bet · GJ01NU1 · 1995-10-10 00:00:00 — Regeringen avser att tillsätta ett s.k. insynsrådvid nätmyndigheten för att ge bl.a. konsumenterna insyn i dessarbete.I motion 1994/95:N26 (mp) föreslås att nätmyndigheten skallvara fristående under och inte tillhöraNUTEK. Motivet är att inte bör ha övervakande funktioner.I andra hand bör övervägas om tillsynsmyndigheten kan inordnas iKonkurrensverket, anser motionärerna.Frågan om huvudmannaskap för nätmyndigheten behandlades avElmyndighetsutredningen i betänkandet Monopolkontroll på enavreglerad elmarknad (SOU 1993:105). Utredningen övervägde trealternativ för huvudmannaskapet -- nämligen inom , inomElsäkerhetsverket eller som en fristående myndighet. Utredningenförordade det sistnämnda alternativet men framhöll att även deandra alternativen hade vissa fördelar och var möjliga attgenomföra.Regeringen anförde i proposition 1993/94:162 om handel med eli konkurrens att huvudmannaskapet för nätmyndigheten borde liggahos . Som skäl angavs bl.a. att elmarknadsfrågorna är endel av de energipolitiska uppgifter som har attverkställa. Vidare angavs att den nya myndighetsfunktionenskulle organiseras som ett särskilt verksamhetsområde.Utskottet tillstyrker det som anförs i propositionenrörande finansieringen av tillsynsmyndighetens verksamhet.Riksdagen har tidigare tagit ställning för atttillsynsmyndigheten skall ha sin organisatoriska hemvist hosNUTEK med hänsyn till de uppgifter som har inomenergipolitiken. Förslaget i motion 1994/95:N26 (mp) om attöverväga en annan organisationsform avstyrks sålunda avutskottet. Att inte skall ha någrabeslutsbefogenheter när det gäller verksamhet somnätmyndighet bör, enligt utskottets mening, utgöra en garantiför att det inte sker någon sammanblandning mellantillsynsverksamheten och den övriga myndighetsverksamheten.BalansansvarI ett avtal om elleverans måste regleras det ekonomiskaansvaret för att elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut ikonsumentens uttagspunkt, anförs det i propositionen (s. 71).Detta ansvar benämns balansansvar. Regeringen framläggerlagförslag om hur detta balansansvar skall regleras. Enligtförslaget skall konsumenten hålla nätägaren underrättad om vemsom är balansansvarig för konsumentens förbrukning.Svenska kraftnät kommer med den nya ellagstiftningen att hasystemansvaret, dvs. det övergripande tekniska ansvaret för dennationella balansen, påpekas det i propositionen. Balansansvaretinnebär en ekonomisk relation till . Innebördenär att i den mån den balansansvariga inte förmår tillföraelsystemet lika mycket el som tas ut i uttagspunkten skall dentillföras av inom ramen för systemansvaret.Svenska kraftnät skall därefter ersättas av den balansansvarigaför detta.Regeringens förslag rörande balansansvar tillstyrks avutskottet.Prissättning och kontrollI propositionen (s. 77) framläggs vidare förslag tillreglering av nätföretagens kostnader för nättjänster.Nätföretagen föreslås få debitera den enskilde elabonnentenkostnader för mätare, insamlingsutrustning och derasinstallation. Övriga kostnader för mätning skall fördelas översamtliga abonnenter i området. I de fall en elabonnent begärmätning på annat sätt än vad regeringen föreskriver med stöd avellagen skall nätägaren även få debitera elabonnenten för denökade kostnad för insamling och rapportering som en meravancerad utrustning kan medföra.Den föreslagna regleringen av nätföretagens kostnader förmättjänster riktar sig enbart till de konsumenter som väljer attköpa el från en annan leverantör än innehavare avleveranskoncession. För de kunder som köper sin el fråninnehavare av leveranskoncession ställs inga krav påtidsnoggrannhet vid mätningen. Övergången till den nyalagstiftningen innebär således inte något krav på att bytamätare och insamlingsutrustning hos dessa kunder.Det finns en risk för att bl.a. krav på entimmesmätning kommeratt begränsa de små elkundernas tillgång till den nyaelmarknaden, anförs det i motion 1994/95:N20 (c). Beräkningarhar gjorts