bet · GI01AU16 · 1995-05-04 00:00:00 — I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottetregeringens förslag i proposition 1994/95:207 om en nyföräldraledighetslag m.m.Lagen innebär dels en språklig och lagteknisk bearbetning avden nuvarande föräldraledighetslagen, dels en anpassning tillEG:s direktiv /85/EEG av om åtgärder föratt förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen förarbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar.Dessutom föreslås några andra sakliga ändringar.De ändringar i sak som föreslås är följande.Den ovillkorliga rätten till ledighet för kvinnligaarbetstagare i samband med graviditet och efter förlossningföreslås utökad i tiden från nuvarande före denberäknade tidpunkten för förlossningen och efterförlossningen före resp. efter förlossningen.Reglerna om rätt till omplacering och ledighet i vissa fallför gravida kvinnor föreslås avse även kvinnor som föttbarn eller som ammar.Om det uppkommer möjlighet till omplacering som bedöms kunnaavse minst en månad, skall arbetsgivaren enligt nuvarande reglererbjuda kvinnan arbetet. Dessutom skall arbetsgivarenfortlöpande pröva möjligheten till omplacering. Dessaskyldigheter för arbetsgivaren föreslås bli utvidgade till attavse även omplaceringsfall med anledning av fysiskt påfrestandearbetsuppgifter.I de fall där rätt till omplacering föreligger men där sådaninte är möjlig, skall arbetstagaren enligt förslaget ha rätttill ledighet så länge det krävs för att skydda hennes hälsa ochsäkerhet.Arbetstagaren skall enligt förslaget samråda med arbetsgivarenom ledighetens förläggning och om andra frågor som berörledigheten. Om det inte medför olägenhet för arbetstagaren,skall denna lägga hel ledighet så att verksamheten hosarbetsgivaren kan fortgå utan påtaglig störning.Genom kollektivavtal får enligt nuvarande regler avvikelsefrån eller komplettering till föräldraledighetslagen göras ifråga om bl.a. anmälan om föräldraledighet. Denna rätt föreslåsbli utvidgad till att gälla även ledighet med tillfälligföräldrapenning.Dessutom föreslås vissa förändringar i semesterlagens reglerom semesterlönegrundande frånvaro.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Dessutom föreslårutskottet att ger regeringen till känna utskottets synpå frågan om förläggningen av föräldraledigheten närarbetstagaren vill minska sin dagliga arbetstid.Reservationer har avlämnats av Moderata samlingspartiet,och Kristdemokratiska samhällspartiet. I proposition 1994/95:207 föreslår regeringen() att antar regeringensförslag till1. föräldraledighetslag,2. lag om ändring i lagen (1994:2079) om ändring isemesterlagen (1977:480),3. lag om ändring i lagen (1994:2072) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring,4. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,5. lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262).Propositionens lagförslag återfinns i bilaga till dettabetänkande. Motioner väckta med anledning av propositionen1994/95:A29 av och () vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i förslaget tillföräldraledighetslag att gravida arbetstagare får rätt tillledighet för hälsoundersökning enligt vad i motionen anförts,2. att beslutar om sådan ändring i förslaget tillföräldraledighetslag att det tydligt framgår att begreppetkvinnors hälsa även omfattar fostret,3. att beslutar om sådan ändring i förslaget tillföräldraledighetslag att arbetsgivaren inte får försvåra förföräldrarna att organisera ledigheten,4. att avslår regeringens förslag till lag omändring i 17 § mom. 7 semesterlagen.1994/95:A30 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär en översyn avföräldraledighetslagen i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begär förslag som säkerställerenskildas rätt att sluta individuella avtal vid sidan avkollektivavtal i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att kvalifikationstiden iföräldraledighetslagen skall vara i enlighet med vad somanförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om föräldraledighetens förläggning i tiden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om återgång i arbete,6. att beslutar upphäva 17 § semesterlagen ienlighet med vad som anförts i motionen.Motion väckt med anledning av proposition 1993/94:1471993/94:A40 av m.fl. (s) vari yrkas6. att beslutar godkänna förslaget om ändring ilagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn m.m. ienlighet med motionens bilaga 2.Motioner från allmänna motionstiden 19941993/94:A254 av m.fl. (s) vari yrkas36. att beslutar anta motionens förslag till lag omändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård avbarn m.m. i enlighet med motionens bilaga 2.1993/94:A814 av m.fl. (s) vari yrkas3. att antar motionens förslag till lag om ändring ilagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn m.m. ienlighet med motionens bilaga 1. PropositionenEn ny föräldraledighetslagLagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m.(föräldraledighetslagen) trädde i kraft . Denhar ändrats ett flertal gånger och framstår nu som --åtminstone i vissa delar -- oöverblickbar och svårtillgänglig.Lagen berör många arbetstagare, och det är viktigt att lagensutformning är sådan att den enskilde arbetstagaren lätt kantillägna sig innehållet. Regeringen anser därför att det ärangeläget att lagen nu moderniseras. Dessutom är det viktigt attreglerna anpassas till EG:s direktiv på området.Den föreslagna föräldraledighetslagen innebär förutom sakligaändringar en lagteknisk och språklig bearbetning av dennuvarande föräldraledighetslagen. De sakliga ändringarna innebärframför allt en anpassning till rådets direktiv /85/EEG omåtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsenför arbetstagare som är gravida, har fött barn ellerammar. Man har också beaktat den europeiska sociala stadgan somSverige ratificerade huvuddelen av år 1962.I det följande sammanfattas de sakliga ändringarna undersärskilda rubriker.Barnledighet i samband med förlossningEnligt nuvarande regler i föräldraledighetslagen, 4 § andrastycket, har en kvinnlig arbetstagare rätt till hel ledighet isamband med barns födelse före denberäknade tidpunkten för förlossningen och efterförlossningen.Enligt EG:s direktiv artikel 8 skall medlemsstaterna se tillatt gravida arbetstagare, arbetstagare som fött barn ocharbetstagare som ammar har rätt till en sammanhängandebarnledighet före eller efterförlossningen enligt nationell lagstiftning eller praxis. Av denangivna ledigheten måste enligt direktivet arbetstagaren ta utminst två veckors obligatorisk ledighet före ellerefter förlossningen i enlighet med nationell lagstiftning ellerpraxis.Enligt den europeiska sociala stadgan föreligger en skyldighetatt se till att kvinnliga arbetstagare kan få ledigt medekonomisk kompensation sammanlagt i samband medbarns födelse. Detta stadgande har av tolkats så attsex veckors ledighet efter förlossningen skall varaobligatorisk.För att uppfylla direktivets krav på sammanhängandebarnledighet före denberäknade tidpunkten för förlossningen eller efter förlossningenföreslår regeringen att den enligt nuvarande 4 § andra stycketförsta meningen föräldraledighetslagen föreskrivna rätten tillledighet utökas i tiden före den beräknadetidpunkten för förlossningen och efter förlossningen.När det gäller kravet i direktivet om två veckors obligatoriskledighet före eller efter förlossningen, anserregeringen mot bakgrund bl.a. av att det inte finns något somtyder på att problem att få ledighet skulle föreligga förgravida arbetstagare eller arbetstagare som fött barneller ammar, att det framstår som främmande och omotiverat försvenska förhållanden med en regel om obligatorisk ledighet.Regeringen anser också att det finns en svensk praxis sominnebär att kvinnliga arbetstagare som fött barn ipraktiken utnyttjar den rätt till ledighet som lagstiftningentillerkänner dem och att den svenska nationella lagstiftningen iförening med denna praxis redan