bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — "Av besparingsskäl föreslårarbetsmarknadsutskottet attavstängningstiden förlängs för den somlämnat sitt arbete utan giltiganledning. Arbetsmarknadsutskottetförordar således att den längstaavstängningstiden i detta fall skallutökas . I stället för de40 ersättningsdagar som föreslås ipropositionen anserarbetsmarknadsutskottet attavstängningstiden skall sättas till 45dagar. Utökningen föranleder en ändringi de i propositionen intagna förslagentill 30 § och 27 § föreslårdessutom att kraven skärps även i ettannat avseende, nämligen då denförsäkrade har uppenbart visat att haneller hon inte vill ta ett lämpligtarbete (30 § tredje stycket resp.27 § tredje stycket KAS).Arbetsmarknadsutskottet konstaterar attnär det gäller återkvalificeringskravetför dessa skiljer det sig från förslagettill motsvarande regeln omåterkvalificering efter fusk enligt 34 §ALF resp. 35 § KAS. I båda fallen skallden försäkrade ha utfört arbete i 80dagar, men vid fusk kanåterkvalificering enbart ske medförvärvsarbete enligt den nya 6 §, dvs.i princip enbart genom reguljärt arbete.Någon sådan begränsning föreslås inte ipropositionen för återkvalificering vidavstängning på grund av arbetsovilja.Arbetsmarknadsutskottet anser emellertidatt det finns skäl att se mycketallvarligt på fallen med arbetsovilja.På motsvarande sätt som vid fusk bör enperson som avstängts av detta skäl kunnaåterkvalificera sig endast genom sådantarbete som enligt 6 § första stycketberättigar till en första ersättningsperiod. Med hänsyn härtill föreslårarbetsmarknadsutskottet att lagförslagenoch att 30 § tredje stycket resp.27 § tredje stycket KAS ges följandelydelse: Är det uppenbart att enförsäkrad/stödtagaren inte vill antalämpligt arbete, såsom då denförsäkrade/stödtagaren vid upprepadetillfällen antingen har avvisat erbjudetsådant arbete eller lämnat sitt arbeteutan giltig anledning, skall denförsäkrade/stödtagaren vara avstängdtill dess han eller hon utfört sådantförvärvsarbete som enligt 6 § förstastycket får tillgodoräknas föruppfyllande av arbetsvillkoret under 80dagar. framhåller attde nya reglerna säkerligen kan varastyrande för många som står inför valetatt säga upp sig eller fortsätta enanställning, vilket kan få effekter avdet slag som pekar på. Enbelysning av detta saknas ipropositionen, framhållerarbetsmarknadsutskottet, som därförvärdesätter att hela frågan om vad somskall anses som lämpligt arbete ochutgöra giltig anledning att lämnaarbetet omfattas av Utredningen omarbetslöshetsersättning. Man kan utgåfrån att utredningen i det sammanhangetäven belyser de effekter somVänsterpartiet befarar att de skärptareglerna skall föra med sig.Arbetsmarknadsutskottet är med de idetta sammanhang redovisade ändringarnai lagförslagen berett att ställa sigbakom propositionen i denna del. Detinnebär, anser arbetsmarknadsutskottet,att motion Fi17 (v) yrkande 14 böravstyrkas.Vänsterpartiet har i en avvikandemening tillstyrkt förslaget i sin egenpartimotion.Finansutskottet får i anslutning härtillanföra följande. Arbetsmarknadsutskottetföreslår två ändringar i regeringensförslag till utökade avstängningstiderför dem som befinner sig isjälvförvållad arbetslöshet.För det första föreslårarbetsmarknadsutskottet avbesparingsskäl att avstängningstidenutökas för dem som lämnar sitt arbeteutan giltig anledning. Regeringen har ipropositionen föreslagit attavstängningstiden i normalfallet skallutökas från 20 till 40 ersättningsdagar.Den totala avstängningstiden skallenligt regeringens förslag dock inte fåöverstiga 112 kalenderdagar.Arbetsmarknadsutskottet föreslår attavstängningstiden i stället fastställstill 45 ersättningsdagar.För det andra föreslårarbetsmarknadsutskottet en ytterligareskärpning av avstängningsvillkoret förden som uppenbart visat att han ellerhon inte vill ta ett erbjudet arbete. Ipropositionen föreslås att vid sådanarbetsovilja skall den försäkradestängas av från ersättning till dess atthan eller hon haft ett förvärvsarbete i80 dagar, mot 20.Arbetsmarknadsutskottets förslag innebäratt man vid återkvalificeringen inteskall få tillgodoräkna sig jämställdtid, dvs. i de skall inte fåinräknas tid i beredskapsarbete,utbildningsvikariat,arbetsmarknadsutbildning m.m.Finansutskottet anser att de förslagtill ändringar somarbetsmarknadsutskottet förordar ärvälmotiverade. har iövrigt inget att erinra motpropositionens förslag i denna del. förslag tilländringar tillstyrker finansutskottetdärför regeringens förslag till utökadeavstängningsvillkor.Finansutskottet avstyrker därmed motionFi17 (v) yrkande 14.