bet · GI01JoU18 · 1995-04-20 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet 16 motionsyrkandenrörande fäbodbruk och trädgårdsnäring m.m. från den allmännamotionstiden . Samtliga motioner avstyrks.Till betänkandet har fogats sex reservationer. 1994/95:Jo237 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fäbodbruket och dess roll i ett levandekulturlandskap,2. att hos regeringen begär förslag om hurfäbodbruket skall kunna utvecklas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vad en ökning av antalet fäbodar betyderur sårbarhets- och beredskapssynpunkt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en snabb handläggning av frågandå antalet fäbodar minskar katastrofalt ,5. att hos regeringen begär en översyn avförvärvstillståndshandläggningen rörande försäljning av fäbodaroch jordbruksfastigheter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fäbodarnas betydelse bör uppmärksammasvad gäller gamla lantraser,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om undantag för fäbod- och småbrukareangående husbehovsslakt,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om slaktvikten för att få EU-stöd,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen angivits när det gäller behovet av annan syn påarealstödet vid betning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen framhållits om fäbodbrukares undantag frånmjölkkvoterna.1994/95:Jo239 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om EU:s investeringsbidrag till svenskäppelodling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en differentiering av arbetsgivaravgiften.1994/95:Jo251 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om investeringsstöd till grönsaksproduktionoch djurhållning.1994/95:Jo253 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av fosfor- och kvävebalans i växtodling.1994/95:Jo256 av m.fl. (fp, m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om korrigering av regelsystemet föromställningsarealen.1994/95:Jo267 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bra trädgårdsväxter till konsumenterna. FäbodarMotionenI motion Jo237 (mp) yrkandena 1 och 2 framhålls fäbodbruketsbetydelse för ett levande kulturlandskap och efterfrågas förslagfrån regeringen om hur fäbodbruket skall kunna utvecklas. Enligtsamma motion, yrkande 3, kan fäbodarna betyda mycket frånberedskaps- och sårbarhetssynpunkt med bibehållande av gamlakunskaper. Enligt yrkande 4 minskar antalet fäbodar med enskrämmande hastighet och en snabb handläggning av frågan ärdärför nödvändig. Enligt yrkande 5 utgör handläggningen avförvärvstillstånd ett stort hinder för yngre brukare attförvärva jordbruksfastigheter. En översyn avförvärvstillståndshandläggningen rörande försäljning av fäbodaroch jordbruksfastigheter är därför nödvändig. Motionärerna anföri yrkande 6 att fäbodbruket utgör sista utposten för SvenskRödkulla, fjällkor och lantrasgetter i ursprunglig miljö. Iyrkande 7 anförs att rennäringen har fått vissa undantag förslakt till husbehov, vilket även småbrukare och fäbodbrukareborde få. Lantraserna kan enligt yrkande 8 i samma motion ejkomma upp i den stipulerade vikten för att få del av EU:s bidragtill ungnöt, varför villkoren för stödet måste ändras. Enligtyrkande 9 räknas areal med ris, skog, myrmark o.d. ej sombetesmark enligt och är därmed inte hellerbidragsberättigad. Det bör undersökas om medel för attkompensera för detta kan tas ur miljö- eller glesbygdsstödet. Iyrkande 10 anförs att fäbodbrukare och vissa småbrukare bordeundantas vid beräkning av mjölkkvoter då de inte kan komma upp iEU:s mjölkkvoter.Utskottets övervägandenUtskottet har under tidigare behandlat frågor ombevarande av fäbodbruket och därvid framhållit bl.a. attfäbodbruket är en väsentlig del av vårt kulturarv och att det ärangeläget att denna brukningsform bevaras (1990/91:JoU27).Utskottet erinrar även om att tidigare beslutat attmiljöprogrammet inom ramen för förordning (EEG) nr 2078/92 skallbestå av tre delprogram (1994/95:JoU7, rskr. Det förstadelprogrammet skall stödja bevarandet av vissa från natur- ochkulturmiljösynpunkt särskilt värdefulla odlingslandskap. Inomramen för detta program kan stöd lämnas för bl.a.naturbetesmarker och övriga värdefulla natur- och kulturmiljöer.Riksdagen har även beslutat att bevarandeplaner skall upprättasför våra lantraser (1993/94:JoU9, rskr. En vetenskapligkommitté för biologisk mångfald har dessutom tillsatts avregeringen (dir. 1994:51). Det är även möjligt att lämna stödför utrotningshotade husdjursraser inom ramen för ovannämndamiljöprogram. Enligt jordförvärvslagen (SFS 1991:670) fårförvärv av jordbruksfastighet vägras om fastigheten är belägen iglesbygd och behövs för att främja sysselsättning ellerbosättning på orten. Tillstånd prövas av länsstyrelsen.Utskottet vill med anledning av motion Jo237 yrkande 7 erinra omatt husbehovsslakt är undantagen från (SLVFS 1994:1) om slakt av tamboskap och inhägnatvilt.Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning attdet är angeläget att fäbodkulturen bevaras. De synpunkter somframförs i motion Jo237 bör i huvudsak kunna tillgodoses inomramen för det nationella och EU-anknutna regelverk som kantillämpas på fäbodbruket. Det kan tilläggas att fäbodbruketnyligen behandlats i samband med ett frågesvar i (prot. 1994/95:85). Även jordbruksministern redovisade enpositiv inställning till fäbodkulturen. Med det anförda föreslårutskottet att motion Jo237, yrkandena 1--7 samt yrkandena 9 och10, avslås i den mån den inte kan anses tillgodosedd.Utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av de i motion Jo237 yrkande 8framförda synpunkterna beträffande slaktvikten för att fåEU-bidrag. I sammanhanget bör framhållas att utskottet nyligenuttalat som sin mening att den gemensamma jordbrukspolitiken,CAP, behöver förändras på flera viktiga punkter. Vidreformeringen av CAP bör en primär uppgift vara att successivtminska såväl antalet regleringar som budgetbelastningen. Ienlighet härmed bör man från sida visa vissåterhållsamhet när det gäller att framföra nya förslag omundantag från det gemensamma regelverket.Trädgårdsnäring m.m.MotionernaEnligt motion Jo239 (mp) yrkande 1 bör svenska äppelodlare fådel av EU:s investeringsstöd. Staten bör satsa 10 miljonerkronor för detta ändamål. I yrkande 2 föreslås att möjligheternatill en differentiering av arbetsgivaravgifterna för fast ochtillfälligt anställd personal utreds. I motion Jo251 (v) yrkande3 föreslås att det skapas en möjlighet för stöd tillinvesteringar i lagerbyggnader och maskiner inom den ekologiskagrönsaksproduktionen samt till utveckling av nyadjurhållningssystem. I motion Jo267 (s) anförs att regeringenbör ge i uppdrag att i samarbete medKonsumentverket utreda hur konsumenternas möjligheter kanstärkas att välja ett lämpligt växtmaterial inom ramen för ettförväntat ökat utbud av växter med för svenska förhållandenskiftande kvalitet.Enligt motion Jo253 (s) bör växtförädlingen påbörjaprogram för att finna odlingssätt där balans uppnås mellanfosfor- och kvävegivan och totaluttaget i skörden. Enligt motionJo256 (fp, m) bör regelsystemet för omställningsstöd korrigerasså att de som överlåter mark ej behöver återbetalaomställningsstöd avseende tid då spannmålsproduktion ej skett.Utskottets övervägandenUtskottet har under innevarande tillstyrkt attSverige inom ramen för EG:s horisontella strukturstöd införstödformerna startstöd till yngre jordbrukare samt stöd tillbearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter(1994/95:JoU13). Dessa stödformer är även tillämpliga påträdgårdsnäringen. Utskottet är inte berett att ta initiativtill några ytterligare stödåtgärder. Därmed avstyrks motionernaJo239 yrkande 1 och Jo251 yrkande 3.Motion Jo239 yrkande 2 tar upp arbetskraftskostnaderna iträdgårdsnäringen och dessas betydelse i konkurrenshänseende.Utskottet behandlade denna fråga under föregående ochuttalade då att arbetskraftskostnaderna i trädgårdsnäringen börägnas fortsatt uppmärksamhet (1993/94:JoU22). Regeringen bordehärvid särskilt beakta vad dessa kostnader innebär för desvenska trädgårdsföretagens konkurrenskraft på en internationellmarknad. Motionen avstyrks i den mån den ej tillgodosetts genomvad som anförts.Utskottet är inte berett att föreslå något uttalande frånriksdagens sida med anledning av vad som i motion Jo267 anförsom bra trädgårdsväxter till konsumenterna. Det finns förnärvarande inga gemensamma regler om certifiering avköksväxtplantor inom EU, men ett arbete pågår för att införasådana. kan företagen välja om de vill certifierasina växter eller följa om plantkvalitet.Enligt uppgift pågår diskussioner mellan Statens jordbruksverkoch om produktion avlättillgänglig information till konsumenterna i frågan.Utskottet föreslår med det anförda att motionen avslås. Det kantilläggas att utskottet behandlat frågor om bevarande avde traditionella sorterna av köksväxter m.m. (1994/95:JoU15).Därvid