bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — Den tid är förbi dåpolitiker kunde skapa konstgjordtillväxt genom att blåsa upp efterfråganmed finanspolitisk expansion. Politikenav måste i stället inriktas på attskapa och vidmakthålla institutioner - ivid bemärkelse - vilka främjar utbudetav arbete och kapital samt stimulerarproduktivitetsförbättringar. Detpolitiker kan bidra med för att ökaproduktivitetstillväxten är att skapaförutsättningar för investeringar iinnovationer, ny teknologi ochutbildning. Viktigt i detta avseende ärett skattesystem och ränteläge som gördet lönsamt att företa sig . För att fåned räntorna krävs i sin tur attskattesänkningarna motsvaras av ännustörre besparingar i de offentligautgifterna. För hushållens del måste ensådan omställning innebära mindre bidragoch subventioner från staten men enstörre möjlighet att leva på sinförvärvsinkomst. Dessutom måste det lönasig att utbilda sig längre och arbetamer. För att möjliggöra personligainvesteringar i utbildning krävsdessutom ett utbildningsväsende avtoppklass.Internationella och svenskaerfarenheter visar att det inte går attskapa nya jobb genom finanspolitiskafinjusteringar. Konjunkturpolitiken harverkat mer destabiliserande änstabiliserande, både den som har skettgenom politiska beslut och den som harskett automatiskt via ökade utgifter ibefintliga regelsystem, s.k. automatiskastabilisatorer. Finanspolitiken måstedärför styras bort från den aktivakonjunkturpolitiken till förmån förlångsiktig strukturpolitik. För attfinanspolitiken verkligen skall kunnaverka stabiliserande krävs att denoffentliga sektorn inte är så stor attden tränger ut den privata sektorn ochatt dess utgifter inte tillåts växa påett okontrollerat sätt. Budgetsaneringenmåste därför baseras påutgiftsminskningar och inte påskattehöjningar. Ett ökat inslag avegenavgifter i socialförsäkringssystemetoch lägre marginalskatter skulledessutom minska automatiken i denoffentliga sektorns utgifter ochinkomster och därmed öka stabiliteten.Samtidigt skulle ett lägre skattetryckförbättra ekonomins tillväxtmöjligheter.När det gäller inriktningen avpenningpolitiken har senare tidsforskning påvisat att låg inflationfaktiskt har en mätbar positiv effekt påtillväxten. Andra studier visar attländer med fasta växelkurser och en meroberoende centralbank har lägreinflation. Motionären anser därför attregeringen skall lägga framförslag angående ökat oberoende förRiksbanken i enlighet medRiksbanksutredningens förslag. Sverigebör dessutom gå med i den europeiskaväxelkursmekanismen () i så god tidatt möjlighet finns att delta i frånstarten förutsatt attkonvergensvillkoren uppfylls.Den konkreta utformningen av åtgärderför att främja tillväxten bör utgå ifrånföljande riktlinjer.- Arbetsmarknaden ocharbetsmarknadspolitikenArbetsrätten bör redan från den 1januari 1996 förenklas i enlighet med deregler som gällde före den 1 januari1995. I ett andra steg bör en meraomfattande avreglering av arbetsrätten,bl.a. vad avser lagstiftningen om kollek-tivavtal, genomföras. Avtalsförhållandenbör göras mera individuella för attklara en mera föränderlig arbetsmarknad.En bortre parentes bör sättas iarbetslöshetsförsäkringen i syfte attstimulera till ett aktivt arbetssökande.Den bortre gränsen bör sättas vid 300dygn.- UtbildningspolitikenDet behövs en genomtänkt utbyggnad avden högre utbildningen med kvaliteten,inte regionalpolitiken, somutgångspunkt. bör fastställaen tiopunktsstrategi i enlighet medförslagen i motion Fi15 (m) för ettangeläget kompetenslyft.Tiopunktsstrategin bör bl.a. innehållaförslag om ett tidigare lärande, en meraflexibel skolgång och en storsatsning påinformationsteknik i undervisningen. Enkontinuerlig kompetensutveckling kräveren ny finansiering. Ett system medpersonliga utbildningskonton, där denenskilde arbetsgivaren och statengemensamt bidrar, bör introduceras fördetta syfte.