Åtgärder mot fusk medarbetslöshetsförsäkringenEnligt nuvarande regler får enarbetslöshetskassa utesluta en medlemsom medvetet eller av grov vårdslöshetlämnat oriktiga eller vilseledandeuppgift om förhållande som är avbetydelse för rätten till ersättning.Denna möjlighet används mycket sällan.Under första halvåret 1995 var det baraen medlem som på detta sätt uteslötsfrån en arbetslöshetskassa.Finner kassan att en uteslutning är ettför hårt straff kan den i ställetfrånkänna medlemmen rätt till ersättningför av högst . beslutadearbetslöshetskassorna att frånkännamedlemmar sammanlagt 5 680ersättningsdagar. Längstafrånkännandetiden är formellt ,men den har i praktiken uppgått tillhögst ca , vilketmotsvarar ungefär tre månader.Om någon lämnar oriktiga uppgiftereller inte fullgör sin uppgifts- elleranmälningsskyldighet och därigenomorsakar att felaktig ersättning betalasut skall det för mycket utbetaldabeloppet återbetalas. Detsamma gäller omnågon av annat skäl uppbär felaktigersättning. En förutsättning är dock attden som uppburit ersättningen skäligenborde ha insett detta.Återbetalningsskyldigheten kan eftergeshelt eller delvis i särskilda fall.Det kontanta arbetsmarknadsstödet fårdras in eller skäligen nedsättas omstödtagaren medvetet eller av grovvårdslöshet lämnar oriktiga ellervilseledande uppgifter. Någon tidsgränsanges inte.I propositionen (s. 128-130) föreslåsföljande. Om en arbetslöshetskassafinner att en fuskande medlem inte böruteslutas skall medlemmen i ställetfrånkännas rätt till ersättning. Regeln,som är fakultativ, görs såledesobligatorisk. Frånkännandetiden sättstill minst , vilketi tid motsvarar ungefär . Omdet finns särskilda skäl, såsom att denfelaktiga uppgiften lett till ersättningunder endast enstaka dagar vid någottillfälle, får frånkännandet bestämmastill färre ersättningsdagar.För att utbetalning åter skall kunnaske måste medlemmen ha utförtförvärvsarbete . Endastsådant arbete som berättigar till enförsta ersättningsperiod får räknas, ochendast dag då arbete utförts minst tretimmar.I fråga om KAS föreslås att reglernaför indragning av stödet utformas påmotsvarande sätt.Arbetsmarknadsutskottet delarregeringens uppfattning att det finnsanledning att ingripa kraftfullt mot depersoner som fuskar sig till ersättning.Det är av utomordentlig vikt för helasystemets legitimitet att ersättninginte betalas ut till den som inte ärberättigad.Systemets trovärdighet förutsätteremellertid inte bara kännbara reaktionerför den som ertappas med fusk utan ocksåatt det finns ett effektivt system föratt upptäcka fusket.Arbetsmarknadsutskottet åberopar enundersökning som Riksrevisionsverketlagt fram i vilken man göruppskattningen att av detutbetalade beloppet iarbetslöshetsersättningen går tillpersoner som utför svart arbete. idetta perspektiv finnerarbetsmarknadsutskottet att detonekligen är slående hur litetsanktionsreglerna kommer tillanvändning.Sanktioner av det mycket ingripandeslag som föreslås i propositionenförutsätter rättssäkerhet itillämpningen, framhållerarbetsmarknadsutskottet. Ett beslut omatt dra in ersättning under så lång tidsom det kan vara fråga om måste bygga påett fullgott beslutsunderlag.Arbetsmarknadsutskottet ser därför medtillfredsställelse på att RRV lämnatkonkreta förslag till hur fusk både kanförhindras och uppdagas på etteffektivare sätt än i dag.Arbetsmarknadsutskottet utgår från attförslagen övervägs vidare i annatsammanhang. Det