligtmotionärerna att inträffa om den höjdanivån på statsbidragen blir nominelltoförändrad , vilketriksdagen uttalat sig för, medanavgifterna till systemet höjs i taktmed inflation och volymförändringar ikommunerna. Med 3 procents inflationoch 1 procents årlig volymminskning denärmaste åren blir den årligaurgröpningen knappt 300 miljoner kronorför kommunerna och knappt 100 miljonerkronor för landstingen.Motionärerna anser attresursindragningarna från kommunsektornredan har gått för långt. Därför harMiljöpartiet tidigare föreslagit attkommunsektorn fullt ut skallkompenseras för sina skatteförlustertill följd av de höjda egenavgifterna.I motionen ställs krav på att kommuneroch landsting skall kompenseras överstatsbidragen så att den föreslagnaförändringen blir kostnadsneutral förkommunsektorn. Det är angeläget att detnu föreslagna systemet inte innebär enny resursindragning.Utskottet vill erinra om att ettlikartat förslag presenterades förriksdagen redan ikompletteringspropositionen. Eftersomförslaget byggde på inomkommunalfinansiering borde det enligtriksdagens mening emellertid övervägasi ett sammanhang med det nya bidrags-och utjämningssystemet. Riksdagenavslog därför lagförslaget liksomförslaget till ekonomisk reglering.Regeringen har därefter ytterligareövervägt den lagtekniska konstruktionenoch återkommer med i princip sammaförslag till teknisk lösning. Detavgörande skälet är enligtpropositionen attkonkurrenskorrigeringssystemet inte ären metod för omfördelning. Det finnsdärför inte skäl till sammaprincipiella invändningar som riktatsmot det i kompletteringspropositionenföreslagna utjämningssystemet. Lagrådethar i sitt yttrande över förslaget inteframfört erinringar mot förslaget.När det gäller de belopp som skalltillföras kommuner och landstingkonstateras i propositionen attberäkningsunderlaget är osäkert och atten uppföljning skall ske när säkrareuppgifter föreligger. Enligt utskottetsmening är det väsentligt att dennauppföljning kommer till stånd.Utskottet utgår också från attsystemomläggningen på lämpligt sättutvärderas. Utskottet kan mot dennabakgrund för sin del godta den ipropositionen förordade lösningen påsystemet för konkurrenskorrigering.Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag och avstyrkermotion Fi13 (mp).BudgetfrågorI propositionen konstateras att det istatsbudgeten för /96redan finns anvisat medel för degenerella statsbidragen till kommunerrespektive landsting. Anslagsbeloppensom anvisade uppgårtill respektive 30 490 miljoner kronorpå anslaget Generellt statsbidrag tillkommuner och påanslaget Generellt statsbidrag tilllandsting. Enligt det i propositionenföreslagna nya systemet föråterbetalning av mervärdesskatt tillkommuner och landsting förordas enökning av de generella statsbidragentill kommuner respektive landsting med14 respektive . Medlen bör enligtpropositionen anvisas påtilläggsbudget.I propositionen föreslås vidare påtilläggsbudget ett anslag till det nyastatliga utjämningsbidraget tillkommuner och landsting på , varav 12 565 miljonerkronor avser kommunerna och avser landstingen.Detta bidrag motsvaras volymmässigt aven utjämningsavgift. Utjämningsavgiftenbör enligt propositionens förslagredovisas på en särskild inkomsttitelpå statsbudgetens inkomstsida. Densammanlagda effekten blir därmedstatsfinansiellt neutral.I motion Fi14 av m.fl. (kds)anges att är välmedvetna om att den samlade offentligasektorn måste anpassas till vad detsamhällsekonomiska utrymmet medger.Samtidigt måste hänsyn tas tillnyckelområden inom den offentligasektorn, framför allt vården ochäldreomsorgen. Utrymmet för ytterligarebesparingar inom dessa områden måsteenligt motionärerna anses varaobefintligt. Tvärtom måste ytterligareresurser till för att kvaliteten inomdessa sektorer