bet · GI01UU24 · 1995-05-18 00:00:00 — Mänskliga rättigheter, m.m. Utskottet behandlar i detta betänkande motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden . Utskottet behandlar ocksåett motionsyrkande från /93. Några motioner avserdet multilaterala arbetet inom FN eller regionala organisationer,andra behandlar brott mot de mänskliga rättigheterna i specifikastater. Andra åter behandlar vissa speciella brott mot demänskliga rättigheterna eller skydd för olika särskilt utsattagrupper av människor. Även frågor som avser förhållandetill andra stater och förhållanden som rör enskilda folk berörs inågra motioner.Med anledning av tre motioner om behovet av en FN-konferensrörande mansrollen anser utskottet, att en som tarsin utgångspunkt i den traditionella mansrollen skulle ge viktigkunskap som kan leda till positiva förändringar för såväl kvinnorsom män. Regeringen bör på lämpligt sätt och i samverkan medövriga nordiska länder aktualisera frågan vidare i FN och i andralämpliga fora.Reservationer på enskilda avsnitt i betänkandet har lämnats avModerata samlingspartiet, liberalerna, Vänsterpartietoch de gröna. Till betänkandet har även fogatssärskilda yttranden.I en bilaga till betänkandet finns en förteckning överkonventioner och ratifikationsstatus per den 31 december 1994.Betänkandet disponeras enligt följande:I. Initiativ och åtgärder för att stärka och förbättraefterlevnaden av det folkrättsliga regelsystemet1. Mänskliga rättigheter och demokrati2. Observatörsstatus i FN9. Förhållanden som avser stater, områden eller enskilda folk1. Judarnas situation i f.d. Sovjetunionen2. Romernas (zigenarnas) situation3. Kurder och andra minoriteters problem i m.fl.stater4. ()7. 1992/93:U646 av m.fl. (c, m, fp, kds, v) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om MR-situationen och de statslösa kurdernassituation i Syrien.1994/95:U208 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen i det internationellasamarbetet inom FN, EU och andra internationella organ betonarvikten av uppföljning av de normer som finns beträffandedemokrati och mänskliga rättigheter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiska sanktioner.1994/95:U211 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den odemokratiska situationen på Västpapuaoch i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att uppfylla och förverkliga riksdagensbeslut,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts i de sex punkterna om internationellapåtryckningar på ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts i de sex punkterna om agerande enligtEU:s rekommendationer.1994/95:U219 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att verka för ett svenskt stöd för eneventuell begäran från om militärt eller annatbistånd för att övervaka fredsprocessen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i FN skall verka för attpåtryckningar görs mot Unita om att respektera vapenvilan.1994/95:U226 av m.fl. (v, s, c, fp, mp, kds)vari yrkas1. att beslutar verka för att resterande staterratificerar barnkonventionen.1994/95:U231 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenskt agerande i FN:s generalförsamlingför FN:s barnkonvention.1994/95:U601 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i FN skall verka för att en konvention omfri information till uppgifter rörande miljön upprättas.1994/95:U602 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ytterligare svenska insatser för att den avFN godtagna fredsplanen för skall kunna genomföras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om amnesti för västsahariska fångar.1994/95:U603 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om att skall verka för en internationellmiljödomstol där såväl länder som miljöorganisationer hartalerätt.1994/95:U604 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige bör söka påverka att respektera mänskligarättigheter och acceptera en fredlig förhandlingslösning iTjetjenien,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående svenska och internationellaobservatörer i och övriga norra /95:U605 av m.fl. (v, s, m, c, fp, mp, kds)vari yrkas1. att hos regeringen begär att den utser en svenskdelegation för att undersöka de mänskliga rättigheterna iColombia,2. att hos regeringen begär att den erbjuder sig somfredsmäklare i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna attbidrag skall kunna utgå till stöd för mänskliga rättigheter iColombia,4. att hos regeringen begär att den i FN agerar föratt få fram en särskild rapportör för MR i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige inom EU:s ram bör ta initiativ som kan stärka demänskliga rättigheterna i Colombia.1994/95:U606 av och (v, mp)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om frigivning av sahariska fångar och amnesti,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenskt agerande i FN för attfolkomröstningen i skall genomföras enligt FN:sursprungliga fredsplan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationell övervakning av en kommandefolkomröstning i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenskt agerande i EU för att förmå Marockoatt efterleva för Västsahara.1994/95:U607 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavikten av att i internationella fora föra fram problemen medMyanmars behandling av fängslade,2. att som sin