är, anser utskottetvidare, också värt att notera att AMSfått ökade resurser för tillsynen avarbetslöshetskassorna (prop.1994/95:218, AU15, rskr. 398, 399).Arbetsmarknadsutskottets förslag ifråga om 6 § föranleder följdändringar ide föreslagna 34 § resp. 35 § KAS.Utskottet föreslår för egen del följandeändring: Till den som har frånkäntsersättning/vars stöd har dragits in - -- får ersättning/kontantarbetsmarknadsstöd betalas ut förstsedan han eller hon/stödtagaren harutfört sådant förvärvsarbete som fårtillgodoräknas enligt 6 § första stycketunder - - -. Med det anförda och med den angivnaändringen tillstyrker utskottetpropositionen i den nu berörda delen.Finansutskottet har i denna fråga ingenannan uppfattning än regeringen ocharbetsmarknadsutskottet. Det är avutomordentlig vikt för hela systemetslegitimitet att man ingriper kraftfulltmot personer som fuskar till sigersättning. påpekarförutsätter emellertid systemetstrovärdighet också att det finns etteffektivt system för att upptäckafusket. AMS har fått ökade resurser förtillsynen av arbetslöshetskassorna, ochenligt finansutskottets mening är detangeläget att dessa medel används bl.a.för insatser av detta slag.Finansutskottet har således i sak ingetatt erinra mot regeringens förslag tillskärpta regler mot fusk. harutskottet på förslag avarbetsmarknadsutskottet förordat att 6 §ALF och KAS ändras. Detta föranleder enändring också i förslagen till 34 § ALFresp. 35 § KAS. Arbetsmarknadsutskottethar i sitt yttrande redovisat ettförslag till sådan ändring.Med denna av arbetsmarknadsutskottetföreslagna följdändringen tillstyrkerfinansutskottet propositionen på dennapunkt.KostnadseffekterRegeringen räknar i propositionen medatt förslaget om ändrade regler förfrånkännande och indragning avarbetslöshetsersättning skall leda besparing som är större än de som angavs i vårenskompletteringsproposition.De förslag till ytterligare ändringarsom finansutskottet föreslår iregelverket leder till såväl ökadebesparingar som försvagningar.Förslaget om att utöka antaletavstängningsdagar från 40 till 45 förden som utan giltig anledning lämnarsitt arbete ger en besparing på mellan55 och per år.Förslaget till skärptaavstängningsvillkor vid arbetsovilja gerockså en besparing, men av mer marginellart.Utskottets förslag att de som har ettupparbetat arbetsvillkor inte skallförlora detta om de tar ettberedskapsarbete, utbildningsvikariateller beviljas starta-eget-bidrag istället för att gå ut i en förstaarbetslöshetsperiod leder å andra sidantill att besparingseffekten begränsas.Utskottet beräknar denna försvagningtill ca per år.Den föreslagna övergångsregeln ledertill att budgeten försvagas engångsvismed i runt tal . Denbestående kapitaleffekten av en sådanengångsvis försvagning kan beräknas tillmellan 15 och 20 miljoner kronor.Sammantaget leder utskottetsändringsförslag således till attbudgeten varaktigt förstärks med 55-60miljoner kronor och varaktigt försvagasmed , dvs. till ennettoförstärkning på 10 miljoner kronor.Utbildning, kompetensutveckling ochforskningspolitikDen övergripande strateginSom ett led i politiken för att stärkatillväxten avser regeringen att under dekommande åren genomföra en bred satsningpå utbildning och kompetensutveckling,anförs det i propositionens inledning.Detta skall ske i takt med att sådanasatsningar kan finansieras. En högkunskapsnivå är enligt regeringenavgörande för möjligheter attbekämpa arbetslösheten och förhindrautslagning. Ny kunskap och kompetenskrävs för att vi skall få till stånd enmiljömässigt hållbar utveckling.Utbildning och kunskaper ger denenskilde bättre förutsättningar för ettrikare liv, med möjligheter till ettstörre inflytande och utveckling iarbetslivet, framhåller regeringen.I syfte att vidmakthålla och förbättrakvaliteten i den grundläggandeutbildningen avser regeringen att undervåren 1996 ta ställning till en tioåriggrundskola, varvid det i beredningenbl.a. ingår att analysera de ekonomiskakonsekvenserna utifrånfinansieringsprincipens tillämpning.Vidare