bet · GI01LU16 · 1995-03-30 00:00:00 — 3 (c)10. beträffande utredning om reklamens påverkanatt avslår motion 1994/95:L18 yrkande 5,res. 4 (mp)11. beträffande marknadsstörningsavgiftens storlekatt antar 24 § regeringens förslag tillmarknadsföringslag, med den ändringen att paragrafen erhåller ibilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelse,12. beträffande bevisbördan i marknadsföringsmålatt avslår motion 1994/95:L18 yrkande 13,res. 5 (mp)13. beträffande marknadsföringslagen i övrigtatt antar regeringens förslag tillmarknadsföringslag, i den mån förslaget inte omfattas av vadutskottet hemställt ovan, med den ändringen att tidpunkten förikraftträdandet skall vara ,14. beträffande lagen om m.m.att med anledning av regeringens förslag antar detav utskottet i bilaga 3 framlagda förslaget till lag om ändringi lagen (1970:417) om m.m.,15. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i radiolagen (1966:755),dels lag om ändring i lagen (1978:763) med vissabestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker,dels lag om ändring i konsumentförsäkringslagen (1980:38),dels lag om ändring i konsumenttjänstlagen (1985:716),dels lag om ändring i konsumentköplagen (1990:932),dels lag om ändring i prisinformationslagen (1991:601),dels lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830),dels lag om ändring i lagen (1992:1672) om paketresor,dels lag om ändring i tobakslagen (1993:581),med den ändringen att tidpunkten för lagarnas ikraftträdandeskall vara den 1 januari 1996.Stockholm den 30 mars 1995På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), BirgitHenriksson (m), (), (),(), (), (m), (), () och (). Efterbildningar (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 17 sombörjar med "Utskottet tolkar" och slutar med "yrkande 7" bort haföljande lydelse:I likhet med motionärerna anser utskottet att utgångspunktenför utformningen av den föreslagna bestämmelsen om förbud motefterbildningar bör vara att det är konsumenterna som skallskyddas. Enligt utskottets mening innebär regeringens förslagatt etablerade företag skyddas på ett onödigt drastiskt sätt.Som motionärerna anför är det framför allt en produkts funktion,kvalitet, säkerhet samt miljö- och hälsoanpassning som börbeaktas då man bedömer om konsumenter vilseförs. I sammanhangetkan fråga ställas om inte konsumenter vilseförs mer av attbetala överpris på s.k. märkesvaror än av att handla en produktmed liknande märkessymbol och av samma kvalitet men till lägrepris.Enligt utskottets mening bör det förslag som läggs framkompletteras. Utskottet förordar att regeringen möjligtframlägger ett nytt förslag med ovan angivet syfte. Av skäl somnärmare kommer att redovisas i det följande förordar utskottetatt den nya marknadsföringslagen skall träda i kraft den 1januari 1996. Utskottet anser det önskvärt attkompletteringsförslaget framläggs i sådan tid att en nybestämmelse om efterbildningar kan finnas i den nya lagen redannär den träder i kraft. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motion L18 yrkande 7 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande efterbildningaratt dels antar regeringens förslag tillmarknadsföringslag såvitt avser 8 §, dels med anledning avmotion 1994/95:L18 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.2. Diskriminerande reklam (mom. 9)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 27 sombörjar med "har" och på s. 28 slutar med "yrkande26" bort ha följande lydelse:Lagutskottet delar helt motionärernas uppfattning att reklammed inslag av diskriminering i alla dess olika former äroacceptabelt. Sjävfallet skall reklamen liksom annan informationi samhället återspegla ett livsmönster som bygger på principenom människors lika värde oavsett t.ex. kön, nationalitet,religion eller ålder. Som framhålls i bl.a. motion L13 kännersig många människor kränkta av framställningar av kvinnor somrena sexualobjekt liksom av reklam som