har utskottet uttalat sig positivt om värdet av ettvariationsrikt sortmaterial och hänvisat bl.a. till en svensklandsstudie som skall utreda dessa och närliggande frågor (dir.1994:77).Enligt de av antagna miljömålen skall kväveläckagetfrån jordbruket halveras , ammoniakutsläppen minskasmed och den totala förbrukningen avhandelsgödselkväve minskas fram . Medanledning av detta har miljöavgifterna på handelsgödsel nyligenhöjts (1994/95:JoU7, rskr. Utskottet föreslår därmed attmotion Jo253 avslås.Enligt motion Jo256 bör regelsystemet för omställningsarealenändras så att de som överlåter mark utan förbehåll om fortsattomställning ej behöver återbetala omställningsstöd avseende tiddå spannmålsproduktion ej skett på marken. Utskottet erinrar omgällande bestämmelser för omställningsstöd som återfinns iförordningen (1991:1177) om inkomst-, omställnings- ochanläggningsstöd till jordbrukare m.m. Enligt denna förordningskall stödbelopp återbetalas vid överlåtelse av mark om inte dennye brukaren övertar omställningen. Om det kan anses oskäligtatt återkräva hela beloppet får detta sättas ned. För närvarandepågår en rättslig prövning av det ärende som nämns i motionen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. beträffande utveckling av fäbodbruketatt avslår motion 1994/95:Jo237 yrkandena 1--7, 9och 10,res. 1 (mp)2. beträffande slaktvikt för EU-stödatt avslår motion 1994/95:Jo237 yrkande 8,res. 2 (v, mp)3. beträffande investeringsstöd till trädgårdsodling m.m.att avslår motionerna 1994/95:Jo239 yrkande 1 och1994/95:Jo251 yrkande 3,res. 3 (v, mp)4. beträffande arbetsgivaravgifter för tillfälligtanställdaatt avslår motion 1994/95:Jo239 yrkande 2,res. 4 (mp)5. beträffande bra trädgårdsväxter till konsumenternaatt avslår motion 1994/95:Jo267,res. 5 (mp)6. beträffande behovet av fosfor- och kvävebalans iväxtodlingenatt avslår motion 1994/95:Jo253,7. beträffande regelsystemet för omställningsarealatt avslår motion 1994/95:Jo256.res. 6 (m, fp)den 20 april 1995På jordbruksutskottets vägnarSinikka beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), ÅsaStenberg (s), (), (), LennartBrunander (c), (), () ochMarie Wilén (c). Utveckling av fäbodbruket (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 3 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "anses tillgodosedd"bort ha följande lydelse:Glansperioden för fäbodarna inföll då detfanns ca 20 000 levande fäbodar i . finns färre än150 kvar och antalet sjunker med en skrämmande hastighet. Någraav våra gamla rötter håller på att förintas och en kultur hållerpå att dö ut. De levande fäbodar som finns kvar hållerSveriges äldsta tradition levande. Men fäbodbruket är mer änkultur, det är ett sätt att leva och dessutom en form avekologiskt anpassat jordbruk. Med utveckling mot ett biologisktjordbruk, utan kemikalier och konstgödning, kan fäbodarna bli ensåväl lönsam som praktisk nisch. Medan djuren betar på fäbodenkan marken på gården användas till att odla det foder som djurenbehöver . Enligt utskottets mening bör stödtill fäbodverksamhet vara en naturlig del av . Blir det för få djurhållare kvar, upphör snartförutsättningarna för de kvarvarande.Handläggningen av förvärvstillstånd har gjort att det iprincip är den som betalar bäst som får köpajordbruksfastigheter. Detta utgör ett stort hinder för kommandeyngre brukare att förvärva jordbruksfastigheter, och utskottetanser därför att en översyn av handläggningen av förvärvsärendenmåste genomföras. Fäbodbruket utgör sista utposten för SvenskRödkulla, fjällkor och lantrasgetter i ursprunglig miljö. Derasfria bete hjälper även till att bevara de sista resterna av enurgammal svensk flora och fauna liksom lokala traditioner.Försvinner detta är det sedan borta i vårt land.Enligt utskottets mening hjälper lokalt stöd till fäbodbruketföga, när det nu alltmer drabbas av riksdagsbeslut och EU:sregler.Enligt utskottets mening kan fäbodarna betyda mycket frånberedskaps- och sårbarhetssynpunkt med bibehållande av gamlakunskaper. De spridda brukningsenheterna ger också gott underlagatt växa vid behov av ökad produktion av kött- ochmjölkprodukter med resursbesparande ekologiskt riktigdjurhållning.De små jordbruken och fäbodarna slås ut bl.a. av hurjordbruksstöden i varit konstruerade, och EU:s stödinnebär för många nådastöten. Man får inte längre transporteraslaktade djur till kontrollslakterier. Rennäringen har fåttundantag för slakt till husbehov, vilket enligt utskottetsmening även småbrukare och fäbodbrukare borde få.Fäbodbrukarna har inte ekonomiskt underlag för en maskinparkoch köper oftast vinterfoder och låter djuren gå ute så längesom möjligt med mindre avkastning som följd. Man får inte räknaarealer med ris, skog och myrmark e.d. som betesmark, vilketinnebär att marken inte är bidragsberättigad enligt EU:s regler.Enligt utskottets mening bör det undersökas om pengar kan tas urmiljöstödet eller glesbygdsstödet för att kompensera för detta.Utskottet anser vidare att då fäbodbrukare och vissa småbrukareinte kan komma upp i EU:s mjölkkvoter bör de undantas vidberäkning av mjölkkvoter. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo237 yrkandena 1--7 samt 9 och 10 bör ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande utveckling av fäbodbruketatt med anledning av motion 1994/95:Jo237 yrkandena1--7, 9 och 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Slaktvikt för EU-stöd (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Utskottet är" och slutar med "gemensamma regelverket" bortha följande lydelse:För att få EU-stöd behövs två tjurar med en slaktviktpå . Den vikten kommer inte lantraserna upp i underden stipulerade tiden, då de vid slakten skall vara antingen 10eller 22 månader (ungdjur). Om den åldern skall behållas måsteslaktvikten reduceras för djur av lantras. Enligt utskottetsmening bör regeringen verka för en sådan förändring av . bör med anledning av motion Jo237 yrkande 8ge regeringen till känna vad som här anförts.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande slaktvikt för EU-stödatt med anledning av motion 1994/95:Jo237 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Investeringsstöd till trädgårdsodling m.m. (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse:I och med inträde i EU kan äppelodlare som röjer sinaodlingar få per hektar röjd mark i bidrag.Bidraget begränsas till friska, produktiva odlingar där trädensålder inte överstiger . Andra villkor är att ingennyplantering av äpplen sker på den röjda marken och attbidragstagaren förbinder sig att inte odla äpplen inom dekommande 15 åren. Risken är stor att röjningsbidraget kan få merlångtgående konsekvenser i än på andra håll i ochatt även odlare av produktiva, potentiellt lönsamma, svenskaodlingar kommer att anamma EU:s röjningspropåer. Dettasammanhänger med att svenska äppelodlare, trots medlemskapet iEU, inte kan konkurrera på samma ekonomiskavillkor som andra europeiska odlare. Så är t.ex. villkoret föratt svenska odlare skall få del av EU:s investeringsbidrag attsvenska staten också bidrar, vilket regeringen hitills sagt nejtill. För miljöns och för konsumenternas skull är det enligtutskottets uppfattning viktigt att den kommersiellafruktodlingen i inte minskar. Mot denna bakgrundinstämmer utskottet i motion Jo239 yrkande 1 att svenskäppelodling bör få del av EU:s investeringsstöd och att svenskastaten satsar för att svenska äppelodlareskall få samma villkor som andra europeiska odlare i dettaavseende.Grönsaksodlingens ekonomi skiljer sig radikalt från den övrigajordbruksproduktionens eftersom den är både arbets- ochkapitalintensiv. Produktionsvärden på flera hundra tusen kronorper hektar är fullt normala i grönsaksodlingen.Lönsamhetsskillnaden vid övergång till ekologisk drift kanföljaktligen röra sig om åtskilliga perhektar, även om skillnaden är måttlig räknat i procent. Dearealersättningar som är aktuella inom miljöprogrammet kandärför aldrig kompensera mer än en bråkdel avlönsamhetsskillnaden i den ekologiska grönsaksodlingen. För attuppnå motsvarande ekonomiska stimulans till omläggning krävsockså kompletterande insatser av annat slag. Utskottet föreslårdärför med anledning av motion Jo251 yrkande 3 att det öppnas enmöjlighet för stöd till investeringar i lagerbyggnader ochmaskiner inom den ekologiska grönsaksproduktionen. En annangrupp ekologiska producenter som har särskilt stora kostnader ärde som är engagerade i utvecklingen av nya djurhållningssystem,särskilt inom svin- och hönsproduktionen. Även dessa bör enligtutskottets mening ha möjlighet att söka investeringsstöd, iförsta hand för byggnader.Riksdagen bör med hänvisning till det anförda, med anledningav motionerna Jo239 yrkande 1 och Jo251 yrkande 3 som sin meningge regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande investeringsstöd till trädgårdsodling m.m.att med anledning av motionerna 1994/95:Jo239yrkande 1 och 1994/95:Jo251 