har på regeringensförslag avsatt ca avarbetsmarknadsmedel till högreutbildning, vuxenutbildning,gymnasieutbildning och folkbildningunder /96. Regeringen avseratt återkomma med förslag gällandeomfattning och inriktning av dessaåtgärder under /97. Enytterligare förlängning därefter börenligt regeringen inte ske. I stället ärdet regeringens avsikt att återkomma medförslag till permanenta satsningar. Enfortsatt utbyggnad av den högreutbildningen aviseras, varvid minsthälften av platserna bör avsenaturvetenskapliga och tekniskautbildningar. Utbyggnaden av den högreutbildningen bör ske främst vid demindre och medelstora högskolorna medsärskild tyngd på Bergslagen, ochSundsvall-Härnösand-Östersund samtdessutom sydöstra . Enligtpropositionen bör en kommitté tillkallasför att utreda hur en etablering av enny högskola i skall kunnagenomföras.Regeringen framhåller att det finnsstor efterfrågan på en kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning med enstark arbetsplatsintegrering. Det ärregeringens avsikt att undermandatperioden inleda enförsöksverksamhet med en sådanyrkesutbildning.De många och snabba förändringarna igymnasieskolan ställer stora krav påskolpersonalen, anförs det ipropositionen. Regeringen följerutvecklingen noga och kommer att läggafram de förslag som kan bli nödvändigaför att fullfölja kvalitetshöjningen.S.k. basår - som sedan några årförekommit inom högskolan - anordnasfr.o.m. innevarande läsår även inom denkommunala vuxenutbildningen, vilket fördelen att utbildningen kanspridas geografiskt. Denna form av basårbör enligt regeringen vidareutvecklas.Regeringen anser också att bl.a. behovetav en tydligare gränsdragning mellanreguljär utbildning ocharbetsmarknadsutbildning motiverar enöversyn av vuxenutbildningensdimensionering. Eftersom flera frågor isammanhanget är akuta avser regeringenatt sätta i gång en skyndsam process inära samband med kommittén för ettnationellt kunskapslyft för vuxna (U1995:09, dir. 1995:67).Moderaterna begär i partimotion Fi15(m) yrkande 36 att våren 1996skall föreläggas ett konkret program fören samlad kunskapsutveckling. I motionenbeskrivs en strategi i tio steg för attförstärka kompetensen som en hävstångför tillväxt. Strategin måste enligtmotionärerna omfatta alla delar avutbildningen och kunskapsutvecklingenfrån de tidiga levnadsårens skola tillden mest avancerade forskningen. Ettavgörande inslag i strategin är enstimulerande lönebildning. Motionärernaförordar ett nationellt skolpengssystemför att åstadkomma en stimulerandekonkurrens. De vill också ökamöjligheterna för den enskilde attfullgöra utbildningen på merindividuella villkor. Det offentligasansvar bör anges som ett erbjudande föralla om utbildning i grundskola ochgymnasium samt åtminstone en tvåårigeftergymnasial utbildning och, efterfallenhet, en längre akademiskutbildning, anförs det. Erbjudandetskall enligt motionärerna ha utnyttjatsförslagsvis eller, vadgäller akademisk utbildning, hapåbörjats vid denna ålder. Därefter börfinansieringen av utbildning skeantingen via arbetsgivaren eller med etts.k. utbildningskonto, anförmotionärerna. En större rörlighet mellanskolan och andra yrkesområden ärönskvärd, och det behövs en nylärarutbildning, sägs det vidare imotionen. Inför ett mer konkret beslutom en fortsatt utbyggnad av denakademiska utbildningen måste enligtmotionärerna de kvalitativa villkorenanalyseras noga. Det gäller också varden bör äga rum. och har fortfarandeutbyggnadsmöjligheter, och motionärernakan också tänka sig etablering av ettnytt universitet eller en ny tekniskhögskola i landet.Folkpartiet anför i partimotion Fi16(fp) yrkande 8 att en politik förkunskapsuppbyggnad kräver insatser överett brett fält. Hela utbildningssystemetfrån lågstadiet och framåt harbetydelse. Möjligheterna tilleterkommande kunskapsinhämtandeframhålls som en strategisk faktor.Studiemedelssystem liksom lönepolitikhar också stor betydelse, anförmotionärerna. I yrkande 26 i sammamotion presenteras Den Nya Folkskolan.Den innebär ett