mening ger regeringen till kännabehoven av att påverka när det gäller behandlingen av DawAung och andra politiska fångar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mänskliga rättigheter och vikten av att iinternationella sammanhang föra fram bristerna i detta hänseende.1994/95:U609 av Skånberg m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av stöd för den judiska folkgruppen if.d. Sovjetunionen.1994/95:U610 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att regeringen noga följerutvecklingen i och med eftertryck påtalar övergreppen motden kristna minoriteten i landet.1994/95:U611 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att begär att regeringen verkar för att våldtäktskall definieras som krigsförbrytelse enligt Genèvekonventionen.1994/95:U613 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av stöd till demokratiskt sinnade påCuba,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen inför bör redovisavilka initiativ som tagits för att stödja en demokratiskutveckling på Cuba.1994/95:U614 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att uppmärksamma situationen iIran.1994/95:U615 av m.fl. (fp, c, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anordnandet av en världskonferens ommansrollen.1994/95:U616 av m.fl. (kds, m, c, fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör arbeta för att prenatalkönsdiskriminering förs upp på dagordningen vid ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör ta initiativ till att fråganom prenatal könsdiskriminering förs upp på dagordningen för FN:sgeneralförsamling.1994/95:U617 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skynda på hållandet av en folkomröstningi ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att främja de mänskliga rättigheterna iVästsahara.1994/95:U618 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om aktivt stöd till den av FN antagnafredsplanen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om eventuell förlängning av mandat.1994/95:U619 av m.fl. (s, c, fp, v, mp,kds) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en ommanssamhället och mansrollen.1994/95:U620 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om plikt att utöva påtryckningar motländer som bryter mot mänskliga rättigheter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dödsstraff i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om omskärelse av flickor i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om , och ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om giftbesprutningar i ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Nord-, Syd- och Centralamerika.1994/95:U621 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attden aktivt bör verka för vapenvila och medling i den väpnadekonflikten i ,5. att hos regeringen begär att den i lägger fram förslag om att medlemskap iEuroparådet bör omprövas.1994/95:U622 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om urbefolkningarnas rätt till självbestämmande,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om övergrepp på urbefolkningar i ,, och ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om indianernas situation i Chiapas i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör stödja urbefolkningarnas kravpå att få delta i utarbetandet av deklarationen förurbefolkningarnas rättigheter i FN:s ,6. att som sin mening ger regeringen til känna vad imotionen anförts om svenska företags deltagande i exploatering avurbefolkningar vid dammbyggen i och , ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den destruktiva effekt s.k. djurvännerskampanjer mot pälsvaror har på urbefolkningarna i polarområdet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur uraninköp bidrar tillurbefolkningarnas lidande i bl.a. och ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om brotten mot den politiska fången LeonardPeltiers rättigheter i och och att börprotestera mot brott mot internationell lag då man medvetetanvände uppdiktade vittnesmål för att få Peltier utlämnad frånCanada,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförs om brott mot Lubiconindianernasmänskliga rättigheter i ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör inta en mer aktiv hållningi urbefolkningsfrågorna, i synnerhet som FN utlyst etturbefolkningsårtionde för åren 1994--2003.1994/95:U624 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen i internationella fora börverka för att zigenarnas situation uppmärksammas och attdiskrimineringen av zigenare upphör.1994/95:U625 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär diplomatiska initiativ motåsiktsförtrycket i Iran.1994/95:U626 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenskt agerande för att förmå att hävasitt Kubaembargo,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbete för demokrati och mänskligarättigheter på Kuba.1994/95:U628 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att brotten mot de mänskliga fri- ochrättigheterna i bör fördömas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till insatser för de mänskliga fri- ochrättigheterna i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna attdet i alla offentliga samarbetskontrakt med bör införas enklausul om respekt för de mänskliga fri- och rättigheterna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i internationella