innehåller inslag avetnisk diskriminering. I likhet med vad som anförs i motion L18(yrkande 12) anser utskottet att diskriminerande reklam underinga förhållanden bör accepteras. Med hänsyn till det anfördaoch med beaktande av att näringslivets egenåtgärder knappast kananses ha varit tillräckligt effektiva föreligger enligtutskottets mening ett angeläget lagstiftningsbehov.I sammanhanget vill utskottet vidare erinra om rättsläget i deövriga nordiska länderna. I finns, såsom redovisas ipropositionen, loven av om kontroll medmarkedsføring og avtalevilkår, bestämmelser som ger möjlighettill ingripanden mot både kränkande och schabloniserande reklam.Finlands marknadsrättsliga lagstiftning överensstämmer i storutsträckning med den svenska. Den finländskakonsumentskyddslagen innehåller en generalklausul (2 kap. 1 §)som stadgar att ett förfarande som strider mot god sed ellereljest är otillbörligt mot konsumenter inte får användas vidmarknadsföringen. har den finländskaMarknadsdomstolens majoritet i ett beslut funnit attgeneralklausulen är tillämplig på kränkande könsdiskriminerandereklam. Enligt 1 § i den danska marknadsföringslagen är detförbjudet att i näringsverksamhet företa handlingar som stridermot god marknadsföringsetik. Denna bestämmelse kan utgöra grundför ingripande mot all diskriminerande reklam. I den isländskajämställdhetslagen, nr 65/1985, finns en bestämmelse som kan gestöd för ingripande mot både kränkande och schabloniserandereklam. Utskottet konstaterar således att är det endanordiska land som saknar lagstiftning som gör det möjligt attingripa mot könsdiskriminerande reklam.Genom yttrande får det numera ansesvara klarlagt att en laglig möjlighet till ingripanden motdiskriminerande reklam kräver grundlagsändringar. Dennaomständighet utgör emellertid, enligt utskottets mening, intenågot skäl mot att lagstiftning kommer till stånd. I andrasammanhang har det visat sig att grundlagarbehöver ändras för att möjliggöra angelägen lagstiftning. Tillsaken hör också att det inte kommer att bli fråga om några meringripande inskränkningar i tryckfrihetsrättens elleryttrandefrihetsrättens grundvalar. Enligt utskottets mening börregeringen återkomma till med förslag tilllagstiftning mot diskriminerande marknadsföring samt med förslagtill sådana grundlagsändringar som kan bli nödvändiga på grundav denna lagstiftning.Vad utskottet sålunda anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Ställningstagandet innebär att utskottettillstyrker bifall till motionerna L13, L18 yrkande 12, L19 ochA820 yrkande 26.Något behov av en parlamentarisk utredning i enlighet med vadsom begärs i motion L16 yrkande 1 torde enligt utskottets meninginte föreligga. Motionsyrkandet bör således inte föranleda någonriksdagens vidare åtgärd.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande diskriminerande reklamatt med bifall till motionerna 1994/95:L13,1994/95:L18 yrkande 12, 1994/95:L19 och 1994/95:A820 yrkande 26samt med avslag på motion 1994/95:L16 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Diskriminerande reklam (mom. 9)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 27 sombörjar med "har" och på s. 28 slutar med "yrkande26" bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion L16 måste samhället, med hänsyn tillden utveckling som är på gång, reagera kraftigare motkränkande och nedvärderande reklam. Reklamen finns överallt -- itidningar, tunnelbanan och TV -- och går inte att välja bort.Enligt utskottets mening är övertrampen värre än tidigare.Numera förekommer inte bara sådan reklam där kvinnor framställspå ett kränkande sätt. Även etniskt och religiöst kränkandereklam är inte ovanligt i vissa sammanhang. Utskottet måste medbeklagande konstatera att den självsanering som förekommer intealltid är tillräckligt effektiv. Mot denna bakgrund anserutskottet att man nu på ett eller annat sätt behöver gå vidaremed lagstiftningsfrågan. Enligt