bet · GI01UbU9 · 1995-03-09 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag ibudgetpropositionen till ändringar i skollagen vilka innebärminskning av den minsta garanterade undervisningstiden förgymnasieskolans nationella programförlängd rätt för kommun och landsting att anordnaspecialkurser i gymnasieskolanny reglering av riksidrottsgymnasierförtydligande av villkoren för rätt till speciellt anpassadgymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever.Motionerna som väckts med anledning av förslagen avstyrks. Motbeslutet att minska undervisningstiden i timplanerna förgymnasieskolan reserverar sig m, c, v och kds. Centerpartietvill i en reservation utöka utbildningsutbudet inom denRh-anpassade gymnasieutbildningen till att omfatta individuellaprogram. Regeringen har i proposition 1994/95:100 bil. 9 (s. 54)föreslagit8. att antar ett inom Utbildningsdepartementetupprättat förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100).Lagförslaget återfinns som bilaga till detta betänkande. 1994/95:Ub308 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riksrekrytering till gymnasieutbildningmed kulturvårdsinriktning i Landskrona.1994/95:Ub358 av m.fl. (kds) vari yrkas2. (delvis) att avslår regeringens förslag attminska den minsta garanterade undervisningstiden på gymnasietoch således till Särskilda insatser på skolområdet (A 8) /96 anvisar utöver regeringensförslag.1994/95:Ub364 av m.fl. (v) vari yrkas3. att beslutar avslå regeringens förslag om sänkttimplan i gymnasieskolan.1994/95:Ub381 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av individuella program vidriksgymnasierna för Rh-anpassad utbildning.1994/95:Ub907 av m.fl. (c) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskningen av den garanteradeundervisningstiden i gymnasieskolan,22. att reducerar besparingen av minskningen av dengaranterade undervisningstiden i gymnasieskolan med 31 miljonerkronor.1994/95:So294 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särskoleelevers rätt till undervisning påRh-gymnasier.1994/95:Kr413 av m.fl. (kds) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att idrottsgymnasierna byggs ut i takt medatt intresset för denna utbildningsform ökar. Utskottet behandlar i detta betänkande fyra förslag tilländringar i skollagen (1985:1100), vilka regeringen lagt fram ibudgetpropositionen, och ett antal motionsyrkanden som rördessa. Samtliga förslag avser gymnasieskolan.Ändring av timplaner för gymnasieskolanDen minsta garanterade undervisningstiden i timmar förgymnasieskolans treåriga nationella program fastställs avriksdagen och regleras i bilaga 2 till skollagen. Enligt dennaär undervisningstiden för de studieförberedande programmen2 och för de yrkesförberedande programmen 2 400timmar under tre år.Regeringen anför i propositionen att det statsfinansiellaläget kräver att statliga besparingar görs också när det gällergymnasieskolan. Enligt regeringens mening måste statligabesparingar på skolområdet -- på grund av det kommunalautjämningsbidragets konstruktion -- innebära förändringar i denstatliga regleringen av skolan.För gymnasieskolans del föreslår regeringen sålunda att denminsta garanterade undervisningstiden för samtliga nationellaprogram skall minskas , varav avserminskad tid för lokalt tillägg/ämnesanknuten praktik och 10timmar avser minskad tid för lärarhandledning för specialarbete.Den minsta garanterade undervisningstiden blir därmed 2 150timmar för estetiskt, naturvetenskapligt resp.samhällsvetenskapligt program samt under tre årför övriga nationella program. -- De nya timplanerna skallenligt regeringens förslag införas fr.o.m. ochgälla för de elever som börjar gymnasieskolan höstterminen 1995.Enligt regeringens beräkningar kommer föreslagna förändringari den fastställda utbildningsvolymen för gymnasieskolan attminska kommunernas kostnader med minst 62 miljoner /96 (), under budgetåret 1997och . Det anges ipropositionen att de tekniska frågorna när det gällerminskningen av den statliga ersättningen till kommunerna, detkommunala utjämningsbidraget, behandlas av Finansdepartementet.Regeringen