som visar på att kostnaderna för entimmesmätninguppgår till ca , säger motionären. Han menar att detbör övervägas om inte krav på entimmesmätning kan slopas för småelkonsumenter, t.ex. hushåll och lantbruk.I motion 1994/95:N26 (mp) sägs att systemet medleveranskoncessioner skall utredas vidare, eftersom detförhindrar en effektiv konkurrens "så länge elleverantörensvarar för elmätningen". Det bör undersökas om inte mätningeninkl. mätutrustningen kan ingå i nätoperatörens skyldighetoberoende av vem som levererar elenergin, anser motionärerna.Vidare borde mätutrustning installeras vid nyproduktion avlägenheter.Enligt den föreslagna nya ellagstiftningen är det nätägarensom skall svara för att mätning sker. Vad som sägs i nyssnämndamotion om att det är elleverantören som skall svara förelmätningen stämmer sålunda inte.Regeringen avser, enligt uppgift, att utfärda föreskrifter sominnebär att mätning skall ske på timbasis för de konsumenter sominte utnyttjar möjligheten att köpa el frånleveranskoncessionshavaren. Differentierade krav av det slag somförordas i motion 1994/95:N20 (c) bedöms -- utöver degränsdragningsproblem som kan uppstå -- komma att skapabetydande avräkningsproblem.Utskottet tillstyrker det som föreslås i propositionenavseende prissättning och kontroll. Det aktuella yrkandet imotion 1994/95:N20 (c) avstyrks med hänvisning till deavräknings- och gränsdragninsproblem som det kan väntas medföra.Synpunkterna i motion 1994/95:N26 (mp) baseras uppenbarligen påett missförstånd om vem som ansvarar för mätningen.Produktion av el i nätverksamhet, m.m.PropositionenEnligt den vilande ellagstiftningen får produktion och handelmed el inte bedrivas tillsammans med nätverksamhet. Sådanelproduktion som enbart används för att täcka förluster i detegna nätet skall dock få ingå i nätverksamhet, liksom mobilareservkraftsanläggningar som används i samband med avbrott ochreparationer, föreslås det i propositionen (s. 80). skallsom nätmyndighet utöva tillsyn över efterlevnaden av dennabestämmelse.Syftet med bestämmelsen om att nätverksamhet samt produktionoch handel med el (elverksamhet) inte får bedrivas av sammajuridiska person är att minska risken för korssubventionering,framhålls det i propositionen. Många eldistributörer haranläggningar för elproduktion som enbart utnyttjas för att täckaöverföringsförluster. Den vilande ellagstiftningens bestämmelserskulle innebära att denna produktion måste skiljas frånnätverksamheten. Nätägaren skulle i så fall vara tvungen atttäcka förlusterna genom inköp av el i stället för genom egenproduktion. Detta skulle inte vara ändamålsenligt, anserregeringen.Bestämmelsen i den vilande ellagstiftningen, som föreskriveratt företag som bedriver nätverksamhet skall redovisa denna ienlighet med bestämmelserna i bokföringslagen (1976:125) och 11kap. aktiebolagslagen (1975:1385), är enligt regeringenöverflödig. Skälen är följande. Näringsidkare ärbokföringsskyldiga enligt 1 § bokföringslagen. Eftersom allnätverksamhet är näringsverksamhet kommer bokföringslagen attvara tillämplig på nätverksamhet. Sådan verksamhet bedrivsoftast i aktiebolagsform -- även ekonomiska föreningar ochkommunala verk förekommer. För att skapa möjlighet till bl.a.jämförbarhet mellan skilda typer av nätverksamhet aviserarregeringen att den eller nätmyndigheten kommer att utfärdaföreskrifter om redovisning av nätverksamhet som bedrivs avkommuner. Detta har skett i departementspromemorian Förslagtill förordning om redovisning av nätverksamhet (Ds 1995:52).MotionernaRegeringens förslag innebär bl.a. att kommuner som bådeproducerar och distribuerar el tvingas -- även om man avideologiska eller andra skäl inte önskar det -- att bolagiseraendera distributionen eller produktionen, anförs det imotion 1994/95:N25 (s). Motionärerna anser att det ärmotsägelsefullt att detta krav ställs som allt flerifrågasätter den bolagiseringsverksamhet som under senare tidskett inom den kommunala sektorn.För de små eldistributörerna kommer