utskottets mening borderegeringen redan i föreliggande proposition ha tagit någon formav initiativ härtill.I sammanhanget vill utskottet vidare peka på, såsom också görsi propositionen, att de nordiska konsumentministrarna inomNordiska ministerrådet antagit ett handlingsprogram avseendeperioden --1998 som innebär att möjligheterna för gemensammanordiska principer om reklam som är diskriminerande i fråga omkön, ras, religion m.m. skall övervägas. är för övrigtdet enda nordiska land som saknar lagstiftning som gör detmöjligt att ingripa mot könsdiskriminerande reklam. I Norgefinns loven av om kontroll med markedsføring ogavtalevilkår som ger möjligheter till ingripande mot bådekränkande och schabloniserande reklam. Finlandsmarknadsföringsrättsliga lagstiftning överensstämmer i storutsträckning med den svenska. Den finska konsumentskyddslageninnehåller en generalklausul (2 kap. 1 §) som stadgar att ettförfarande som strider mot god sed eller eljest är otillbörligtmot konsumenter inte får användas vid marknadsföring. Undervåren 1994 har den finländska majoritet i ettbeslut funnit att generalklausulen är tillämplig på kränkandekönsdiskriminerande reklam. Enligt 1 § i den danskamarknadsföringslagen är det förbjudet att i näringsverksamhetföreta en handling som strider mot god marknadsföringsetik.Enligt vad som anförs i propositionen kan denna bestämmelseutgöra grund för ingripande mot all diskriminerande reklam. isländska jämställdhetslagen, nr 65/1985, finns enbestämmelse som kan ge stöd för ingripande mot kränkande ochschabloniserande könsdiskriminerande reklam.Genom yttrande får det numera ansesvara klarlagt att en laglig möjlighet till ingripanden motdiskriminerande reklam kräver grundlagsändringar. Vilkaändringar som därvid behöver göras och vad dessa kan tänkasinnebära på tryckfrihetsrättens och yttrandefrihetsrättensområden har inte närmare utvecklats i konstitutionsutskottetsyttrande. Såvitt lagutskottet kan bedöma torde det emellertidinte bli fråga om några mer omfattande grundlagsändringar.Enligt utskottets mening är det emellertid ändamålsenligt atttillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att förstnärmare belysa dessa frågor och därefter lägga fram förslag sominnebär att diskriminerande reklam kan beivras inommarknadsföringslagstiftningens ramar. Något tillkännagivandefrån sida om lagstiftning innan denna parlamentariskautredning slutfört sitt arbete bör dock, enligt utskottetsmening, inte göras.Vad utskottet sålunda anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Ställningstagandet innebär att utskottettillstyrker bifall till motion L16 yrkande 1 samt avstyrkerbifall till motionerna L13, L18 yrkande 12, L19 och A820 yrkande26.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande diskriminerande reklamatt med bifall till motion 1994/95:L16 yrkande 1samt med avslag på motionerna 1994/95:L13, 1994/95:L18 yrkande12, 1994/95:L19 och 1994/95:A820 yrkande 26 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.4. Utredning om reklamens påverkan (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 28 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "motion L18" bort haföljande lydelse:Som utskottet anfört inledningsvis under rubriken har utbudet av varor och tjänster ökat under senaretid, som marknadsföringen generellt sett blivit merintensiv och dessutom funnit nya vägar och metoder. Genomtillkomsten av nya medier och teknikens utveckling harmarknadsföringen också en större genomslagskraft än tidigare.Marknadsföringen har också blivit mer internationell ochgränsöverskridande. Vidare har reklamen i vissa avseenden ändratkaraktär och utgör i många fall en sorts livsstilspropaganda sommånga människor, inte minst ungdomar, påverkas av i sinaallmänna värderingar och konsumtionsvanor. Enligt utskottetsmening har dessutom reklamen, åtminstone i vissa sammanhang,numera en sådan intensitet och omfattning att den riskerar