bet · GJ01FiU6 · 1995-12-05 00:00:00 — Registerbaserad folk- och bostadsräkning m.m. (prop. 1995/96:90) I betänkandet tillstyrker utskottetregeringens förslag att genomföra enregisterbaserad folk- och bostadsräkningår 2000.En provverksamhet skall genomföras iGävle kommun och iStockholm för att utvärdera kostnaderoch andra aspekter rörande insamling avuppgifter och framställning avregisterbaserad statistik. Förgenomförandet av provverksamhetentillstyrker utskottet att 37 miljonerkronor anvisas på tilläggsbudget.Erforderliga förslag om lagreglering -bl.a. lag om lägenhetsregister -tillstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats tvåreservationer. I den förstareservationen avstyrks propositionensförslag. I den andra reservationenföreslås att den i propositionenföreslagna registerbaserade folk- ochbostadsräkningen ersätts med en räkningbaserad på urval. Regeringen föreslår i proposition1995/96:90 ()1. att antar regeringensförslag till lag om provverksamhetavseende hushålls- och bostadsuppgifter,2. att antar regeringensförslag till lag om lägenhetsregister,3. att antar regeringensförslag till lag om ändring ifolkbokföringslagen (1991:481),4. att antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1990:1536) om folkbokföringsregister,5. att godkänner det somregeringen förordar om enregisterbaserad folk- och bostadsräkningår 2000,6. att till Folk- ochbostadsräkning på tilläggsbudgettill statsbudgeten för budgetåret1995/96 under sjunde huvudtiteln anvisarett reservationsanslag på 37 000 000 kr.Regeringens lagförslagRegeringens lagförslag återfinns ibilaga 1 till detta betänkande.Yttrande från konstitutionsutskottetFinansutskottet har berettkonstitutionsutskottet tillfälle attavge yttrande över de förslag ipropositionen jämte motioner som rördess beredningsområde. Yttrandet1995/96:KU3y återfinns i bilaga 2 tilldetta betänkande. 1995/96:Fi6 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att avslår proposition1995/96:90 i den del som rör inrättandeav ett centralt lägenhetsregister,2. att , vid avslag på yrkande1, avslår proposition 1995/96:90.1995/96:Fi7 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om detintegritetskränkande av att halägenhet/lägenhetsbeteckning i adressen.1995/96:Fi8 av m.fl. (m)vari yrkas1. att avslår regeringensproposition /96:90 med förslag tillregisterbaserad folk- och bostadsräkningår 2000 m.m. i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att , vid avslag på yrkande1, som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attmindre omfattande insatser i enlighetmed FoB 90-kommissionens förslag böranvändas vid insamling av uppgifter.1995/96:Fi9 av och () vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1995/96:90 i desshelhet.Propositionens förslagI propositionen föreslås att det skallgenomföras en registerbaserad folk- ochbostadsräkning (FoB) . För attdetta skall vara möjligt att genomföramåste besluta om en ny lag omlägenhetsregister och vissa ändringar ifolkbokföringslagen ochfolkbokföringsregisterlagen.För att konstruera ett ur statistisksynvinkel väl fungerandelägenhetsregister och för att få enkorrekt uppfattning av kostnaderna föratt genomföra registerbaserade folk- ochbostadsräkningar föreslås att enprovverksamhet genomförs i kommunoch i i Stockholm.För att genomföra provverksamhetenföreslår regeringen att 37 miljonerkronor anvisas för detta ändamål.Behovet av hushållsstatistikI propositionen görs en allmän genomgångav varför FoB-data är en oundgänglig delav den statistiska information sombehövs för att analyserasamhällsutvecklingen.I har folkräkningar genomförtssedan mitten av . Från och medår 1930 har folkräkningar genomförtsvart femte år med undantag för år 1955då räkningen inställdes av ekonomiskaskäl. Den information som erhålls genomen folk- och bostadsräkning utgör ettväsentligt underlag församhällsplanering, forskning och allmäninformation och därpå grundade beslutinom offentlig och privat sektor. Ipropositionen framhålls attinformationen är unik i ett parväsentliga avseenden. Den ger sålunda enregelbundet återkommande information omvissa samhällsförhållanden som ärgemensamma för hela landet. Genom dennakan man göra jämförelser mellan skildadelar av landet och jämförelser mellanolika tidpunkter. Detta är viktigt förbl.a. Den ger också informationom förhållanden i fråga om hushåll,bostäder och yrken som man förnärvarande inte kan få på något annatsätt.De utredningar om folk- ochbostadsräkningar som har gjorts sedanbörjan av har alla genomförtnågon form av kartläggning av behovet avhushållsstatistik. Kartläggningen