sammanhang börbetraktas som en självständig stat och ges möjlighet till egenrepresentation,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till internationella initiativ förTibets folk,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge World Parliamentarian onTibet uppmärksamhet i och utomlands,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kvinnor ges egen representation iFN:s kvinnokonferens i 1995.1994/95:U630 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om assyriernas/syrianernas situation i Turkiet.1994/95:U631 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i likhet med ochFrankrike bör kräva att friges och ges möjlighetatt delta i och företräda det östtimoresiska folket iFN-samtalen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenskt agerande för permanent närvaro av FNi ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenskt agerande för att de indonesiskatrupperna skall dras bort från ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ställer sig bakom EU:sresolutionstext från ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i internationella fora och ibilaterala kontakter med bör verka för ettgenomförande av de rekommendationer som FN:s rapportör i sin rapport i november 1994.1994/95:U632 av m.fl. (fp, c, kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att uppmärksamma assyriernas/syrianernassituation.1994/95:U633 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som nation bör verka för attalla religiösa riktningar får möjlighet att verka på lika villkorpå FN-konferenser som (), utansärställning för någon.1994/95:U635 av m.fl. (mp, c, v, kds) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet att verka för att genuinaförhandlingar utan dröjsmål upptas med av utseddarepresentanter för ett fredligt maktövertagande som leder tilldet tibetanska folkets oberoende i enlighet med för fred,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet att aktivt driva frågan om Tibetsrättigheter i och andra lämpligainternationella fora,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett initiativ bör tas i FN:s kommissionför de mänskliga rättigheterna angående övergreppen på dettibetanska folket,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör erkännas som den ende ochlegitime representanten för det tibetanska folket,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts att andra lämpliga mått och steg för att stödjaden tibetanska icke-våldskampen för landets befrielse bör vidtas.1994/95:U636 av andre vice talman m.fl. (c, m,fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av samordning mellan de tre nämndaFN-konferenserna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att tillräckliga medel ställs tillförfogande för arbetet med de tre FN-konferenserna.1994/95:U637 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den allvarliga situationen för mänskligarättigheter i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den indonesiska ockupationen av /95:U638 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenskt stöd för medlemskap i ochandra internationella organisationer.1994/95:U640 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attden bör verka för att skall ta upp kurdfrågan i sinhelhet i FN mot bakgrund av vad som behandlats i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna attden bör verka för att i tar upp Turkietsbehandling av sin kurdiska befolkning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tortyr, fängslande och avrättningar i ,, och och att internationella initiativ tasför en humanisering,4. att som sin mening ger regeringen till känna attden bör verka för att en särskild rapportör tillsätts förTurkiets efterlevande av internationella konventioner och andraåtaganden,6. att som sin sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående de fängsladeparlamentsledamöterna i turkiska parlamentet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om feilikurdernas situation och hur denna skalluppmärksammas i internationella organ.1994/95:Sf605 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i internationella organ skallarbeta för homosexuellas rättigheter i enlighet med konventionenom de mänskliga rättigheterna och mot diskriminering ochförföljelse av homosexuella.1994/95:K507 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att urbefolkningarnas representanter skall hamöjlighet att delta, även på högre nivå, i arbetet med dendeklaration om urbefolkningar som håller på att utarbetas i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall stödja ovan nämndadeklaration.1994/95:A285 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om komplettering av den europeiska konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna.1994/95:A807 av m.fl. (c) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör agera för att få tillstånd en om mansrollen i världen. När FN bildades bekräftades tron på de grundläggandemänskliga rättigheterna. I nämns mänskliga rättighetersom en central angelägenhet för "de förenade nationernas folk".