- SkattepolitikenSkatterna på arbete sänks.Marginalskatten blir högst 50 %.Inflationsskyddet återinförs. En spärrmot höjda kommunalskatter införs.Höjningen av egenavgiften tillsjukförsäkringen och den nyalöneavgiften undanröjs. Beskattningen avtjänstesektorn minskas. För omsorg ochvissa andra tjänster som efterfrågas avhushållen bör en särskildskattereduktion om mot inbetaldskatt införas. Frågan om avdrag ellerskattereduktion för reparation ochunderhåll av bostäder bör snabbutredas.De skattebelastningar på sparande ochkapitalbildning som försämrarförutsättningarna för investeringarmåste elimineras. Dubbelbeskattningen aveget riskbärande kapital i aktiebolagslopas, liksom förmögenhetsskatten ochpå sikt fastighetsskatten. De särskildaspärregler som försvårar expansion imindre och medelstora företag måstelindras kraftigt och de föreslagnareglerna om riskkapitalavdragförbättras. I fråga om företagensutvecklingsmöjligheter föreslås följandeåtgärder: De grundläggandeförutsättningarna för att driva företagmåste förbättras bl.a. genom atttillgången på riskkapital ökas ochåtgärder vidtas för bättre spridning avnya patent, teknik, forskning ochföretagarkunnande. Offentliga monopolskall avvecklas och skyddad offentligverksamhet konkurrensutsättas. Statligföretagsverksamhet måstekonkurrensutsättas och privatiseras. Denprivatisering av statliga företag sominleddes av den förra regeringen måstedrivas vidare.Miljöpolitikens syfte måste vara attskapa förutsättningar för nyaresurseffektiva verksamheter som kanersätta gamla resursslukande. Arbetetmot klimatförändringar bör utgå från attinföra ekonomiska styrmedel i helaEuropa i stället för ensidigaskattehöjningar mot produktion iSverige.Energipolitiken bör sikta till attunderlätta tillväxt, nya och växandeföretag samt sysselsättning. En förtidaavveckling av kärnkraften står i stridmed en sådan politik.Folkpartiet liberalernaI motion Fi16 (fp) konstateras attutvecklingskraften i svensk ekonomiunder har varit svag. Dencentrala frågeställningen införframtiden blir därför hur Sverigeslångsiktiga utvecklingskraft skall kunnaöka. Det är denna problemlösning sommåste styra politikens utformning.I motionen understryks attarbetslösheten är den enskilda faktorsom betyder mest för social utslagning,segregation och växande alkohol- ochnarkotikaproblem.Underskottet i de offentliga finansernasjunker . Skillnaden i den nu fördafinanspolitiken gentemot den förraregeringens s.k. Nathalieplan liggerfrämst i att den nya regeringen hargenomfört mycket kraftigaskattehöjningar. Det gäller i synnerhetsådana skatter som belastar företagandetoch enskilda människors inkomster frånarbete, studier och sparande.Mot denna skattepolitik harmotionärerna två invändningar. För detförsta instabiliteten i reglerna. Vadsom behövs är stabilitet i skattereglerutformade med företagandets ocharbetsinsatsernas villkor iblickfånget.I detta sammanhang betonas det imotionen att det är särskilt viktigt attskattereglerna utformas så att enväxande tjänstesektor verkligen kanuppstå. Det är uppenbart att s.k.hushållsrelaterade tjänster, därproduktivitetsutvecklingen synes varalångsammare och konkurrensen med gör-det-själv-arbete är större, har svårt attbära dagens totala skattebörda. Imotionen föreslås attarbetsgivaravgifterna sänks förtjänsteverksamheter.Den andra invändningen mot dagensskattepolitik gäller skatternas totalaomfattning. Som motionärerna ser det ärdet ekonomisk-politiskt riskfyllt attlåta skattetrycket, som sker,väsentligt överskrida nivån av BNP.Flera studier (, , ) av konjunkturkänsligheteni olika länders offentliga finanser harnu visat att den är mycket högre iSverige än i andra länder. Denviktigaste orsaken uppges vara just deoffentliga inkomsterna, både det totalaskattetrycket och den relativt hårdabelastningen på konjunkturkänsligaskattebaser. Mot denna bakgrund finns enrisk att dagens budgetförbättring inteär så robust som vore önskvärt.Motionärernas slutsats är attbudgetsaneringen i högre grad måste skemed minskade utgifter och i mindre gradmed höjda skatter. Det är angeläget bådefrån budgetsynpunkt och tillväxtsynpunktatt ett antal skatter sänks.Naturligtvis måste skattesänkningarmotsvaras av minskade offentligautgifter. Dessa bör i själva verket varastörre än skattesänkningarna för attskynda på budgetsaneringen.I propositionens avsnitt om penning-och valutapolitiken poängteras vikten avprisstabilitet som en förutsättning fören tillväxtfrämjande politik.Riksbankens oberoende bör stärkas ienlighet med skrivelse tillfinansutskottet.Folkpartiets program för uthålligtillväxt kan sammanfattas på följandesätt.