skall kunnaupprätthållas.I enlighet med vad som tidigareföreslagits i partiets budgetmotionställs därför krav på ett särskiltbidrag till vård och omsorg i kommuneroch landsting på totalt 4,8 miljarderkronor. När det gäller finansieringenhänvisar motionärerna tillbudgetmotionen vari hävdas attKristdemokraternas samlade ekonomiskapolitik skulle medföra en sammantagenförstärkning av kommunernas ekonomi med12,relativtregeringens samlade politik.Utskottet vill beträffande förslagen ipropositionen hänvisa till sittställningstagande från i våras.Utskottet tillstyrkte därvid detförslag till riktlinjer förutvecklingen av statsbidragen under denärmaste åren som regeringen redovisadei kompletteringspropositionen. Avstatsfinansiella skäl bordestatsbidragen till kommunsektorn denärmaste åren högst bli nominelltoförändrade. avstyrkteutskottet ävenolika motionskrav frånKristdemokraterna som åter försfram. Utskottet står fast vid sintidigare intagna ståndpunkt och kaninte tillstyrka den kommunala expansionsom förordas i motionen.När det gäller de generellastatsbidragen har utskottet noterat attdet i propositionen anges atteventuella kostnadsökningar förinförandereglerna i förhållande till depreliminära beräkningarna somredovisades ikompletteringspropositionen skallfinansieras ur de generellastatsbidragen till kommunernarespektive landstingen. Utskottet haringet att erinra mot detta.Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi14 (kds) yrkandena 1, 2 och 8.Utskottet tillstyrker samtidigtregeringens förslag tillbudgetåtgärder.Övriga frågorKommunernas rollI motion Fi14 av m.fl. (kds)redovisar sin syn påkommunernas roll i samhället. Där sägsinledningsvis att partiets ekonomiskavision är ett hållbart välfärdssamhällesom vilar på sunda statsfinanser samten ansvarsfull och effektivmarknadsekonomi. Det är endast ettmarknadsekonomiskt system somlångsiktigt kan generera den tillväxtoch de andra förutsättningar som krävsför att skapa många och varaktiga jobboch en sund ekonomi.Kommunernas roll i samhällsekonomin ärbetydande. På ett effektivt ochheltäckande sätt skall de biståmänniskorna i deras dagliga liv idirekt eller indirekt anslutning tillden lokala näringslivsverksamheten,heter det i motionen. Denna verksamhetfår inte detaljstyras från staten utanmåste bygga på lokal initiativkraft ochdemokrati. Den kommunala självstyrelsenär ett viktigt villkor, enligtmotionärerna, för effektivitetoch är också en grundpelare för densvenska folkstyrelsen.På grund av att staten på senare åröverfört delar av den egna verksamhetenoch hårdare reglerat den kommunalaverksamheten har utvecklingen gått motökade krav på service och ökatutbud. har de kommunalaresurserna minskat och en allt mindreskattebas utgör ett ökat hot motsjälvstyrelsen. Motionärerna hävdarockså att det nya utjämningssystemet ipraktiken naggar den kommunalasjälvstyrelsen i kanten och därmed kanäven detta innebära att delar av denkommunala självstyrelsen går förlorad.Enligt motionärerna är därför ettvarsamt handlag av största betydelsenär dessa frågor avgörs. I motionenställs också krav på att regeringen börtillsätta en utredning för att ta framen bättre modell för kommunalfinansiering med anledning av att denföreliggande propositionen intepresenterat ett tillfredsställandesystem.Utskottet kan delvis dela motionärernasoro när det gäller möjligheterna förkommuner och landsting att med knapparesurser klara de växande behoven avoch anspråken på service.Samtidigt måste det noteras att manofta på ett berömvärt sätt på kommunalnivå har lyckats bemästra en situtionmed knappare resurser genom enkombination av rationaliseringar,effektiviseringar och neddragningar.Detta visar enligt utskottet på styrkani det lokala självbestämmandet.Utskottet kan således i mycket instämmai vad motionärerna anför om betydelsenav självstyrelse.Som utskottet tidigare understrukit ären väl fungerande skatteutjämning en avde grundläggande förutsättningarna föratt skapa likvärdiga kommunalekonomiskaförutsättningar och därmed möjliggöraför kommunerna att klara sinabetydelsefulla uppgifter. Utskottetvill också när det gäller onödigstatlig detaljstyrning av kommunsektornpeka på att regeringen har satt i gångden översyn av kostnadsdrivandestatliga regleringar av kommunalaverksamheter som aviserades ikompletteringspropositionen.Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi14 (kds) yrkandena 3 och 7.Den kommunala sektorns ekonomiskautrymmeI motion Fi17 av m.fl.(v) understryker motionärerna attverksamheterna i kommunsektorn är avhelt avgörande betydelse för välfärden,för den ekonomiska tillväxten och förförnyelsen av svensk ekonomi.Vänsterpartiet säger sig delaregeringens uppfattning attkommunverksamheterna måste värnas. Mensamtidigt, säger motionärerna, lederregeringens politik i praktiken tillatt det kommunala handlingsutrymmetbegränsas. Regeringen föreslår ocksåett strikt tak för den offentlligasektorns utgifter. Detta tak begränsarden kommunala handlingsfrihetenytterligare.Partiet återkommer också till sinatidigare förslag om förstärkningar avkommunsektorns ekonomi. I sin motionmed anledning avkompletteringspropositionen föreslogsatt kommunsektorn skulle kompenserasmed för egenavgifteri form av en riktad sänkning avarbetsgivaravgifterna samt tillförasytterligare 1,6 miljarder till en s.k.kommunakut. Dessa senare medel skullefinansiera omställningen till det nyautjämningssystemet. Vänsterpartietvidhåller dessa förslag.Utskottet anförde i sittbetänkande (1994/95:FiU19 s. 16) omkommunal ekonomi att kommunsektornockså måste bidra tillsamhällsekonomiskt nödvändigabesparingar. är det viktigt,underströk utskottet, att slå vakt omgrundläggande kommunala verksamhetersom skola, omsorg och vård. Utskottetansåg att den bedömning som regeringengjort av den kommunala sektornsekonomiska utrymme var rimlig.Utskottet kunde därför inte tillstyrkaden kommunala expansion somVänsterpartiet förespråkade.Utskottet vidhåller denna uppfattningoch avstyrker motion Fi17 (v) yrkande6.Översyn av finansiering m.m.Enligt motion Fi10 av m.fl.(m) visar de gångna årens arbete medett nytt system för inkomst- ochkostnadsutjämning att det krävs engenomgripande reform där flerahittillsvarande utgångspunkter måsteomprövas. Svårigheterna bottnar i storutsträckning i den totala kommunalasektorns omfattning. Med en så storkommunal sektor blir skillnaderna iegen skattekraft och opåverkbarakostnader så betydande mellan olikakommuner att det krävs ett statligtsystem för att ge kommunerna likvärdigaförutsättningar att sköta sinauppgifter. Det kommunalafinansieringsansvaret måste därförbegränsas.En omprövning av utgångspunkterna förett hållbart system måste enligtmotionärererna bestå i att föra övervissa uppgifter från den offentligatill den privata sektorn - medmotsvarande utrymme för medborgarna attsjälva finansiera dessa. Andra och merbegränsade uppgifter på det kommunalaplanet kräver en nationell avregleringför att kunna skötas på ett lokaltanpassat och effektivt sätt. Deuppgifter som efter en översyn kvarstårsom ett lokalt kommunalt ansvar - ocksåvad avser finansieringen - bör ävenfortsättningsvis finansieras medkommunal inkomstskatt kompletterat medriktade statsbidrag till kommuner medotillräcklig skattekraft. Översynen börinledas i syfte att inledaen successiv förändring av denoffentliga sektorns omfattning ochansvarsfördelning, heter det imotionen.Utskottet delar inte den syn påkommunal verksamhet som motionen är ettuttryck för. Kommunerna svarar förmycket betydelsefulla uppgifter isamhället. Det gäller