attkränka människors integritet.Denna utveckling påkallar enligt utskottets mening åtgärder.Utskottet anser därvid, i likhet med motionärerna i motion L18,att en lämplig första åtgärd är att regeringen tillsätter enutredning, med ett stort antal sakkunniga ledamöter på olikaområden, med uppgift att ge förslag om hur man kan minskakränkningar av människors integritet och öka deras möjligheteratt slippa reklam t.ex. i TV och radio, via fax, i olika inom-och utomhusmiljöer samt i brevlådor. En annan lämplig uppgiftför en sådan utredning är, enligt utskottets mening, att skapaytterligare kunskaper om hur den livsstilspropaganda somöversköljer barn och vuxna påverkar normer och beteenden isamhället.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall tillmotion L18 yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande utredning om reklamens påverkanatt med bifall till motion 1994/95:L18 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Bevisbördan i marknadsföringsmål (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "I likhet" och slutar med "yrkande 13" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening finns det övervägande skäl som talarför att den av föreslagnabestämmelsen om s.k. omvänd bevisbörda beträffandevederhäftighetskravet när det gäller sakuppgifter imarknadsföringen bör genomföras. Även om det, såsom anförs ipropositionen, finns en del nackdelar med den föreslagnabevisbörderegeln kan man, enligt utskottets mening, inte bortsefrån att en sådan regel har ett betydande pedagogiskt värde ochdessutom bidrar till att öka lagens tydlighet.Utskottet förordar på anförda skäl att regeringen snarastmöjligt framlägger ett förslag i enligt med det anförda. Somtidigare sagts förordar utskottet att den nyamarknadsföringslagen skall träda i kraft den 1 januari 1996.Utskottet anser det önskvärt att den ovan förordade bestämmelsenkan träda i kraft med den nya lagen.Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion L18yrkande 13 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande bevisbördan i marknadsföringsmålatt med anledning av motion 1994/95:L18 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeMarknadsdomstolens fortsatta verksamhetAgne (), (), (), BirgitHenriksson (m), (), (m)och () anför:Vi ansluter oss till vad justitieutskottets ledamöter frånModerata samlingspartiet, , ochKristdemokraterna anfört i sin avvikande mening ijustitieutskottets yttrande till lagutskottet i detta ärende.Propositionens lagförslag1 Förslag till marknadsföringslag 2 Förslag till lag om ändring i radiolagen (1966:755)3 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:417) omMarknadsdomstol m.m.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:763) med vissabestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker5 Förslag till lag om ändring i konsumentförsäkringslagen(1980:38)6 Förslag till lag om ändring i konsumenttjänstlagen(1985:716)7 Förslag till lag om ändring i konsumentköplagen (1990:932)8 Förslag till lag om ändring i prisinformationslagen(1991:601)9 Förslag till lag om ändring i konsumentkreditlagen(1992:830)10 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1672) ompaketresor11 Förslag till lag om ändring i tobakslagen (1993:581)Av utskottet föreslagen ändring i regeringens förslag tillmarknadsföringslagBilaga 2Regeringens förslag Utskottets förslag 24 §Marknadsstörningsavgiften Marknadsstörningsavgiftenskall fastställas till skall fastställas tilllägst och lägst ochhögst . högst fem miljoner kronor.Avgiften får dock inteöverstiga avnäringsidkarensårsomsättning närmastföregåenderäkenskapsår. Avgiften får inte överstiga av näringsidkarens årsomsättning. Årsomsättningen skall avse omsättningen närmast föregående räkenskapsår. Om överträdelsen har skett under näringsidkarens första verksamhetsår eller om uppgifter om årsomsättning annars saknas eller är bristfälliga, får årsomsättningen uppskattas.Riktas