- Ökad konkurrens, mindre subventioneroch avregleringKampen för sund konkurrens måsteprioriteras. De över 40 miljarder kronorsom ges ut i företagsstöd måste minskaavsevärt. En sådan politik ger en bättremiljö för företagande, bättre offentligafinanser och lägre kostnader förkonsumenterna.- Satsa på en våg av företagandeNyckeln till fler jobb är flerföretagare. Andelen företagare iarbetskraften har sedan 1950-taletminskat från till . Kunde vi nåtillbaka till 1950-talsnivån skullearbetslösheten vara borta. Men detkräver djupgående förändringar iföretagarklimatet. Alltifrån att Företagande blir ett obligatorisktmoment i vissa årskurser i både grund-och gymnasieskolan till en mycketflexiblare arbetsmarknad, bättreriskkapitalförsörjning och lägrearbetsgivaravgifter måste komma tillstånd.- En kunskapsoffensiv måste påbörjasDet kräver att både enskilda, företagoch det allmänna satsar mer påkompetensutveckling. Ett rimligt mål äratt hälften av en årskurs går vidaretill högskola. Det kräver en störreutbyggnad av platsantalet än denregeringen planerar för. Gymnasieskolanmåste bli bättre på att erbjuda deutbildningar eleverna söker till. I dagtillgodoses avförstahandsvalen, vilket leder till attmånga börjar gymnasiet med för svagmotivation. En långsiktig lösning påfinansiering av återkommande utbildningmåste skapas. En form av individuellautbildningskonton bör övervägas.- Välfärd och miljöVälfärdspolitik och miljöskydd betraktasofta som hämmande för snabb ekonomisktillväxt. Motionärerna menar att detinte behöver vara så. Tillväxten vinnerpå att vi kan hejda segregationen, vändabrottsutvecklingen och minskadrogmissbruket. Ett socialt stabiltSverige kan bli en konkurrensfaktor.Detsamma gäller miljön. vackra,orörda natur kan bli ett argument vidföretagsetableringar och för turismen.Ny miljövänlig teknik kan bli enkonkurrensfördel i en värld med alltmermiljömedvetna konsumenter. Men detkräver att miljöpolitiken är enintegrerad del av tillväxttänkandet.Tillväxten måste ske i former som ärförenliga med ekologiskttillväxttänkande. En grön skatteväxlingi EU-perspektiv kan bli ett verksamtmedel för detta.VänsterpartietI motion Fi17 (v) framhålls attVänsterpartiet i stor utsträckning delarregeringens övergripande syn på denekonomiska utvecklingen, dvs. sambandenmellan uthållig tillväxt, socialtrygghet och en god miljö. Däremot menarmotionärerna att flera viktiga inslag iregeringens strategi försvårarmöjligheten att realisera de godaavsikterna. Det beror bl.a. på att det,enligt motionärerna, finns en uppenbarmotsättning mellan regeringens ambitionatt tillämpa kvalifikationsvillkoren förett framtida EMU-medlemskap, de s.k.konvergenskriterierna, och detövergripande syftet att stimulerasysselsättning och välfärd. Denna EMU-anpassning minskar möjligheterna attbedriva en självständig och socialtframåtsyftande ekonomisk politik. Ikonvergensprogrammet finns enligtmotionärernas uppfattning en strategiatt minska den offentliga konsumtionensom inte är sakligt motiverad utifrånvare sig tillväxt- ellersysselsättningssynpunkt.Som motionärerna ser det har denkommunala verksamheten en avgörandebetydelse för framtida ekonomisktillväxt, för att utveckla en socialinfrastruktur som är överensstämmandemed förnyelse, rörlighet ochflexibilitet. vidhållersina tidigare förslag till förstärkningav kommunsektorns ekonomi med 6miljarder kronor. De försämringar aversättningsnivåerna som är beslutade förbl.a. sjukförsäkringen och a-kassan,liksom för bostadstilläggen förpensionärerna, motverkar möjligheternaatt stärka