kravet på att produktionoch handel med el inte får bedrivas tillsammans mednätverksamhet att ställa till problem, hävdas det i motion1994/95:N22 (m). Det finns en uppenbar risk för att små ochmedelstora företag kan bli utslagna från marknaden, menarmotionären. Han anser att det är självklart att det skall finnaskrav på att någon korssubventionering inte skall förekomma ochrefererar till att ansåg att detskulle vara tillräckligt med att de olika verksamhetsgrenarna,produktion och handel med el resp. nätverksamhet, särredovisas.De företag som har färre än 10 000 elkunder bör därför fåtillstånd till en sådan särredovisning, föreslår motionären.Regeringens förslag att produktion och handel inte fårbedrivas tillsammans med nätverksamhet skapar onödig byråkratibåde hos och hos distributionsföretagen, anförs det imotion 1994/95:N23 (v). Motionärerna anför att de i likhet medSvenska och Riksförbundet Energileverantörerna(REL) anser att ekonomisk särredovisning ger möjligheter till entillräcklig kontroll; regeringens förslag avvisas därför.I motion 1994/95:N26 (mp) föreslås att nätverksamhet skallbedrivas i juridiskt helt fristående företag som inte får varadotterföretag till elproducenter. Vidare förordas att allaaffärstransaktioner och elpriser skall vara offentliga -- om detbedöms nödvändigt skall bolagsordningen ändras så att dennainsyn medges.Vissa kompletterande uppgifterEnligt Svenska Elverksföreningens uppgifter finns det (i mars1994) ca 270 eldistributionsföretag med följande fördelning:Distributionsföreningar 48Privata aktiebolag 44Övriga privata företag 1Kommunala verk 41Kommunala aktiebolag 112Statliga verk 2Statliga aktiebolag 21Samägda (stat och kommun)aktiebolag 4Totalt 273Av tabellen framgår bl.a. att av de kommunalaeldistributörerna drivs de flesta -- 112 av 153 -- iaktiebolagsform. För dessa bolag finns det inget hinder att, viduppdelningen av nätverksamheten och elverksamheten, föra enderaav verksamheterna till kommunen och driva den iförvaltningsform.Enbart ekonomisk särredovisning, som förordas i vissa avmotionerna, anses enligt bedömning inte getillräckliga förutsättningar för en effektiv kontroll.Ett genomförande av kravet i motion 1994/95:N26 (mp) på attnätverksamhet skall bedrivas i juridiskt helt fristående företagskulle innebära att elproducenter inte får äga regionnät ellerlokala nät. De regionala näten ägs och drivs avde kraftföretag som svarar för råkraftleveranser inom regionen.De lokala näten ägs av distributionsföretag, av vilkamajoriteten är kommunalt ägda. Om nuvarande koncessionshavare --i enlighet med motionens förslag -- skulle tvingas att avyttranätverksamheten skulle detta sannolikt leda till krav påersättning från staten. Vidare skulle stora administrativaproblem uppstå om nuvarande koncessioner skulle omprövas.Ett genomförande av det andra förslaget i motion 1994/95:N26(mp) avseende offentliggörande av elpriserna skulle innebära attföretag tvingas redovisa kommersiella uppgifter som normaltskyddas av företagssekretess. Uppgiftsskyldigheten avseendeelmarknaden skulle därmed skilja sig från andra marknader.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser, i likhet med vad som anförs i propositionen,att huvudregeln bör vara att nätverksamhet resp. produktion avoch handel med el skall bedrivas av olika juridiska personer.Detta är nödvändigt för att undvika risken förkorssubventionering.De förslag till undantag som redovisas i propositionenavseende dels sådan elproduktion som enbart används för atttäcka förluster i det egna nätet, dels mobilareservkraftsanläggningar anser utskottet bör införas. Härigenomökar effektiviteten i systemet.Enligt utskottets mening är ekonomisk särredovisning, somförordas i motionerna 1994/95:N22 (m) och 1994/95:N23 (v), intetillräcklig. De myndigheter -- och -- somhar att svara för kontrollen och tillsynen av elmarknadsreformenanser inte att särredovisning ger tillräckliga möjligheter förkontroll.Den farhåga som framförs i motion 1994/95:N25 (s) för att dennya ellagstiftningen i sig skulle medföra en kraftigt ökadbolagiseringsverksamhet inom den kommunala sektorn, anserutskottet överdriven. Som tidigare redovisats bedrivs förnärvarande huvuddelen av den kommunala eldistributionen ibolagsform. För denna grupp kan endera av nätverksamheten ochelverksamheten läggas i förvaltningsform.De förslag som framförs i motion 1994/95:N26 (mp) ompublicering av elpriser avstyrker utskottet med hänvisning tillvad som tidigare redovisats.