avser att återkomma till dessa frågor vid ett senaretillfälle.I två motioner yrkas avslag på regeringens förslag att minskaantalet garanterade undervisningstimmar i gymnasieskolan. Enligtmotion 1994/95:Ub364 (v) yrkande 3 bör det först föras endiskussion om förslagets pedagogiska konsekvenser. Motionärernabefarar att en neddragning får negativa följder förutbildningskvaliteten. Avslagsyrkandet i motion 1994/95:Ub358(kds) yrkande 2 i denna del motiveras med att förslagetförsämrar elevernas valmöjligheter och att det framför alltkommer att gå ut över de elever som behöver mest stöd.Den föreslagna minskningen av den garanteradeundervisningstiden i gymnasieskolan är för stor, anförs det imotion 1994/95:Ub907 (c) yrkande 21. Motionärerna vill reduceraden beräknade besparingen med (yrkande 22).Utskottet anser att det är befogat att statliga besparingskravpå skolans område åtföljs av sådana förändringar i den statligaregleringen som möjliggör besparingar. De regelförändringar somregeringen därvid föreslagit kan utskottet ställa sig bakom.Samtidigt vill utskottet framhålla att timplanerna förgymnasieskolan i skollagens bilaga 2 reglerar den minstagaranterade undervisningstiden. Skolhuvudmannen avgör därmedsjälv om mer undervisningstid kan läggas ut. Utskottet föreslåratt med avslag på motionerna 1994/95:Ub358 yrkande 2 idenna del, 1994/95:Ub364 yrkande 3 samt 1994/95:Ub907 yrkandena21 och 22 antar regeringens förslag till ändring av bilaga 2till skollagen.Förlängd rätt att anordna specialkurser i gymnasieskolanEnligt punkt 6 i övergångsbestämmelserna till lagen(1991:1107) om ändring i skollagen (1985:1100) får kommuner ochlandsting övergångsvis anordna vissa utbildningar -- bl.a.specialkurser och påbyggnadsutbildningar i gymnasieskolan -- somde hade rätt att anordna under /92. Intagning fårdock inte ske efter /95.I propositionen hänvisas till att en utredning om kvalificeradeftergymnasial utbildning (dir. 1994:36) har i uppdrag attutreda och pröva olika frågor som till stor del omfattarutbildningar som anordnas med stöd av den nämndaövergångsbestämmelsen. Bland annat skall utredningen beskrivaoch definiera behovet av kvalificerad yrkesutbildning påeftergymnasial nivå och behandla tillträdesfrågor förpåbyggnadsutbildningar inom komvux. Utredningen kommer inom kortatt lämna sina förslag till regeringen. Några förslag omframtida struktur, former och finansiering kommer dock inte attfinnas inför /96.Det finns enligt regeringen en uppenbar risk för att viktigautbildningar, framför allt sådana utbildningar som inte har ennaturlig plats inom den nya gymnasieskolans program, kan kommaatt anordnas sista gången /95. Regeringen föreslårdärför -- i avvaktan på förslag från utredningen -- attbestämmelsen i fjärde stycket i punkten 6 i den ovan nämndaövergångsbestämmelsen får tillämpas , dvs. attintagning till specialkurser får ske även /96.Ändringen av övergångsbestämmelsen bör träda i kraft den 1 juli1995. Kommuner och landsting som anordnar specialkurser medverkan från den tidpunkten kan dock fatta beslut omexempelvis intagning till kurserna.Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag i nu berörd del.Ny reglering av riksidrottsgymnasier, m.m.En översyn av systemet med riksrekryterande idrottsgymnasierhar på regeringens uppdrag gjorts av . Medresultatet av denna översyn som grund lägger regeringen nu framförslag till nya regler för riksidrottsgymnasier.Den nya gymnasieskolan ger utrymme för att kombinera studiermed idrottsutövning genom att det i timplanerna finns särskildtimtid för individuella val. Enligt regeringens uppfattning bördet normala vara att kommunerna anordnar idrottsutbildning inomgymnasieskolan i egen regi eller genom samverkansavtal med andrakommuner. Kommunerna kan med fördel inrätta lokala och regionalaidrottsgymnasier. För vissa idrotter kan sådana gymnasierersätta de nuvarande riksidrottsgymnasierna och väl fylla desyften dessa har.Regeringen anser att idrottsgymnasier med riksintagningfortsättningsvis i begränsad omfattning skall få anordnas förvissa specialidrotter med en medveten elitidrottsprofil. Detinnebär