framför alltskolor, barnomsorg, äldreomsorg ochsjukvård. Det är viktigt att denservice som ges medborgarna är av högkvalitet, att den styrs på ettdemokratiskt sätt, finansieraskollektivt och fördelas efter behov.Utifrån dessa grundläggande kriterieranser utskottet att det bör stå varjekommun och landsting fritt att väljamedel och metoder för att uppnå högkvalitet. är det nödvändigtbåde för medborgarna och församhällsekonomin att verksamhetenuppfyller målen till minsta möjligakostnad.Det disponibla resursutrymmet isamhällsekonomin kommer som utskottetser det att vara begränsat . Den kommunala konsumtionen harminskat . En vissbegränsning av den kommunala sektornsomfattning har således skett. Samtidigtär kraven på förbättrad och utökadservice stort. Dessa krav måste främstmötas med omfördelning av resurser,effektiviseringar och förbättringar avproduktiviteten. bidra till detta genom ett nyttbidrags- och utjämningssystem och tillminskad statlig styrning av kommunalverksamhet. Formerna för finansieringav verksamhet måste självfalletfortlöpande ses över. Något motiv förutredning av det slag som förordas avmotionärerna innebärande en avvecklingav en stor del av den kommunalaverksamheten kan dock utskottet intese. Utskottet avstyrker därför motionFi10 (m) yrkande 3.FinansieringsprincipenI motion Fi14 av m.fl. (kds)understryks att staten givetvis skallleva upp till den s.k.finansieringsprincipen. Det innebär attstaten inte skall påföra kommunerna nyakostnader utan att staten tar ansvarför hur sådana skall täckas.Motionärerna menar att de svårighetersom funnits och finns att leva upp tilldetta gör att det finns tveksamhetertill tanken på ett tak för de kommunalautgifterna. Trovärdigheten i ett sådantförslag är också begränsad så längestaten inte har kontroll över sina egnautgifter. Enligt motionärerna är ettklargörande av hurfinansieringsprincipen skall tillämpasnödvändigt om ett tak för de offentligautgifterna skall införas för kommuneroch landsting.Frågan om finansieringsprincipenstillämpning behandlades ingående avutskottet (1993/94:FiU19). Isamband därmed klargjordes attfinansieringsprincipen endast omfattarstatliga beslut omverksamhetsförändringar. Däremotomfattas inte åtgärder som inte direkttar sikte på men ändå får ekonomiskaeffekter för kommunsektorn. åtgärder som påverkar detkommunala skatteunderlaget. I ställetskall den kommunalekonomiska effektenav sådana åtgärder beaktas vidbedömningen av det skattefinansieradeutrymmet i samband med fastställandetav statsbidragnivån.När det gäller frågan om utgiftstakför den offentliga sektorn återkommerregeringen med ett konkret förslagunder . Utskottet utgår frånatt frågan om finansieringsprincipenoch dess förhållande till ettutgiftstak för den kommunala sektornkommer att belysas i detta sammanhang.Utskottet avstyrker med det anfördamotion Fi14 (kds) yrkande 4.Kommunal verksamhet och valfrihetI motion Fi23 av och () tas behovet avprioriteringar inom den kommunalaverksamheten upp. Motionärerna anseratt det är angeläget att kommunernaprioriterar sina kärnområden såsomomsorg om barn och gamla samtutbildning, kollektivtrafik ochsjukvård för att upprätthålla godkvalitet och trygghet och för att kunnahålla taxor på en nivå som inte skaparfattigdomsfällor.Motionärerna understryker attinfrastruktur i form avkollektivtrafik, barnomsorg ochäldreomsorg samt skolor är avgörandeför att kvinnor (och i ett jämställtsamhälle även männen) skall kunnaarbeta samt utveckla verksamheter ochskapa tillväxt. Det är däremot intekommunalt bedriven affärsverksamhet därskattebetalarnas pengar används somriskkapital. Sådan verksamhetsnedvrider konkurrensen, undergräver dekommunala finanserna och hindrarprivat företagsamhet som skulle kunnaskapa fler jobb.