Även om idén om de mänskliga rättigheterna fanns långt före FN(t.ex. amerikanska ), var det förstvid FN:s bildande som den fick universellt erkännande. Som ettuttryck för FN:s djupa engagemang för människovärdet arbetadesförslag fram till ett internationellt regelverk om de mänskligarättigheterna. Den första delen av ett sådant regelsystem ärAllmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (1948), denandra delen de två internationella konventionerna (1966), den enaom medborgerliga och politiska rättigheter (de klassiska fri- ochrättigheterna), den andra om ekonomiska, sociala och kulturellarättigheter.De ideal som benämns mänskliga rättigheter vinner allt störreauktoritet och respekt i det internationella umgänget. Detinternationella normsystemet förstärks genom ettövervakningssystem och av regeringars ökade medvetenhet ommänskliga rättigheters politiska och moraliska vikt.Suveränitetsbegreppet i samband med frågor om de mänskligarättigheterna har uttunnats vad gäller principen omicke-inblandning i andra staters inre angelägenheter. Det ärnumera internationellt accepterat att kritik mot kränkningar avde mänskliga rättigheterna inte utgör en otillåten inblandning ien stats interna angelägenheter.Sverige har alltid aktivt slutit upp bakom den i den allmännaförklaringen om de mänskliga rättigheterna och i senare antagnaFN-konventioner fastlagda synen på mänskliga rättigheter somindividuella, dvs. knutna till individen och dennes förhållandetill statsmakten. Både medborgerliga och politiska rättigheteroch ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter är i alltväsentligt sådana som individen har rätt att hävda gentemotstatsmakten och som denna i sin tur är skyldig att respekteragentemot individen -- individen har vissa krav och statsmaktenhar vissa skyldigheter. Att mänskliga rättigheter är knutna tillden enskilde är också en förutsättning för att de skall kunnahävdas. Rättigheter som inte kan hävdas är i praktikenverkningslösa. om mänskliga rättigheter i Wienår 1993 betonande, när det gäller sambandet mellan mänskligarättigheter och utveckling, den enskildes centrala roll iutvecklingsprocessen liksom vikten av ökade resurser förfrämjandet av de mänskliga rättigheterna både nationellt och närdet gäller internationellt bistånd.Under en lång följd av år har haft anledning attbehandla frågor som rör det multilaterala samarbetet på områdetför de mänskliga rättigheterna samt situationen för de mänskligarättigheterna i enskilda stater. Senast i betänkandena1993/94:UU3 och 1993/94:UU26 tog utskottet bl.a. ställning tillmotioner angående efterlevnaden av de internationellakonventionerna på detta område. I detta betänkande behandlasmotioner som anknyter till frågor som rör de grundläggandemänskliga fri- och rättigheterna i ett multilateralt sammanhang.Vidare behandlas kränkningar av de mänskliga rättigheterna ispecifika stater och av enskilda folk.I. Initiativ och åtgärder för att stärka och förbättraefterlevnaden av det folkrättsliga regelsystemet1. Mänskliga rättigheter och demokratiSammanfattning av motionernaI motion U208 (m) yrkande 4 anförs att regeringen i detinternationella samarbetet inom FN, EU och andra internationellaorgan bör betona vikten av uppföljning av de normer som finnsbeträffande demokrati och mänskliga rättigheter. Motionärernatvivlar på att ett avbrytande av de ekonomiska förbindelserna ärett effektivt påtryckningsmedel på de stater som inte respekterarde mänskliga rättigheterna. I vissa särskilt allvarliga fall kanen bojkott vara nödvändig. Den måste i så fall varainternationellt beslutad av för att den skallfå effekt (yrkande 5).I motion U620 (mp) yrkande 2 anförs att det är pliktatt utöva påtryckningar mot stater som allvarligt kränker demänskliga rättigheterna.Utskottets övervägandenArbetet för att främja respekten för de mänskliga rättigheternavärlden över ingår som ett centralt element i svenskutrikespolitik. I detta arbete är skyddet för individenvägledande. Det finns inte en världsdel där människor ärförskonade från brott mot de mänskliga rättigheterna. I alltförmånga stater utsätts enskilda för tortyr, summariska avrättningaroch andra grova övergrepp. Individens säkerhet är också i enförlängning staternas. arbete för att stärka defolkrättsliga normerna på området för de mänskliga rättigheternaoch för att reglerna och principerna efterlevs är därför i högutsträckning ett arbete för demokratiuppbyggnad, men också föratt söka undanröja instabilitet och väpnade konflikter såväl inomsom mellan stater.Sedan har, som framgått tidigare ibetänkandet, ett brett spektrum av internationella reglerutarbetats till skydd för de mänskliga rättigheterna. Denallmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogsden av , bildar grundenför ett allt bredare och mera omfattande nätverk avinternationella instrument om de mänskliga fri- ochrättigheterna. antog de bådakonventionerna om medborgerliga och politiska rättigheterrespektive ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Sedandess har ett antal antagits på specifika områdeni syfte att göra skyddet för de mänskliga rättigheternaheltäckande för varje individ. En förteckning överFN-konventionerna och ratifikationsstatus per den 31 december1994 finns i en bilaga till betänkandet.Utskottet noterar att , såväl bilateraltsom multilateralt, aktivt verkar för att öka anslutningen till deinternationella konventionerna på området för de mänskligarättigheterna. Vid världskonferensen om mänskliga rättigheter iWien (dess slutdokument återfinns som bilaga tillbetänkandet 1993/94:UU3) sattes som mål för universell anslutningtill och förkvinnodiskrimineringskonventionen .