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionen iberörd del och avstyrker de här aktuella motionerna imotsvarande delar.Ikraftträdande m.m.Regeringen föreslår (s. 84) att reglerna om den nyaelmarknaden skall träda i kraft . Vidövergången till det nya regelverket föreslås kunder medtidsbegränsade kontrakt som löper ut efter intebehöva iaktta uppsägningstiden hos leveranskoncessionshavare.Enligt utskottets mening är det angeläget att det så snartsom möjligt skapas klara spelregler för aktörerna påelmarknaden. Den nya ellagstiftningen bör träda i kraft den 1januari 1996. I fråga om lagen (1976:240) om förvärv aveldistributionsanläggning m.m. bör lagändringen beträffandeikraftträdandet dock ges den lydelse som utskottet föreslår ibilaga 3. beträffande frågan om ny ellagstiftningatt avslår motionerna 1994/95:N23 yrkande 1,1994/95:N25 i denna del, 1994/95:N26 yrkande 1, 1994/95:N27 idenna del, 1994/95:N273 yrkande 3, 1994/95:N274 yrkande 15,1994/95:N403 yrkande 5 och 1994/95:N407 yrkande 3,res. 1 (v)res. 2 (mp)2. beträffande omställningen av energisystemetatt avslår motionerna 1994/95:Jo641 yrkande 18,1994/95:N23 yrkande 2, 1994/95:N26 yrkande 2 i denna del,1994/95:N403 yrkande 6, 1994/95:N432 yrkande 1 och1994/95:N441 yrkandena 13 och 14,res. 3 (v, mp)3. beträffande ABatt avslår motionerna 1994/95:N23 yrkande 3 och1994/95:N26 yrkande 2 i denna del,res. 4 (m, fp, kds) - motiv.res. 5 (v)res. 6 (mp)4. beträffande utrikeshandeln med elatt med avslag på motionerna 1994/95:N23 yrkande 4,1994/95:N24 yrkandena 1 och 2, 1994/95:N25 i denna del,1994/95:N26 yrkande 3 i denna del och 1994/95:N27 i denna delantar det i proposition 1994/95:222 framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1994:617) om ändring i lagen (1902:71s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar såvitt avser 2 § 2 mom., dock med ändrad lydelseenligt Utskottets förslag i bilaga 2,res. 7 (m, fp)res. 8 (mp) - villk. 25. beträffande nordisk elmarknadatt avslår motion 1994/95:N407 yrkande 4,res. 9 (v) - motiv., villk. 10 (mp) - motiv., villk. 26. beträffande små elkonsumenter och konsumenter iglesbygdatt med avslag på motionerna 1994/95:N20 yrkande 2,1994/95:N23 yrkande 5 i denna del, 1994/95:N25 i denna del,1994/95:N26 yrkande 3 i denna del och 1994/95:N27 i denna delantar de i proposition 1994/95:222 framlagda förslagen tilla) lag om ändring i lagen (1994:617) om ändring i lagen(1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar i den mån det inte omfattas av utskottetshemställan i det föregående,b) lag om ändring i lagen (1994:618) om handel med el, m.m.såvitt avser 7 §,res. 11 (v) - villk. 12 (mp) - villk. 27. beträffande små elproducenteratt med avslag på motionerna 1994/95:N21,1994/95:N23 yrkandena 5 och 7, det förstnämnda i denna del,1994/95:N26 yrkande 3 i denna del, 1994/95:N408, 1994/95:N420och 1994/95:N421 yrkande 6 antar det i proposition 1994/95:222framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1902:71 s. 1),innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningarsåvitt avser 2 § 11 och 12 mom.,res. 13 (c)res. 14 (v) - villk. 15 (mp) - villk. 28. beträffande organiserad handelsplats för elatt avslår motionerna 1994/95:N24 yrkande 3 och1994/95:N26 yrkande 3 i denna del,res. 16 (mp) - villk. 