Även i motion Fi16 av . (fp) tas frågan om de kommunalabolagen upp. Enligt motionärerna ärdessa bolag ofta utifrån såväldemokratiska som ekonomiskautgångspunkter till skada förmedborgarna. Konkurrens på lika villkorsätts ut spel, vilket skadar detprivata näringslivet på orten och ärtill men för skattebetalarna.Motionärerna rekommenderar därför restriktivitet när det gällerkommunala bolagsbildningar. De flestakommunala bolag kan antingen försäljas,eftersom de bedriver en verksamhet somkommunen inte behöver eller ens är bästpå, eller övergå i förvaltningsform.Därigenom skulle medborgarna ges bättreinsyn.Utskottet vill understryka attkommunerna givetvis skall ha en storfrihet att mot bakgrund av gällandestatliga regler och med hänsyn tilltillgängliga resurser göraprioriteringar utifrån de lokalabehoven. Det är i själva verketutgångspunkten för all kommunalsjälvstyrelse. Enligt utskottets meninghar man på nivå i regel klaratdessa svåra avvägningsfrågor på ett brasätt. Om statsmakterna har synpunkterpå de prioriteringar som görs ikommunsektorn bör det ske genom ändradlagstiftning eller genom förändringar idet ekonomiska utrymmet för kommunalverksamhet i enlighet med denarbetsfördelning som gäller mellan statoch kommun.Utskottet har viss förståelse för desynpunkter som i motionerna anförs omkommunal verksamhet i bolagsform.Utskottet menar emellertid attlagstiftningen på området i alltväsentligt är väl avvägd. Utskottetvill också erinra om att en översyn avkommunallagens ekonomikapitel förnärvarande pågår. Översynen syftar tillatt skapa bättre förutsättningar förkommuner och landsting att åstadkommaen god ekonomisk hushållning.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi16 (fp) yrkandena 20 och21 samt Fi23 (fp) yrkande 8. beträffande utformningen avpropositionens lagförslagatt avslår motionerna1995/96:Fi10 yrkandena 1 och 2 och1995/96:Fi11 yrkandena 1 och 2,res. 1 (m)2. beträffande utgångspunkterför ett nytt utjämningssystematt avslår motionerna1995/96:Fi10 yrkandena 4 och 5 samt1995/96:Fi11 yrkande 5,res. 2 (m)3. beträffande utjämningsbidragoch utjämningsavgiftatt med avslag påmotionerna 1995/96:Fi12 yrkandena 1-3och 1995/96:Fi14 yrkandena 5 och 6antar de i proposition 1995/96:64yrkandena 2 och 3 framlagda förslagentilldels lag om utjämningsbidrag tillkommuner och landsting,dels lag om utjämningsavgift förkommuner och landsting,res. 3 (fp)res. 4 (kds)res. 5 (m) -motiv.4. beträffande generelltstatsbidrag till kommuner ochlandstingatt antar det i proposition1995/96:64 yrkande 1 framlagdaförslaget till lag om generelltstatsbidrag till kommuner ochlandsting,5. beträffande införandet av detnya bidrags- och utjämningssystemetatt med avslag påmotionerna 1995/96:Fi11 yrkande 3 och1995/96:Fi12 yrkande 4 antar det iproposition 1995/96:64 yrkande 4framlagda förslaget till lag ominförande av lagen (1995:000) omgenerellt statsbidrag till kommuneroch landsting, lagen (1995:000) omutjämningsbidrag till kommuner ochlandsting och lagen (1995:000) omutjämningsavgift för kommuner ochlandsting,res. 6 (m)res. 7 (fp)6. beträffandeavräkningsförfarandetatt med avslag påmotionerna 1995/96:Fi11 yrkande 4 och1995/96:Fi12 yrkande 5 antar de iproposition 1995/96:64 yrkandena 6och 7 framlagda förslagen tilldels lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelserom kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m.,dels lag om ändring i lagen(1979:417) om utdebitering ochutbetalning av skatt vid ändring irikets indelning i kommuner,landsting och församlingar,res. 8 (m)res. 9 (fp)7. beträffande ändrat system föråterbetalning av mervärdesskatt tillkommuner och landstingatt med avslag på motion1995/96:Fi13 antar det i proposition1995/96:64 yrkande 5 framlagdaförslaget till lag ommervärdesskattekonton för kommuneroch landsting,res.