tillväxtkraften i ekonomin.Försämringar i trygghetssystemen minskarmänniskors möjligheter att parerakriser, leder till uppgivenhet ochutanförskap. Dessutom ökar belastningenpå den kommunala ekonomin. Den osäkerhetsom spritts omsocialförsäkringssystemens hållbarhetbidrar till att minskakonsumtionsbenägenheten och försvårar påså sätt regeringens möjligheter attuppnå målen om en sänkt sparkvot och enstörre privat konsumtion.Socialförsäkringssystemen bör ses överoch samordnas bättre. Vänsterpartietställer sig därför positivt till attsjukförsäkringen ochförtidspensionssystemet slås samman ohälsoförsäkring. I motionenunderstryks att arbetslinjen börstärkas, genom att passiva bidragsformerersätts med aktiva åtgärder ochutbildningsinsatser och arbete.Dagens nivåer på arbetslösheten sermotionärerna som ohållbara. Därför krävsen mer aktiv ochsysselsättningsbefrämjande ekonomiskpolitik. Detta räcker inte - det krävsockså strukturreformer. En långsiktiglösning av arbetslöshetsproblemetförutsätter steg mot en förkortad ochomfördelad arbetstid. Även omsysselsättningsskäl är det bärandeargumentet för en arbetstidsförkortningutgör jämställdhet, arbetsmiljö, hälsaoch livskvalitet i bred betydelse mycketstarka skäl för att förkortaarbetstiden.En stram finanspolitik och saneringenav statens finanser måste ske på ettsätt som befordrar både sysselsättningoch rättvis fördelning. En rättvisarefördelning av inkomster ochförmögenheter bidrar i sig till attstimulera ekonomin genom att merkonsumtionsbenägna gruppers köpkraftökar. präglas krispolitiken avsvåra målkonflikter och balanserarmellan önskemålen att stimulera tillväxtoch sysselsättning å ena sidan ochönskemålen om en snabb budgetsaneringoch lägre räntenivåer å andra sidan.Vid utformningen av penningpolitiken ärdet av avgörande betydelse attRiksbanken överger denränteuppdragningspolitik som inleddessommaren och som bidragit till attförsvåra uppgången i ekonomin, fördyrainvesteringar och produktion ochsamtidigt skapa förväntningar om ensämre framtida ränteutveckling.Riksbankens inflations- ochräntefixering har enligt motionärernablivit en dålig och självuppfyllandeprofetia. avvisar bestämtde propåer som kommit från omett lagstadgat inflationsmål. Det voreatt ta ytterligare ett steg i enriktning som minskar det ekonomisk-politiska handlingsutrymmet ochförsvårar en sysselsättningsstimulerandepolitik. En alltför rigid tolkning avinflationsmålet försämrarresursutnyttjandet i ekonomin och förmed sig stora realekonomiska kostnader.Motionärerna avvisar regeringensuppfattning om lönebildningsproblemen.Att som regeringen utpekafackföreningsrörelsen som ansvarig förregeringens misslyckande med att få nerarbetslösheten är enligt motionärernasuppfattning fel. I denstabiliseringspolitiskt mycket känsligaperiod vi är inne i vore det önskvärtmed breda löneavtal som täcker helaarbetsmarknaden.I motionen framhålls att den störstafördelningspolitiska frågan är rättentill kompetensutbildning. För att allalöntagare skall kunna erhållakompetensutveckling föreslås i motionenatt det inrättas ettframtidsfondssystem. Finanseringen av enframtidsfond bör ske via årligavinstavsättningar. Ett grundavdrag kaneventuellt göras så att mindre företagmed dålig lönsamhet ej omfattas avvinstdelningen.Vad gäller skattepolitiken kanmotionärerna dela regeringensuppfattning att utrymmet för ytterligareskattehöjningar är begränsat.Vänsterpartiet menar ändå att detstatsfinansiella läget gör det motiveratatt något ytterligare skärpaskatteuttaget.Vänsterpartiet stöder förslaget ipropositionen att höja skatten på koldi-oxidutsläpp och breddningen avfastighetsskatten tillindustrifastigheter. Båda dessaskattehöjningar är en följd av deöverenskommelser som ochregeringen träffade i samband medfinansieringen av EU-medlemskapet.KristdemokraternaInom bör samhällsekonomin, anförKristdemokraterna i motion Fi18, kunnanedbringa arbetslösheten till ,långsiktigt säkra ett hållbart socialttrygghetssystem, som ökademiljöhänsyn och avgörande steg mot enkretsloppsanpassning