talan mot flera näringsidkare, skall avgiftenfastställas särskilt för var och en av dem.Av utskottet framlagt förslag tillLag om ändring i lagen (1970:417) om m.m.Bilaga 3Härigenom föreskrivs att 1, 13, 14, 15 och 20 §§ lagen(1970:417) om m.m.1 skall ha följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §2Marknadsdomstolen handlägger mål enligt1. konkurrenslagen (1993:20),2. marknadsföringslagen 2. marknadsföringslagen(1975:1418), (0000:000),3. lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden,4. lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare,5. produktsäkerhetslagen (1988:1604),6. lagen (1994:615) om 6. lagen (1994:615) omingripande mot otillbörligt ingripande mot otillbörligtbeteende vid upphandling. beteende avseende offentlig upphandling.Bestämmelserna i 14, 15 och Bestämmelserna i 14, 15 och16--22 §§ tillämpas 16--22 §§ tillämpasinte i mål enligt inte i mål enligtkonkurrenslagen (1993:20). I konkurrenslagen (1993:20)stället gäller vad som eller marknadsföringslagenföreskrivits i den lagen. (0000:000). I mål enligt marknadsföringslagen tillämpas inte heller 13 a §. I stället gäller vad som föreskrivits i dessa lagar. 13 §3Ansökan görs skriftligen Ansökan görs skriftligenom förbud eller om förbud elleråläggande enligt 2--4 åläggande enligt 1 §§§ lagen (1994:1512) ommarknadsföringslagen avtalsvillkor i(1975:1418), 1 § lagen konsumentförhållanden, 1(1994:1512) om avtalsvillkor i § lagen (1984:292) omkonsumentförhållanden, 1 avtalsvillkor mellan§ lagen (1984:292) om näringsidkare, 5--9avtalsvillkor mellan §§ eller 12 § tredjenäringsidkare eller 5--9 stycket§§ eller 12 § tredje produktsäkerhetslagenstycket (1988:1604) eller 3 § lagenproduktsäkerhetslagen (1994:615) om ingripande mot(1988:1604) eller 3 § lagen otillbörligt beteende(1994:615) om ingripande mot avseende offentligotillbörligt beteende upphandling. Av ansökanavseende offentlig skall de skäl framgåupphandling. Av ansökan på vilka ansökan grundasskall de skäl framgå och den utredning sompå vilka ansökan grundas sökanden åberopar.och den utredning somsökanden åberopar. 1 Lagen omtryckt 1984:294 2 Senaste lydelse 1994:1514 3 Senaste lydelse 1994:1514Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 §4Sökanden och hans motpart skall beredas tillfälle att vidsammanträde inför lägga fram sina synpunkteroch förebringa den utredning de vill åberopa.I mål enligt I mål enligt lagenmarknadsföringslagen (1994:1512) om avtalsvillkor i(1975:1418), lagen (1994:1512) konsumentförhållandenom avtalsvillkor i och produktsäkerhetslagenkonsumentförhållanden (1988:1604) skalloch produktsäkerhetslagen kallas(1988:1604) skall till sammanträde, ävenKonsumentombudsmannen kallas om han inte är sökande.till sammanträde, även Vidare skall den som medverkarom han inte är sökande. enligt 13 a § kallas tillVidare skall den som medverkar sammanträde. I målenligt 13 a § kallas till enligt lagen (1994:615) omsammanträde. I mål ingripande mot otillbörligtenligt lagen (1994:615) om beteende avseende offentligingripande mot otillbörligt upphandling skallbeteende avseende offentlig kallas tillupphandling skall sammanträde, även omKonkurrensverket kallas till verket inte är sökande.sammanträde, även omverket inte är sökande.Före sammanträde kan muntlig eller skriftlig förberedelse ägarum i den utsträckning domstolen bestämmer. 