brett utbud avutbildningar och finansieringslösningarför individen, vilket står till budsunder hela livet. Den Nya Folkskolan ärenligt motionärerna en utopi, därföratt vi inte har de ekonomiskaresurser som krävs för att alla önskemålom utbildning för vuxna skall kunnatillgodoses. Motionärerna vill ha entioårig grundskola med start . För de fristående skolornaförordar de en återgång till enersättningsnivå på och en tydligavgiftsbegränsning. De vill ökavalfriheten för gymnasieeleverna attplanera sin utbildning individuelltgenom ett system kallat gymnasiebank.Det innebär att de tre gymnasieåren fårutnyttjas mer flexibelt och att elevenkan varva studier och yrkespraktik. Ettnästa steg i utvecklingen av komvux börenligt motionärerna vara att ge alla somså önskar möjlighet att fågymnasiekompetens i kärnämnena. Dengrundläggande högskoleutbildningen måsteexpandera, vilket förutsätter attforskningen parallellt byggs ut samt attutbildningen lönar sig för den enskildei högre grad än för närvarande.Även betonar i motionFi18 (kds) yrkande 23 vikten av attkvaliteten i utbildningarna fokuserasoch förbättras, och inte enbart enutökning av antalet platser.Vänsterpartiet anför i sin partimotionFi17 (v) yrkande 11 att det är viktigtatt utreda hur högskolorna skall få ännubredare kontaktytor till arbetslivet.Vidare begärs en noggrann utredningsnarast av de s.k. NT-platserna.Sommaruniversitetet bör enligtmotionärerna permanentas. För att nå destora grupper som har en djupt rotadmisstro mot universitetsstudier behövernya modeller för högskolestudier - t.ex.modifierade distansutbildningskurser -arbetas fram och antagningen breddas.Nedskärningarna i grund- ochgymnasieskolan ger skäl att tro att enlikvärdig skola inte kan garanteras föralla. Motionärerna framhåller attskolutbildningens kvalitet vilar såvälpå ett nationellt som på ett kommunaltansvar, och de överväger därför att återaktualisera sektorsbidraget till skolan.Inom vuxenutbildningen krävs ettnytänkande, bl.a. genom att olikautbildningsanordnare samverkar bättre.Tillgången och närheten tillutbildningsplatser måste förbättras ochundervisningen bedrivas på ett sätt såatt de studerande kan påverka studiernaoch studietakten. Frågan om hurfinansieringen skallfördelas mellan individ, samhälle ocharbetsgivare måste utredas. De mångakvinnor som mister sina arbeten denärmaste åren behöver ett system som gördet möjligt för dem att genomgåutbildningar på gymnasie- ellerhögskolenivå inom det reguljärautbildningssystemet medtillfredsställande ekonomiskt stöd,anser delar i sittyttrande (1995/96:UbU2y) motionärernasuppfattning att en politik för kunskapsuppbyggnad kräver insatser över ettbrett fält. Det är också regeringensmening. Som framgått ovan är frågan omen förlängning av skolpliktstiden under beredning. Enparlamentariskt sammansatt kommittéföljer utvecklingen i gymnasieskolan,och regeringen förklarar sig ipropositionen (s. 76) ha för avsikt attlägga fram de förslag som kan blinödvändiga för att fullföljakvalitetshöjningen. De ökade kraven påskolpersonalen är också uppmärksammade.Utskottet noterar att direktiven tillutredningen om det inre arbetet i skolantar upp den förändrade situationen förlärarna. Inom Utbildningsdepartementetpågår arbete med en översyn avlärarutbildningen. Utredningen om ettnationellt kunskapslyft för vuxna skalli ett första steg föreslå mål för ettsådant lyft som ett led i en strategiför livslångt lärande. bedöma om de allmänna målenför den samhällsstödda vuxenutbildningenbehöver revideras, och hur dessa målskall kompletteras för att omfatta allaformer av vuxenutbildning. I ett andrasteg skall kommittén, med beaktande avden centrala frågan om ansvaret förutbildningens finansiering, ta ställningtill vilket ansvar som skall vila på denoffentligt finansierade utbildningen ochpå arbetslivet för olika typer avutbildningsinsatser och föreslå vilketansvar varje individ bör ta för sin egenkompetensutveckling. Andra utredningarhar slutförts om villkoren förfristående skolor på