tagits. Politikenmåste gå ifrån de traditionellakonjunkturella till strukturella ochtillväxthöjande åtgärder, frånkvantitativ till kvalitativ tillväxt.Sveriges direkta och indirektautlandsberoende är betydande. Dettaberor på att vår exportsektor ärrelativt stor, att den internationellaekonomin genomgår en kontinuerligprocess av behövlig avreglering och attden svenska ekonomin utgör en liten delav den globala världsekonomin. Detta harkraftigt kringskurit statsmakternasmöjligheter att genomföra en kortsiktigkeynesiansk tillväxtstimulerandepolitik, det vill säga en politik somsyftar till att tillfälligt expanderaekonomin över en konjunktursvacka genomen underbalanserad budget. Vid en sådanpolitik går pengarna ofta till felprojekt och . Eftersomstatens finanser dessutom är i ettprekärt läge är denna väg helt stängd . Att enbart förlita sig på externdraghjälp via expanderandeexportmarknader är ocksåotillfredsställande. Dels ökar det densvenska ekonomins uppdelning i enexportkonkurrerande och en inhemsksektor, dels riskerar ekonominslångsiktiga utveckling bli ryckig pågrund av valutasvängningar och plötsligaefterfrågefall på utländska marknader.Tillväxtpolitiken måste därför bytainnehåll. Från att ha varittraditionellt konjunkturorienterad måsteden nu bli strukturell. De kortsiktigastabiliseringspolitiskatillväxtåtgärderna måste ge plats för enpolitik som via djupverkande ochlångsiktiga insatser främjar de reellaförutsättningarna för tillväxt.Arbetet med att främja strukturelltillväxt bör kompletteras med åtgärdersyftande till att höja tillväxtenskvalitativa innehåll. Nya och befintligaföretag i framtidsbranscherna måste växai antal och på så sätt återvinnaSveriges plats bland ekonomisktavancerade nationer. Vidare måstetillväxtens negativa effekter minimerasmed avseende på miljö och människorshälsa och välbefinnande.För att klara målsättningen attradikalt få ned arbetslösheten och ökatillväxten föreslår Kristdemokraternaett stort antal åtgärder som, enligtmotionärerna, ger en tydligareansvarsfördelning mellan stat ochföretag, förbättrar företagens ochföretagandets finansiella villkor, somutvecklar tjänstesektorn och andraframtidssektorer samt stimulerarutbildning och forskning. Förslag om attAT-fonderna skall tillåtas köpa uppföretag för ytterligare 10 miljarderkronor avvisas. Staten skall inte drivaföretag, utan sätta ramar och övervakaspelreglerna på marknaden. Det krävs merkunskap om och förändrade attityder tillföretagande bl.a. genom särskildaföretagarprogram i gymnasieskolan.Saneringen av statens finanser måstefullföljas, vilket innebär krav påkraftigare besparingar i jämförelse medregeringens budgetpolitik. En sådanbudgetpolitik sänker räntan och ärdärmed en av de viktigasteförutsättningarna för ökad tillväxt.Riksbankens ställning bör även stärkasoch ges en mer fristående ställning.Statsskulden måste minskas genom enfortsatt ägarspridning och utförsäljningav statligt ägda företag. I motionenföreslås att en småföretagarminister börtillsättas och kampen mot onödigbyråkrati ges ökade resurser.Arbetsrätten måste moderniseras.Motionärerna förordar en arbetsrätt ienlighet med den som den tidigareriksdagsmajoriteten beslutade. Dessutomvill motionärerna pröva möjligheten tillvisstidsanställning i upp till två åroch halvera återanställningstiden förpersoner under 55 år.Även arbetsmarknadspolitiken måstereformeras. I motionen föreslås bl.a.att lärlingsutbildning införs ute iföretagen, attarbetsmarknadsutbildningen styrs övertill det reguljära utbildningsväsendetoch att Arbetsmarknadsverketeffektiveras och delas upp regionvis.Vidare föreslås att den obligatoriskaarbetslöshetsförsäkringen återinförssamtidigt som lägsta beloppet åter höjstill av inkomsten. Motionärernavill även införa möjligheten att ta utett sabbatsår och ge någonarbetslös en chans att komma in påmarknaden.Kapitalförsörjningen för de mindreföretagen måste förbättras genom ettpermanent riskkapitalavdrag ochavskaffande av dubbelbeskattningen.Tjänstesektorn måste