29. beträffande fjärrvärme- och naturgasverksamhetatt med avslag på motionerna 1994/95:N23 yrkande 6och 1994/95:N25 i denna del antar de i proposition 1994/95:222framlagda förslagen tilla) lag om ändring i lagen (1994:1801) om ändring i lagen(1994:617) om ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattandevissa bestämmelser om elektriska anläggningar såvitt avser punkt4 i övergångsbestämmelserna,b) lag om ändring i lagen (1994:618) om handel med el, m.m.såvitt avser 5 §,res. 17 (v) - villk. 18 (mp) - villk. 210. beträffande finansieringen av myndighetstillsynen,m.m.att med bifall till proposition 1994/95:222 moment 8och med avslag på motion 1994/95:N26 yrkande 3 i denna delgodkänner det som anges i propositionen om nätavgiftensutformning,res. 19 (mp) - villk. 211. beträffande balansansvaratt antar det i proposition 1994/95:222 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1994:618) om handel medel, m.m. såvitt avser 13 §,12. beträffande prissättning och kontrollatt med avslag på motionerna 1994/95:N20 yrkande 1och 1994/95:N26 yrkande 3 i denna del antar det i proposition1994/95:222 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar såvitt avser 2 § 10 mom.,13. beträffande produktion av el i nätverksamhet, m.m.att med avslag på motionerna 1994/95:N22,1994/95:N23 yrkande 8, 1994/95:N25 i denna del och 1994/95:N26yrkande 3 i denna del antar det i proposition 1994/95:222framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1994:618) omhandel med el, m.m. såvitt avser 1 §,res. 20 (v) - villk. 21 (mp) - villk. 214. beträffande ikraftträdande m.m.att antar de i proposition 1994/95:222 framlagdaförslagen tilla) lag om ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar i den mån det inteomfattas av utskottets hemställan i det föregående,b) lag om ändring i lagen (1994:1801) om ändring i lagen(1994:617) om ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattandevissa bestämmelser om elektriska anläggningar i den mån det inteomfattas av utskottets hemställan i det föregående,c) lag om ändring i lagen (1994:618) om handel med el, m.m. iden mån det inte omfattas av utskottets hemställan i detföregående,d) lag om ändring i lagen (1994:1802) om ändring i lagen(1994:618) om handel med el, m.m.,e) lag om ändring i lagen (1994:1803) om ändring i lagen(1994:619) om ändring i lagen (1985:277) om vissabulvanförhållanden,f) lag om ändring i lagen (1994:1804) om ändring i lagen(1994:620) om upphävande av lagen (1976:240) om förvärv aveldistributionsanläggning m.m., dock med ändring av lydelsenenligt Utskottets förslag i bilaga 3.Stockholm den 10 oktober 1995På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), KarinFalkmer (m), (), (), SylviaLindgren (s), (), (), MarieGranlund (s), (), (), (), (), (), (),(), () och (). Frågan om ny ellagstiftning (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås. 12 med "Det nu" och slutar på s. 13 med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Utskottet anser -- i linje med vad som anförs i motion1994/95:N23 (v) -- att hos regeringen bör hemställa omen modifierad ny ellagstiftning, där handel med el i konkurrensendast skall ske med råkraft mellan producenter ochdistributörer/leveranskoncessionshavare.Det förslag som regeringen nu har lagt fram är i stort settidentiskt med det förslag som den dåvarande borgerligamajoriteten i beslöt om (bet.1993/94:NU22). Den kritik som då framfördes i en reservation (s)med instämmande i en meningsyttring (v) står sig fortfarande.Kritiken innebar ett ifrågasättande av varför man skall ändra iett system som är både säkert och effektivt. Vidare ansågs enavreglerad elmarknad omöjliggöra kärnkraftsavvecklingen och ledatill högre elpriser för glesbygdskunder.Med det modifierade förslag till ellagstiftning som utskottetförordar uppnås de fördelar som regeringen eftersträvarsamtidigt som riskerna för små- och glesbygdskunder minimeras.Det kommer vidare att vara möjligt -- om det bedöms lämpligt --att gå vidare till ett system med fördjupadkonkurrens. Någon risk för konkurrenssnedvridningar med detmodifierade förslaget kan utskottet inte se. Alla distributörerkommer att kunna agera på den konkurrensutsatta delen avelmarknaden.Den modifierade lagstiftning som utskottet efterlyser medföratt det behövs ändringar i regler och lagtext på olika områden.Riksdagen bör anmoda regeringen att överväga på vilka områdendetta blir aktuellt och därefter återkomma med ett nytt förslagtill riksdagen.Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1994/95:N23 (v) iberörd del och avstyrker propositionen. Av det sagda följer attutskottet också avstyrker de motioner från allmänna motionstiden-- motionerna 1994/95:N407 (m), 1994/95:N273 (fp), 1994/95:N274(fp) och 1994/95:N403 (kds) -- i vilka ett riksdagsbeslut omgenomförande av elmarknadsreformen föreslås.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande frågan om ny ellagstiftningatt med bifall till motion 1994/95:N23 yrkande 1,med anledning av motionerna 1994/95:N25 i denna del, 1994/95:N26yrkande 1 och 1994/95:N27 i denna del och med avslag påmotionerna 1994/95:N273 yrkande 3, 1994/95:N274 yrkande 15,1994/95:N403 yrkande 5 och 1994/95:N407 yrkande 3dels avslår proposition 1994/95:222,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Frågan om ny ellagstiftning (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås. 12 med "Det nu" och slutar på s. 13 med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Den föreslagna reformen av elmarknaden ger, enligt utskottetsmening och i likhet med vad som anförs i motion 1994/95:N26(mp), inte tillräckliga förutsättningar för en väl fungerandeelmarknad. Vinstmöjligheterna kommer att privatiseras, medanstaten får stå för de stora kostnaderna för miljöskador,hälsoeffekter, samhällsrisker och långsiktigt verkanderadioaktiva och klimatförändrande utsläpp från elproduktionen.Systemet kommer således inte att vara konkurrensneutralt. Denföreslagna avregleringen är, menar utskottet, en halvmesyr ochbör avslås av riksdagen.Enligt utskottets mening bör varje lagstiftningsåtgärd varaett steg på vägen mot ett grönare samhälle. I regeringensförslag har de små producenterna och de små konsumenterna intefått några garantier för att deras ställning skall förbättras.Vidare kommer en avreglerad elmarknad att innebära attkärnkraftsavvecklingen försvåras.Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1994/95:N26 (mp)i berörd del. Även motionerna 1994/95:N25 (s) och 1994/95:N27(s) blir i sak tillgodosedda och tillstyrks. Övriga här aktuellamotioner, 1994/95:N23 (v) -- i vilken en modifieradellagstiftning förordas -- samt 1994/95:N407 (m), 1994/95:N273(fp), 1994/95:N274 (fp) och 1994/95:N403 (kds) -- i vilka ettriksdagsbeslut om genomförande av elmarknadsreformen föreslås--, avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande frågan om ny ellagstiftningatt med bifall till motion 1994/95:N25 i denna del,1994/95:N26 yrkande 1 och 1994/95:N27 i denna del och med avslagpå motionerna 1994/95:N23 yrkande 1, 1994/95:N273 yrkande 3,1994/95:N274 yrkande 15, 1994/95:N403 yrkande 5 och 1994/95:N407yrkande 3 avslår proposition 1994/95:222.3. Omställningen av energisystemet (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås. 17 med "Utskottet delar" och slutar på s. 18 med "berördadelar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser -- i likhet med vad som anförs i motionerna1994/95:N23 (v), 1994/95:N432 (v), 1994/95:N26 (mp) och1994/95:N441 (mp) -- att det nu är hög tid att fastlägga enavvecklingsplan för kärnkraften. Energikommissionensslutbetänkande kan här utgöra ett viktigt underlag.För att möjliggöra en avveckling av kärnkraften måstestatsmakterna fastställa en plan med målet att först stabiliseraoch därefter minska elanvändningen. Medlen för att åstadkommadetta skall vara effektiviseringar och användande av förnybaraenergikällor. Olika styrmedel måste användas för att uppnå detangivna målet. I det sammanhanget vill utskottet särskilt lyftafram förslagen i de aktuella motionerna om att en miljöinriktadskatteväxling bör genomföras.Om den föreslagna nya ellagstiftningen införs ökar behovet avde åtgärder som utskottet här har förordat.