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Arbetsgivaravgifter för tillfälligt anställda (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Motion Jo239" och slutar med "som anförts" bort ha följandelydelse:Svenska äppelodlare kan, trots medlemskapet i EU, intekonkurrera på samma villkor som andra europeiska odlare. Orsakenär bl.a. arbetsgivaravgiften som i är densamma oavsettom det rör sig om fast eller tillfällig anställning. I t.ex.Tyskland är uttaget av arbetsgivaravgift endast några få procentpå nettolönen för tillfällig arbetskraft. Utskottet föreslårdärför, med anledning av motion Jo239 yrkande 2, attmöjligheterna till en differentiering av arbetsgivaravgifter förfast och tillfälligt anställd personal utreds. Vad utskottetanfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande arbetsgivaravgifter för tillfälligtanställdaatt med anledning av motion 1994/95:Jo239 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Bra trädgårdsväxter till konsumenterna (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet är" och på s. 5 slutar med "(dir. 1994:77)" bortha följande lydelse:Genom inträde i EU har förutsättningarna för handelmed trädgårdsväxter förändrats. I några avseenden harkvalitetskraven höjts, medan de i andra avseenden har sänktseller helt tagits bort. Certifiering av plantor av jordgubbar,hallon, svarta vinbär och fruktträd är t.ex. inte längreobligatorisk. Gränserna har öppnats för en fri handel inomunionen med de växter som uppfyller EU:s minimikrav. För någraav medlemsländerna, bl.a. , finns enligt uppgiftundantag från EU:s krav beträffande försäljning av bl.a.köksväxtfröer. borde arbeta för ett liknande undantag.Utskottet anser att det kommer att finnas ettstörre behov än tidigare av kvalitetsinriktad information tillkonsumenterna gällande växter för olika former avträdgårdsodling. Speciellt angeläget är detta förfritidsodlingens räkning, eftersom man bland fritidsodlarna harmindre kompetens att göra kloka köp än vad yrkesmässiga odlarehar. Regeringen bör därför ge i uppdragatt i samarbete med utreda hur konsumenternasmöjligheter att välja ett bra växtmaterial kan stärkas. anfört med anledning av motion Jo267 bör geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande bra trädgårdsväxter till konsumenternaatt med anledning av motion 1994/95:Jo267 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Regelsystemet för omställningsarealen (mom. 7)(), (), (), EvaEriksson (fp) och () anser:dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Enligt motion" och slutar med "utskottet motionen" bort haföljande lydelse:Det jordbrukspolitiska beslutet som fattade i juni1990 syftade till att under en femårig övergångsperiod -- medvissa statliga åtaganden -- avreglera och marknadsanpassasvenskt jordbruk. För att minska överproduktionen av spannmålerbjöds lantbrukare att mot ersättning ta åkerareal urspannmålsproduktion . På grund av ansökantill och senare medlemskapet i EU kunde 1990 årsjordbrukspolitiska beslut inte fullföljas. Efter rekommendationfrån den s.k. höjdes bl.a.arealersättningen till spannmålsodlarna och förlängdes systemetmed garanterade inlösenpriser.Först när EU-medlemskapet nu är ett faktum har regler lagtsfast när det gäller omställningsarealen. En brukare kan år 1995ta arealen ur omställning, han får då EU:s arealersättning mensamtidigt får han betala tillbaka av denomställningersättning som uppburits. Om han väntar medövergången får han betala tillbaka . Detta ären praktisk anpassning av omställningsbestämmelserna medanledning av EU-medlemskapet.Enligt utskottets uppfattning borde dock företas ytterligareen anpassning av reglerna för en mindre grupp lantbrukare,uppskattningsvis ca 10--20, som råkat illa ut. De åsyftadelantbrukarna har av olika anledningar varit nödsakade attupphöra med jordbruksdrift och har inte lyckats träffauppgörelse med efterträdare om att överta omställningen. Statenhar då återkrävt hela omställningsbeloppet, trots att odlinginte förekommit under ett visst antal år. Utskottet anser attdet är orimligt att de som försökt men inte lyckats överlåtabrukandet med förbehåll om omställningen får betala även för dentid då spannmålsproduktion inte förekommit. Vad utskottet anförtmed anledning av motion Jo256 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande regelsystemet för omställningsarealenatt med anledning av motion 1994/95:Jo256 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.