att en inte obetydlig reducering i förhållande tillnuläget måste göras av såväl antalet riksidrottsgymnasier somantalet intagningsplatser. Detta beräknas kunna ske /97, då den föreslagna nya ordningen förriksidrottsgymnasier kan börja gälla.För information lämnas i propositionen följanderedovisning av regeringens bedömningar i fråga om hur den nyaordningen för riksidrottsgymnasier skall fungera, hurfinansieringen skall ske samt var ansvaret för uppföljning ochutvärdering av verksamheten skall ligga.Det bör enligt regeringen ankomma på att besluta omvilka kommuner som skall få anordna riksidrottsgymnasier ochvilka idrotter det skall gälla. Vidare skall verket besluta omhur många platser som skall finnas för varje idrott och kommun.Sveriges Riksidrottsförbund () bör i dessa frågor ge förslagtill . Förbundet skall också ge förslag på elever somkan komma i fråga till ett riksidrottsgymnasium. Självaintagningen till utbildningen sker dock av den anordnandekommunen. I förordning bör regleras RF:s ansvar och medverkan iurvalet av studerande.En särskild medelsram -- under huvudtitel-- bör enligt regeringen avsättas för bidrag tillspecialidrotten fr.o.m. /97. RF bör disponera dennaram och fördela medel till de kommuner som anordnarriksidrottsgymnasier. Regeringen bestämmer omfattningen av deninterkommunala ersättningen för ordinära utbildningskostnadervid riksidrottsgymnasierna.När det slutligen gäller ansvaret för uppföljning ochutvärdering bedömer regeringen att detta bör åvila RF i fråga omspecialidrotten. nationella uppföljnings- ochutvärderingsansvar omfattar även utbildningar vidriksidrottsgymnasier.Den nya regleringen av riksidrottsgymnasier kräver en ändringi skollagen. Regeringen föreslår att lagens 5 kap. 9 och 14 §§ändras så att regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får besluta om bl.a. riksrekryterande utbildning ochom hur många platser utbildningen får omfatta.I motion 1994/95:Kr413 (kds) yrkande 5 begärs att riksdagengör ett uttalande om att antalet idrottsgymnasier bör byggas uti takt med att intresset för denna utbildningsform ökar.Motionärerna anför att lovande idrottsutövare där ges en chansatt utvecklas idrottsmässigt utan att försumma studierna.Utskottet vill för sin del betona vikten av att idrottandeungdomar ges förutsättningar att kombinera gymnasiestudier medidrottsutövning. Detta bör, som regeringen anmärkt, normaltkunna ordnas inom ramen för den nya gymnasieskolan genomindividuella val eller genom att kommunerna profilerarutbildningsutbudet mot idrott i lokala och regionalaidrottsgymnasier. Utskottet delar därmed regeringens bedömningatt riksidrottsgymnasier i fortsättningen bör förbehållas vissaspecialidrotter, där det ställs särskilda krav på gemensamträning och där som nation är berett att göra ensärskild satsning. Med det anförda avstyrker utskottet motion1994/95:Kr413 yrkande 5 samt föreslår att antarregeringens förslag till ändring i 5 kap. 9 och 14 §§ skollagen.Frågan om riksrekrytering till viss gymnasieutbildning iLandskrona tas upp i motion 1994/95:Ub308 (fp). Motionärernabeskriver uppbyggnaden av ett program med kulturvårdsinriktningsom avses starta . Det omnämns att en ansökan omgodkännande för riksrekrytering ligger hos regeringen och attdet är viktigt att kommunen får besked i ärendet under våren.Utskottet erinrar om att enligt gällande lydelse av 5 kap.14 § skollagen får regeringen föreskriva att vissa utbildningarskall utgöra specialutformade eller individuella program somstår öppna för sökande från hela landet. Enligt vad utskottetinhämtat har regeringen avslagit en ansökanfrån ----förgymnasieutbildning om att med riksrekrytering få anordna ettspecialutformat program med kulturvårdsinriktning i Landskronafr.o.m. Motionen avstyrks därmed.Speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårtrörelsehindrade eleverUngdomar som är svårt rörelsehindrade har enligt 5 kap. 28 §skollagen rätt att efter fullgjord skolplikt få utbildning påett nationellt program på en gymnasieskola med s.k. Rh-anpassadutbildning. Därmed förstås en för dessa ungdomar specielltanpassad