nu uppfyller EG-direktivets kravi denna del. Detsamma gäller motsvarande krav enligt deneuropeiska sociala stadgan. Någon obligatorisk regel om ledighetbehöver därför inte införas enligt regeringen.Omplacering vid riskfyllda arbetsförhållandenEnligt 12 § första stycket nuvarande föräldraledighetslaggäller att om en kvinnlig arbetstagare inte får sysselsättas isitt arbete på grund av en föreskrift om förbud mot arbete underhavandeskap, som har meddelats med stöd av 4 kap. 6 §arbetsmiljölagen (AML), har hon rätt att bli omplacerad till ettannat arbete med bibehållna anställningsförmåner.I 12 a § andra stycket nuvarande föräldraledighetslag angesatt det för det fall omplacering inte kunnat ske av en havandekvinna som på grund av föreskrift i AML inte kan arbeta, skallarbetsgivaren fortlöpande pröva möjligheten till omplacering.Uppkommer därvid möjlighet till en omplacering som bedöms kunnaavse minst en månad skall arbetsgivaren erbjuda kvinnan arbetet.Av direktivets fjärde artikel framgår att om en arbetsgivarekommer fram till att det finns en risk för säkerhet och hälsaeller inverkan på graviditet eller amning för dem som ärgravida, som fött barn eller som ammar, skallarbetsgivaren enligt artikel 5 vidta nödvändiga åtgärder för attsäkerställa att denna risk undanröjs genom en tillfällig ändringav arbetsförhållandena eller arbetstiden för arbetstagaren ifråga. Om detta av vissa närmare angivna skäl inte är möjligteller rimligen kan begäras, skall arbetsgivaren enligtdirektivet vidta åtgärder för att omplacera arbetstagaren tillett annat arbete.För att uppfylla direktivets krav föreslås i propositionen attbestämmelsen i 12 § första stycket nuvarandeföräldraledighetslag om omplacering av arbetstagare, somförbjudits fortsätta sitt arbete enligt föreskrift som meddelatsmed stöd av AML, överförs till den nya föräldraledighetslagenoch utvidgas till att avse även grupperna arbetstagare som ammaroch som fött barn.En motsvarande regel till den i 12 a § andra stycket nuvarandeföräldraledighetslag bör enligt regeringen införas i den nyaföräldraledighetslagen. Tillämpningsområdet föreslås dock bliutvidgat till att avse även omplaceringsfall med anledning avfysiskt påfrestande arbetsuppgifter.För att uppfylla EG-direktivets krav vad gäller omplacering --då arbetsuppgifterna innebär risk för säkerhet och hälsa för demsom är gravida, fött barn eller ammar -- harArbetarskyddsstyrelsen med stöd av 4 kap. 6 § AML i sinaföreskrifter meddelat ett mer generellt förbud än tidigare förberörda arbetstagare att sysselsättas i riskfyllda arbeten. Medhänsyn till Arbetarskyddsstyrelsens förbud har regeringen inteansett det nödvändigt med ändringar i föräldraledighetslagen.Tjänstledighet vid riskfyllda arbetsförhållandenFör det fall omplacering av tekniska eller andra objektivaskäl inte är möjlig eller om omplacering av klart redovisadeskäl inte rimligen kan krävas skall gravida arbetstagare,arbetstagare som fött barn och arbetstagare som ammarenligt artikel 5 i direktivet ha rätt till tjänstledighet sålänge det erfordras för att skydda hennes hälsa och säkerhet.För att uppfylla direktivets krav i denna del föreslårregeringen en lagändring av innebörd att en kvinnligarbetstagare som sagts och som har rätt till omplacering,men där omplacering inte är möjlig, skall ha rätt till ledighetså länge det krävs för att skydda hennes hälsa och säkerhet.Ledigheten skall enligt förslaget inte vara förenad medanställningsförmåner.Samråds- och anmälningsskyldighet m.m.Enligt 8 § andra stycket nuvarande föräldraledighetslag skallarbetsgivaren samråda med arbetstagaren beträffandeföräldraledighetens förläggning och andra medledigheten sammanhängande frågor, om förhandling medarbetstagarens organisation ej har ägt rum.Regeringen föreslår en ny regel för samrådsskyldighet därsamrådsinitiativet läggs hos arbetstagaren och där samrådetskall avse även förläggningen av hel ledighet. I begreppetsamråd ligger enligt regeringen att det är en