15 §5Mål får avgöras och dom med anledning av särskild prövningenligt 15 a § meddelas utan sammanträde enligt 14 § förstastycket, om tillfredsställande utredning föreligger och partinte begär sammanträde. Ansökan som uppenbart inte förtjänaravseende får avslås utan sådant sammanträde.Fråga om förbud eller Fråga om förbud elleråläggande enligt 13 § åläggande enligt 6 §marknadsföringslagen lagen (1994:1512) om(1975:1418), 6 § lagen avtalsvillkor i(1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden,konsumentförhållanden, 21 §21 § produktsäkerhetslagenproduktsäkerhetslagen (1988:1604) eller 4 § lagen(1988:1604) eller 4 § lagen (1994:615) om ingripande mot(1994:615) om ingripande mot otillbörligt beteendeotillbörligt beteende avseende offentlig upphandlingavseende offentlig upphandling får prövas utanfår prövas utan sammanträde enligt 14 §sammanträde enligt 14 § första stycket.första stycket.Förbud eller åläggande som avses i andra stycket får intebeslutas utan att den som förbudet eller åläggandet avser fåtttillfälle att yttra sig i frågan, såvida det inte finnsanledning anta, att han avvikit eller eljest håller sig undan. Iett mål om åläggande eller förbud enligt 5--9 §§ eller 12 §tredje stycket produktsäkerhetslagen får dockäven i annat fall meddela beslut enligt 21 § sammalag, om synnerliga skäl föreligger.4 Senaste lydelse 1994:15145 Senaste lydelse 1994:1514Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 §6Skall ansökan, kallelse eller föreläggande tillställas en parteller någon annan, sker det genom delgivning. Detsamma gällerdom eller beslut som sänds enligt 19 §. För andra handlingar fårdelgivning användas om det anses erforderligt.Delgivning av sådana domar Delgivning av sådana domareller beslut av eller beslut avMarknadsdomstolen, som , sominnefattar innefattarvitesföreläggande enligt vitesföreläggande enligtmarknadsföringslagen lagen (1994:1512) om(1975:1418), lagen (1994:1512) avtalsvillkor iom avtalsvillkor i konsumentförhållanden,konsumentförhållanden, lagen (1984:292) omlagen (1984:292) om avtalsvillkor mellanavtalsvillkor mellan näringsidkare ellernäringsidkare eller produktsäkerhetslagenproduktsäkerhetslagen (1988:1604), får inte ske(1988:1604), får inte ske enligt 12 §enligt 12 § delgivningslagen (1970:428),delgivningslagen (1970:428), om det inte finns anledningom det inte finns anledning att anta att den sökte haratt anta att den sökte har avvikit eller på annatavvikit eller på annat sätt håller sig undan.sätt håller sig undan.1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.2. Föreskrifterna i 1, 13, 14, 15 och 20 §§ i deras äldrelydelse skall fortfarande tillämpas i ärenden om förbud ellerålägganden som handläggs enligt punkten 4övergångsbestämmelserna till marknadsföringslagen (0000:000).6 Senaste lydelse 1994:1514Konstitutionsutskottets yttrande1994/95:KU4yBilaga 4Konstitutionella förutsättningar för lagstiftning med förbudmot diskriminerande reklamTill lagutskottetInledningI proposition 1994/95:123 lägger regeringen fram förslag ny marknadsföringslag som ersätter marknadsföringslagen(1975:1418).Lagutskottet har berett tillfälle attyttra sig över propositionen jämte de motioner som väckts medanledning av den.Propositionen behandlar bl.a. frågan om förbud motdiskriminerande reklam. I ärendet förekommer en promemoria somhar upprättats på uppdrag av (Ds 1994:64). Ipromemorian, som har remissbehandlats, anförs att det inte kananses råda någon tvekan om att lagstiftning mot kränkande reklamkan införas utan hinder av tryckfrihetsförordningen. Ipromemorian föreslås att det i marknadsföringslagen görs etttillägg av innebörd att diskriminerande inslag i reklamen skallbeaktas vid bedömningen av vad som är god marknadsföringssed. Ilikhet med ett flertal remissinstanser anser emellertidregeringen att lagstiftning med förbud mot diskriminerandereklam inte kan införas utan grundlagsändringar. Regeringenlägger därför inte fram något förslag till sådan lagstiftning.Enligt regeringen bör reklam med diskriminerande inslag i vissafall kunna bedömas som otillbörlig mot konsumenter men inte påden grunden att reklamen är diskriminerande utan på någon annangrund, såsom att den är vilseledande eller annars ovederhäftig.I motionerna L13 (v), L16 (c), L18 (mp) och L19 (kds), som harväckts med anledning av propositionen, förespråkas lagstiftningmed förbud mot diskriminerande reklam.Konstitutionsutskottet begränsar sitt yttrande till frågan omsådan lagstiftning kan införas utan grundlagsändringar.