utbildning, kombinerad med särskilda omvårdnadsinsatseri form av boende i elevhem, omvårdnad i boendet ochhabilitering, som får anordnas i gymnasieskolan i de kommunersom regeringen bestämmer.Gymnasieskolor med Rh-anpassad utbildning finns iGöteborgs, , och kommuner. Antalet elever beräknas /96till totalt 125. Den Rh-anpassade utbildningen omfattar somnämnts enbart de nationella programmen.Riksdagen avslog ett regeringsförslag om attbestämmelserna i 5 kap. 28 § skollagen skulle förtydligas såatt det klart framgick att den som skall gå Rh-anpassadutbildning måste vara behörig till utbildning på nationellaprogram i gymnasieskolan. tillkännagav attregeringen borde överväga utbildningsutbudet inom denRh-anpassade gymnasieskolan. Detta borde, utöver de nationellaprogrammen, även kunna omfatta individuella program (bet.1993/94:UbU20, rskr. 421).I nu föreliggande proposition erinrar regeringen om attintentionerna vid införandet av den Rh-anpassade utbildningen(prop. 1989/90:92, bet. SoU20, rskr. 271) var att sörja förtillgång till gymnasieutbildning även för den mycket lilla gruppsvårt rörelsehindrade elever som har behov av så stora ochsamordnade resurser och personal med speciell kompetens vadgäller utbildning och habilitering att det inte är praktisktmöjligt att anordna detta på den egna gymnasieorten. Med denmöjlighet till specialanpassning av utbildning på nationellaprogram som finns för denna grupp elever, anser regeringen inteatt det föreligger några pedagogiska skäl att införaindividuella program. Regeringen anser inte heller att det finnsandra skäl att utöka Rh-utbildningen till att omfattaindividuella program. Enligt regeringens uppfattning vore detolyckligt att i den lilla gruppen svårt rörelsehindrade elevermed rätt till Rh-anpassad utbildning inkludera även deutvecklingsstörda eleverna, eftersom dessa elever kräverytterligare förstärkning i form av andra lärare etc.Mot den angivna bakgrunden föreslår regeringen attbestämmelsen i 5 kap. 28 § skollagen om rätt till Rh-anpassadutbildning på nationellt program ändras så att rätten tillkommersvårt rörelsehindrade ungdomar efter avslutadgrundskoleutbildning eller motsvarande. Uttrycket "avslutadgrundskoleutbildning eller motsvarande" överensstämmer med vadsom föreskrivs i 5 kap. 1 §. Av förarbetena till denbestämmelsen (prop. 1990/91:85 s. 180) framgår attsärskoleutbildning inte kan anses motsvara grundskoleutbildning.Vidare föreslås en ändring i samma paragraf (5 kap. 28 §)som innebär att den nuvarande åldersgränsen vid vad gällerrätten att slutföra studierna tas bort. I analogi medbestämmelserna för gymnasieskolan skall elev på Rh-anpassadutbildning ha rätt att fullfölja utbildningen oberoende avålder.I två motioner hävdas att det finns behov av individuellaprogram vid gymnasieskolorna med Rh-anpassad utbildning. Enligtmotion 1994/95:So294 (c) yrkande 5 bör elever från särskolan hasamma möjlighet till utbildning på individuellt program påRh-anpassad gymnasieskola som de har i gymnasieskolan. Enkomplettering med individuella program ökar valmöjligheten föralla rörelsehindrade elever att välja det program som passarbäst oavsett tilläggshandikapp, anförs det i motion1994/95:Ub381 (s).Utskottet konstaterar att den Rh-anpassadegymnasieutbildningen är avsedd för den mycket begränsade gruppsvårt rörelsehindrade ungdomar som på grund av dettafunktionshinder inte kan följa den reguljära studiegången igymnasieskolan och har speciella behov av social omvårdnad ochhabilitering. Utbildningen på de nationella programmen inomdenna skolform är i realiteten också specialanpassad till varjeelevs förutsättningar. Utskottet erinrar om bestämmelserna i 10kap. gymnasieförordningen (1992:394) som inom den Rh-anpassadeutbildningen ger möjligheter till jämkning av timplan ochundervisning enligt specialinriktad kursplan.Enligt utskottets mening är de skäl som regeringen angett ipropositionen mot ett införande av individuella program påRh-anpassad gymnasieskola övertygande. bör därför medavslag på motionerna 1994/95:Ub381 och 1994/95:So294 yrkande 5anta regeringens förslag till ändring