dialog som skallföras mellan parterna och att såväl arbetsgivarens somarbetstagarens intressen skall beaktas. Med arbetstagarensintresse innefattas enligt regeringen också barnets intresse avatt ledigheten blir förlagd på ett sätt som gagnar barnet bäst.Regeringen föreslår vidare en regel som innebär att om det kanske utan olägenhet för arbetstagaren, skall denna lägga helledighet så att verksamheten hos arbetsgivaren kan fortgå utanpåtaglig störning.Regeringen framhåller här att det är naturligt att enarbetstagares ledighet i många fall kan innebära störningar iverksamheten, men att inte varje sådan störning skall kunnahindra arbetstagaren från att få den begärda ledigheten. Endasti sådana fall där störningen är påtaglig och endast om det kanske utan olägenhet för arbetstagaren kan det krävas attdenne försöker lägga ledigheten på annat sätt.Avvikelser genom kollektivavtalDen i 2 § nuvarande föräldraledighetslag föreskrivnamöjligheten att sluta kollektivavtal som avviker från lagenföreslås bli överförd till den nya lagen. Av förenklingsskälföreslår regeringen att avvikelse från lagen får träffas ävenbeträffande anmälan om ledighet med tillfällig föräldrapenning.Semesterlönegrundande frånvaroI semesterlagen föreslås ändringar enligt vad som framgår avtexten under följande två rubriker.90-dagarsregeln i 17 § andra stycket semesterlagenRätten till semesterlönegrundande frånvaro på grund av sjukdomär begränsad till under intjänandeåret i de fallsjukdomen inte beror på arbetsskada. Vid tillämpning av dennabestämmelse skall enligt den s.k. 90-dagarsregeln frånvaro underde första av frånvaroperioden inte i något fall ansesbero på arbetsskada.Sistnämnda regel föreslås avskaffad. Som skäl anför regeringenatt bestämmelsen inte längre fyller sin avsedda funktioneftersom dels samordningstid enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring inte längre finns, dels den tid varunderfrånvaro på grund av sjukdom är semesterlönegrundande harutsträckts till 180 dagar.Tvåårsregeln i 17 § andra stycket semesterlagenI nuvarande 17 § andra stycket semesterlagen finns en regel,den s.k. tvåårsregeln, som föreskriver att om en arbetstagare pågrund av sjukdom eller arbetsskada varit oavbrutet frånvarandefrån arbetet under två hela intjänandeår grundar därefterinfallande dag av frånvaroperioden inte rätt till semesterlön.Regeringen föreslår att en gräns införs för att en nytvåårsperiod skall löpa för rätt till semesterlön vidsjukfrånvaro. Förslaget innebär att en arbetstagare skall haåtergått i arbete i för att en nysemesterlönegrundande period vid sjukdom skall börja löpa.MotionerDen översyn av föräldraledighetslagen som Moderatasamlingspartiet anser nödvändig i kommittémotionen 1994/95:A30(yrk. 1) bör enligt motionärerna göras av den tillsattaArbetstidskommittén och bör syfta till att göra en rimligavvägning mellan familje-, närings- och arbetsmarknadspolitiskaintressen. Samtliga regler för arbetstid, semester och annanledighet bör omfattas av översynen.Till stöd för yrkandet om individuella avtal anförModeraterna (yrk. 2) att arbetsmarknaden bara kan bli en marknadom enskilda arbetstagare och arbetsgivare kan ingå för bådaparter givande avtal.Den korta kvalifikationstid som regeringen föreslår harenligt (yrk. 3) i den praktiska tillämpningen visatsig vara oförsvarligt kort.Moderaterna har också (yrk. 4) invändningar mot regeringensförslag att ledigheten får delas upp i tre perioder för varjekalenderår. Denna reglering är enligt motionärerna mindre välavvägd med hänsyn till att den ofta medför avsevärda olägenheterför arbetsgivarens verksamhet. Motionärerna anser atthuvudregeln i stället skall vara att hela ledigheten tas uti ett sammanhang med möjlighet för arbetsgivarna ocharbetstagarna att avtala om annan förläggning.Motionärerna vill vidare (yrk. 5) i motsats till regeringen haen ordning som innebär att arbetsgivaren har möjlighet attskjuta på återgången i arbetet . ärenligt motionärerna en alltför