öppnas upp genomlägre beskattning och nya attityder ochregler. För tjänster riktade tillhushållen föreslår ensärskild ungdomsskattsedel som befriarfrån moms och skattedelen avarbetsgivaravgiften.Innovationer tas inte tillräckligt välom hand i . För att främjakommersialisering av innovationer börroyalty på patenterade uppfinningar varaskattefri och satsningar påinnovativ teknikupphandling till mindreföretag och uppfinnare ske.Utbildning, forskning ochkompetensutveckling är avgörande förökad tillväxt. Här krävs en mängdåtgärder från kvalitativa satsningarbl.a. på en yrkeshögskola,lärlingssystem, inrättande avavdragsrätt på individuellautbildningskonton till återinförande avbarntillägget i svux och svuxa.Kristdemokraterna framhåller att förindustrins del och för att bevara svenskkonkurrenskraft är det av vikt att enhöjning av koldioxidskatten sker inomskatteväxlingens princip och inom ramenför det europeiska samarbetet. Ensänkning av arbetsgivaravgiften måstevara ett villkor för ett riksdagsbeslutom en höjd koldioxidskatt.Miljökvalitetssäkring och en rättvisareoch mer miljöanpassadförmånsbilbeskattning är andra viktigasteg för att uppfylla uppsatta miljömål.En god etik och stabila spelregler äravgörande för ekonomins funktionssätt.En central myndighet för samordning ochverkställande av arbetet mot ekobrottmåste inrättas.När det gäller miljöpolitikenunderstryks i motionen att utifrån denkristdemokratiska förvaltarskapstankenkan ekoonomisk utveckling inte mätas medett snävt ekonomiskt tillväxtbegrepp.Ekonomisk utveckling måste i stället sessom tillväxt av den totalanationalförmögenheten. Miljöområdetkommer också att erbjuda nyatillväxtmöjligheter sett i etttraditionellt tillväxtperspektiv.Miljösektorn ger möjligheter till enmångfald olika arbeten. Dels finns en,menar motionärerna, potential förarbetstillfällen kopplade tillkretsloppssamhället, som till exempelåtervinningsindustrin, ny småskaligenergiteknik med inhemska och förnybaraenergikällor. Dels är det uppenbart attden internationella marknaden för olikaformer av miljöteknik växer snabbt.Utskottets ställningstagande tillförslagen om riktlinjer för denekonomiska politikenI de bedömningar av den ekonomiskautvecklingen som tidigare redovisats ibetänkandet anges i det s.k.huvudalternativet en tillväxt på . Idetta alternativ skulle sysselsättningenkomma att öka med närmare 300 000personer ochden öppna arbetslösheten sjunka från 8 %till . Som framgått får dettaalternativ ses som en försiktigberäkning där hänsyn tagits till denmycket djupa konjunktursvacka densvenska ekonomin just har genomgått.Utskottet är av samma uppfattning somregeringen att ambitionen måste vara attytterligare tränga tillbakaarbetslösheten.I likhet med regeringen har utskottetmot denna bakgrund den bestämdauppfattningen att de närmaste årenspolitik främst måste inriktas motåtgärder som stärker en långsiktigthållbar tillväxt. Förutsättningarna attnå högre tillväxtbana än den som angesav huvudalternativet måste bedömas somgoda, och därmed även förutsättningarnaatt nå högre sysselsättning samt lägrearbetslöshet. Det är viktigtatt klargöra att krisen i den svenskaekonomin ännu inte är övervunnen.Statens budgetunderskott är fortfarandemycket stort, och arbetslösheten är ännumycket hög. Det kommer därför att krävasfortsatta insatser från regering ochriksdag för att stärka tillväxten, ochdet kommer att krävas en medverkan ochuppslutning omkring tillväxtpolitikenfrån andra parter i det svenskasamhället.Som framhålls i propositionen är detett hot mot en god utveckling om olikadelar av samhället intecknarett kommande utrymme förstandardförbättringar. Kraven på att fådel av den växande produktionen kan bliför stora. Tillväxten kan tas ut påolika sätt: som stigande vinster, somstigande reallöner, som förbättradeoffentliga finanser, som utökadoffentlig verksamhet, som förbättradesociala förmåner, som kortare arbetstidm.m. Men den räcker inte till allt på engång. måste högstaprioritet ges åt att förbättra deoffentliga finanserna.