i 5 kap. 28 § skollagen.Lagförslaget i övrigtUtskottet föreslår att i övrigt antar förslaget tilllag om ändring i skollagen (1985:1100). Lagen avses träda ikraft . Nuvarande bestämmelser om timplaner ibilaga 2 skall dock fortfarande gälla i fråga om utbildning igymnasieskolan som påbörjats före . beträffande ändring av timplaner för gymnasieskolanatt med avslag på motionerna 1994/95:Ub358 yrkande 2i denna del, 1994/95:Ub364 yrkande 3 samt 1994/95:Ub907yrkandena 21 och 22 antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser bilaga 2 tilllagen,res. 1 (m, c, v, kds)2. beträffande förlängd rätt att anordna specialkurser igymnasieskolanatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser punkt 6 i övergångsbestämmelserna tilllagen (1991:1107) om ändring i nämnda lag,3. beträffande ny reglering av riksidrottsgymnasieratt med avslag på motion 1994/95:Kr413 yrkande 5antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvittavser 5 kap. 9 och 14 §§,4. beträffande riksrekrytering till viss gymnasieutbildningi Landskronaatt avslår motion 1994/95:Ub308,5. beträffande speciellt anpassad gymnasieutbildning försvårt rörelsehindrade eleveratt med avslag på motionerna 1994/95:Ub381 och1994/95:So294 yrkande 5 antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 5 kap. 28 §,res. 2 (c)6. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen i den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställtunder mom. 1, 2, 3 och 5.Stockholm den 9 mars 1995På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit:Jan (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochConny (). Ändring av timplaner för gymnasieskolan (mom. 1)(), (), (), UlfMelin (m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar med "Utskottet anser" och slutar med "till skollagen"bort ha följande lydelse:Utskottet är inte berett att tillstyrka en minskning av denminsta garanterade undervisningstiden för gymnasieskolansnationella program. bör därför med bifall tillmotionerna 1994/95:Ub358 yrkande 2 i denna del och 1994/95:Ub364yrkande 3 samt med anledning av motion 1994/95:Ub907 yrkandena21 och 22 avslå regeringens förslag till ändring av bilaga 2till skollagen.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande ändring av timplaner för gymnasieskolanatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub358 yrkande2 i denna del och 1994/95:Ub364 yrkande 3 samt med anledning avmotion 1994/95:Ub907 yrkandena 21 och 22 avslår regeringensförslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) såvitt avserbilaga 2 till lagen,2. Speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårtrörelsehindrade elever (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "skollagen"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det som gäller för gymnasieskolan iallmänhet, i fråga om att en elev skall kunna erbjudas ettindividuellt program, också bör gälla för den Rh-anpassadegymnasieutbildningen. En komplettering med individuella programökar valmöjligheten för alla rörelsehindrade elever att väljadet program som passar dem bäst oavsett tilläggshandikapp.Därmed kan också elever från särskolan få rätt till Rh-anpassadgymnasieutbildning. Enligt utskottets mening bör regeringensåledes överväga att ändra det nuvarande utbildningsutbudet vidRh-gymnasierna till att även omfatta individuella program.Regeringen bör därefter återkomma till med lagförslagi frågan.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen nu antar regeringens förslag till ändring i 5 kap.28 § skollagen samt med bifall till motionerna 1994/95:Ub381 och1994/95:So294 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om att utöka utbildningsutbudet inom denRh-anpassade gymnasieskolan.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande speciellt anpassad gymnasieutbildning försvårt rörelsehindrade eleveratt dels antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 5 kap. 28 §, dels medbifall till motionerna 1994/95:Ub381 och 1994/95:So294 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Regeringens lagförslagFörslag tillLag om ändring i skollagen (1985:1100)