för att varsel skallkunna utfärdas och en vikarie sägas upp på ett godtagbart sätt.Moderaterna anför slutligen, till stöd för yrkandet att 17 §semesterlagen skall upphävas, (yrk. 6) att typerna avsemesterlönegrundande frånvaro har byggts ut i en sådanomfattning att förmånerna allvarligt skadar ekonomi ochmedför betydande kostnader speciellt kännbara för småföretagare.När det gäller frånvaro på grund av sjukdom eller arbetsskadaanser att den anställde blir överkompenserad vidsådan frånvaro med hänsyn till att sjukpenningen är beräknad pålön inkl. semesterlön. Motionärerna anser vidare att frånvarofrån arbetet för att ta hand om sina barn inte bör varasemesterlönegrundande samt att kostnads- och förenklingsskältalar för att rätten till semesterlön vid frånvaro från arbetetför studier bör avskaffas.Vänsterpartiet framhåller i motion 1994/95:A29 beträffanderätten till ledighet vid mödravårdsundersökning (yrk. 1) attmedlemsländerna enligt EG:s direktiv på området (artikel 9)skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att gravidaarbetstagare skall ha rätt till ledighet utan löneavdrag förundersökningar under graviditeten om sådana undersökningar måsteske på arbetstid. anser att regeringens lösning,att i stället för att lagstifta hänvisa till att frågan äravtalsreglerad inom det statliga området och att frågan böravtalsregleras inom övriga områden, innebär att intekommer att uppfylla direktivets krav.Vänsterpartiet anför vidare (yrk. 2) att det är nödvändigt attvidga föräldraledighetslagens text så att det tydligt framgåratt begreppet kvinnors hälsa omfattar även fostrets hälsa.Vänsterpartiet anser också att propositionen är oklar i vaddär föreslås att arbetstagaren skall samråda med arbetsgivarenom ledighetens förläggning samt att arbetstagaren, om detkan ske utan olägenhet, skall förlägga hel föräldraledighetså att verksamheten hos arbetsgivaren kan fortgå utan påtagligstörning. menar (yrk. 3) att förslaget kan tolkasså att föräldraledigheten i första hand skall anpassas tillarbetsgivarens behov och inte till barnets. Förslaget försvagarhärigenom arbetstagarens och därmed barnets rätt i förhållandetill arbetsgivaren. Vidare kan oklarheten enligt motionärernaleda till att männen i stor utsträckning drar sig för endiskussion med en motvillig arbetsgivare och i stället avstårfrån att utnyttja föräldraledigheten.Vänsterpartiet anser slutligen (yrk. 4) att regeringensförslag om ändringar i 17 § semesterlagen bör behandlas isamband med sjuk- och arbetsskadeberedningens arbete på en nyordning och att det vore att föregripa beredningens förslag attnu behandla dessa frågor.I detta sammanhang tar utskottet upp tre motioner (s) somväckts dels under den allmänna motionstiden , dels medanledning av proposition 1993/94:147.Socialdemokraterna framhåller i partimotionerna1993/94:A40 (yrk. 6) och 1993/94:A254 (yrk. 36) samt i motion1993/94:A814 (yrk. 3) att ett problem som ofta drabbar kvinnorär förläggningen av föräldraledighet när man vill minska sindagliga arbetstid. Som regleringen nu är bestämmer arbetsgivarenensidigt när som ledigheten skall tas ut.Socialdemokraterna anser att föräldraledighetslagen bör ändrasså att föräldern själv får bestämma när ledighetenskall tas ut. Undantag bör dock gälla om ledigheten skullemedföra allvarliga men för produktionen.Utskottets övervägandenUtskottet anser i likhet med regeringen att den nuvarandelagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. ivissa delar är oöverblickbar och svårtillgänglig och att lagendärför behöver bearbetas både språkligt och lagtekniskt.Reglerna skall vara lätta att tillämpa och förstå för denenskilde. Förutom de redaktionella ändringarna behövs vissaändringar i sak för att reglerna skall anpassas till EG:sdirektiv på området. Utskottet kommenterar i det följande endastvissa regler som tagits upp i motionerna eller annars tilldragitsig utskottets intresse.Utskottet noterar att ändringen i 20 § tredje stycket innebärinte