grundskole- resp.gymnasienivå. En parlamentariskkommitté har i uppdrag att dra uppriktlinjer för en fortsatt reformeringav studiestödssystemet. I direktiventill den kommittén betonas behovet av envidgad rekrytering till utbildning,varvid det största problemet anges varaden befarade höga skuldsättningen.Utskottet vill framhålla att studiestödssystemets utformning bestäms avstatsmakterna, medan ansvaret förlönebildningen i princip åvilararbetsmarknadens parter. När det gällerde kvalitativa villkoren för enutbyggnad av den högre utbildningenutgår utskottet från att deuppmärksammas i regeringens beredning avkommande konkreta förslag om utbyggnad.När regeringen bereder sina kommandeförslag om en permanent utbyggnad avhögskoleutbildningen med särskildinriktning på naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar, är det enligtutskottets mening självklart atterfarenheterna av de s.k. NT-platsernamåste ingå i underlaget. De i detföregående nämnda utredningarna omreformering av studiestödet och om ettnationellt kunskapslyft för vuxna kan -med hänsyn till de givna direktiven -förväntas behandla ett flertal frågor omvuxenutbildning. En särskild utredarehar tillsatts med huvuduppgift attföreslå en strategi som långsiktigtfrämjar utvecklingen i hela landet av demöjligheter till distansutbildning somden moderna informationsteknikenerbjuder.Med hänvisning till det anförda anserutbildningsutskottet att intebör göra de tillkännagivanden somföreslås i motionerna Fi15 (m) yrkande36, Fi16 (fp) yrkandena 8 och 26 , Fi17(v) yrkande 11 och Fi18 (kds) yrkande23. förordarsåledes att finansutskottet avstyrkerdessa.En gemensam avvikande mening tillförmån för motionerna Fi15 (m), Fi16(fp) och Fi18 (kds) har anmälts avföreträdarna för Moderatasamlingspartiet, ochKristdemokraterna.Vänsterpartiet stöder motion Fi17 (v) ien egen avvikande mening.Finansutskottet delarutbildningsutskottets mening ochavstyrker motionerna Fi15 (m) yrkande36, Fi16 (fp) yrkandena 8 och 26, Fi17(v) yrkande 11 (delvis) och Fi18 (kds)yrkande 23.Individuella utbildningskonton ochframtidsfonderI motion Fi16 (fp) yrkande 27 betonasföretagens ansvar för den egnapersonalens kompetensutveckling menockså att staten bör underlättafortbildning med hänsyn till densamhällsekonomiska nyttan av sådanainsatser. Motionärerna vill attriksdagen hos regeringen skall begäraförslag om individuellautbildningskonton. ÄvenKristdemokraterna i motion Fi18 harställt ett yrkande om individuellautbildningskonton. Kristdemokraternavill pröva möjligheten att införaavdragsrätt för avsättningar tillindividuella utbildningskonton som kananvändas för att finansierastudieperioder. Anställda ocharbetsgivare bör löpande kunna sätta avmedel som den anställde sedan vid olikatillfällen under den förvärvsarbetandeperioden av livet kan ta ut och på dettasätt finansiera behovet av livslångtlärande (yrkande 25). Ett system medutbildningskonton förordas - utanformell hemställan i saken - även imotion Fi15 (m).Vänsterpartiet föreslår i motion Fi17inrättandet av ett s.k.framtidsfondssystem. Syftet medframtidsfonderna skall vara att ge allalöntagare möjligheter tillkompetensutveckling. Därtill skallframtidsfonderna verka för utvecklandetav arbetsorganisationer för attförbättra arbetsmiljöer ochproduktivitet. Finansieringen avframtidsfonderna bör ske via årligavinstavsättningar, anser motionärerna(yrkande 5).Utbildningsutskottet framhåller i sittyttrande (1995/96:UbU2y) att frågan omkompetensutveckling är mycket viktig.Utskottet hänvisar till vad som anförtsi propositionen (s. 78) om att ettlivslångt lärande ställer nya krav påutbildare och stöd tillkompetensutveckling på arbetsplatserna.I den anpassning och utveckling som ettkompetenslyft för hela nationen kräverhar arbetslivets företrädare enväsentlig roll, sägs det. Regeringenkommer att inbjuda till överläggningarom kompetensutveckling. Härutöverhänvisar utskottet till vad som underrubriken strateginanfördes om uppdraget till utredningenom ett nationellt kunskapslyft förvuxna.