endast, som anges i specialmotiveringen, en språkligbearbetning utan också en saklig ändring. Denna innebär attarbetsgivarens skyldighet att erbjuda en kvinnlig arbetstagaresom väntar barn, fött barn eller ammar arbete om detuppkommer möjlighet till en omplacering som bedöms kunna avseminst en månad, har utvidgats till att omfatta även de fall somavses i 19 § i förslaget. Utskottet har ingen erinran mot dennaändring.Moderata samlingspartiet begär som framgått av dentidigare framställningen i motion A30 (yrk. 1) en totalöversyn av föräldraledighetslagen. Enligtmotionärerna bör översynen göras av den tillsattaArbetstidskommittén (A 1995:02).Utskottet anser att , med hänsyn till denkorta tid den har att komma med förslag, inte skall belastas medytterligare frågor. Dessutom delar inte utskottet motionärernasuppfattning om att föräldraledighetslagen behöver en översynutöver vad som gjorts. Mot denna bakgrund avstyrksModeraternas motion i här berörd del.I samma motion (yrk. 2) begär förslag somsäkerställer enskildas rätt att sluta individuella avtal vidsidan av kollektivavtal.Utskottet har inte funnit skäl som talar för en ändring av denordning som gäller . Enligt utskottets uppfattning bördärför avvikelse från föräldraledighetslagen kunna ske endastgenom kollektivavtal. Avvikelser från lagen bör därför intetillåtas på annat sätt. Utskottet tillstyrker därmed regeringensförslag. motion i aktuell del avstyrksföljaktligen.Regeringens förslag att kvalifikationstiden skall vara sexmånader är enligt utskottet väl avvägt och bör bifallas. Detutgör inte heller någon ändring av den ordning som gäller i dag.Yrkandet i motion (yrk. 3) om en längrekvalifikationstid avstyrks därför.Moderaterna anser vidare (yrk. 4) att föräldraledigheten inteskall få delas upp och att huvudregeln skall vara att helaledigheten skall tas ut i ett sammanhang med möjlighet förarbetsgivarna och arbetstagarna att avtala om annan uppläggning.Redan i dag gäller att arbetstagarna och arbetsgivarna skallsamråda om ledighetens förläggning och om andra frågor som rörledigheten. En begränsning av antalet ledighetsperioder ienlighet med vad förordar kan, om arbetsgivarenmotsätter sig det, enligt utskottet skapa svårigheter för enförälder som vill ta ut olika former av ledighet. Mot bakgrundhärav anser utskottet att ledighetens förläggning skallregleras på det sätt som regeringen föreslår. Motionen i här berörd del avstyrksföljaktligen.Längden av den tid varunder arbetsgivaren kan skjuta på enåtergång i arbetet efter en föräldraledighet tas också upp iModeraternas motion (yrk. Motionärerna anser att den ipropositionen föreslagna tiden en månad skall förlängas till tvåmånader. Utskottet anser för sin del att tiden bör bestämmasefter en avvägning mellan arbetstagarnas och arbetsgivarnasintressen. Dessutom finns det möjlighet att genom kollektivavtalavtala om en förlängning av tiden att skjuta på en återgång iarbetet. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägtoch bör bifallas. Motionen i denna del avstyrks.I motion A29 (yrk. 1) föreslår attföräldraledighetslagen skall kompletteras med regler om rätttill ledighet utan löneavdrag vid mödravårdsundersökning.Utan en sådan komplettering uppfyller enligtmotionärerna inte EG-direktivets krav i här berörd del.Svensk lagstiftning, 4 kap. 4 § andra stycket lagen (1962:381)om allmän försäkring, innehåller i denna del en bestämmelse omatt föräldrapenning kan utgå även i samband medföräldrautbildning och då även före barnets födelse. Utskottetdelar regeringens uppfattning att parterna så långt möjligtsjälva skall lösa denna typ av frågor avtalsvägen. Några krav påreglering av frågan har inte heller framställts vidLedighetsutredningens (A 1993:01) kontakter med organisationerpå arbetsmarknaden. Med hänsyn härtill och då enligt utskottetsmening svensk praxis inte strider mot EG-direktivet i denna delavstyrks motionen i här behandlad del.Vänsterpartiet föreslår vidare i samma motion (yrk.