harutvisat att det finns ett stort behov avstatistik över hushållen och boendet pådetaljerad regional nivå.Hushållsstatistik på denna nivå ärgrundläggande information för mångaolika användare i de delar av samhälletsom arbetar med planering, utvärderingoch resursfördelning. Kartläggningarnahar också slagit fast att det inte ärmöjligt att genomstickprovsundersökningar få framstatistik på detaljerad regional nivå.Utifrån remissvaren på ges bl.a. följandeexempel på behovet av sådan statistiksom kan sammanställas med hjälp av FoB-data.Kommunerna kan använda statistiken förplanering, utvärdering, uppföljning ochresursfördelning. Vid fördelning avresurser inom ochsjukvården används uppgifter omsocioekonomisk tillhörighet,bostadsförhållanden,hushållssammansättning och samboende.Socialstyrelsen använderhushållsstatistik i betydandeomfattning. Behovet kan komma att öka avflera skäl. Förändringarna inom densociala sektorns verksamhetsområde är avsådan genomgripande karaktär att värdetständigt ökar av relativt tätaavläsningstidpunkter.Riksförsäkringsverket använderhushållsstatistik bl.a. för attutvärdera effekterna av stöd tillbarnfamiljer men också vid deuppföljningar och analyser som verketgör av socialförsäkringen.Boverket använder hushållsstatistik föratt kunna följa upp och utvärdera destatliga bostadsstödens effekter för deboende och bostadsmarknaden och för attanalysera utvecklingen på bostads- ochbyggmarknaden. gör prognoser överenergi- och elanvändningen vilka grundarsig på statistik över hushållen ochderas boende.Forskningens behov av empiriska data ärotvetydigt. Den medicinska ochepidemiologiska forskningen behöveruppgifter som rör yrke och arbetsplatsermen också uppgifter om boendemiljöer.Hushållsdata används t.ex. vid studierav sambandet mellan hälsa/ohälsa ochindividens hushållstillhörighet.Den pågående omdaningen av denoffentliga sektorn har förändrat behovetoch efterfrågan av hushålls- ochbostadsstatistik. Efterfrågan ökar avstatistik som ger ett underlag förutvärdering och fördelning av resurser itakt med kravet på besparingar ochomfördelningar.Ett väl fungerandeskatteutjämningssystem kräverstatistik, information av hög kvalitet.Strukturkostnadsutredningen (SOU1993:53) ansåg det nödvändigt att minstvart femte år göra en mer genomgripandeöversyn av sy-stemet, vilket i sin turkräver att det genomförs folk- ochbostadsräkningar med samma intervall.Fördelen med en registerbaserad folk-och bostadsräkningI propositionen anges fem skäl till attvälja en registerbaserad FoB.- Stora besparingar. Kostnaden för enrenodlat registerbaserad FoB haruppskattats till attjämföras med 300 miljoner för entraditionell FoB.- Bättre statistikkvalitet. Med enregisterlösning är det i principmöjligt att kontinuerligt framställaaktuell statistik.- Enklare för uppgiftslämnarna. Inom ettfärdigställt registersystem kommeruppgiftslämnarbördan att minska försåväl kommuner som fastighetsägare ochallmänhet.- Förbättrad folkbokföring.- Minskat bortfall. Vid räkningen år 1990blev svarsandelen efter storaansträngningar och ekonomiskaöverskridanden . Vid ettytterligare ökande bortfall avuppgifter i en traditionell FoB blirresultaten av dessa alltmerotillfredsställande för de avseddaändamålen.Konstruktionen av ett lägenhetsregisterI propositionen redogörs för innehålleti fastighetsdatasystemet, utformningenav ett lägenhetsregister, kravet på attpersoner som bor i flerbostadshus skallbokföras på lägenhet och inte bara påfastigheten. Vidare redovisas motivenför och utformningen av den tillfälligalagstiftning som är nödvändig för attden tidigare nämnda provverksamhetenskall kunna genomföras. I ett särskiltavsnitt behandlas säkerhets-,integritets- och sekretessfrågorna.I propositionen föreslås attlägenhetsregistret byggs upp i form avett administrativt beståndsregister utananknytning till enskild person.Registret inrättas i anslutning tillfastighetsdatasystemet och skall omfattasamtliga bostadslägenheter i landet.Uppbyggnaden sker med uppgifter frånbyggnadsregistret om regional belägenhetsamt om fastigheter och byggnader.Härtill kommer adressuppgifter. Merspecifika lägenhetsuppgifter, som intefinns inom fastighetsdatasystemet, måstehämtas in från ägare till flerbostadshusoch nyare enbostadshus med stöd av enförfattningsreglerad uppgiftsskyldighet.Grundläggande bestämmelser om ändamåloch innehåll ges i lag, medankompletterande föreskrifter om bl.a.innehållet ges i förordningsform.Det kan i detta sammanhang nämnas attca av befolkning bor ienbostadshus. Det innebär att för dennadel av befolkningen finns alla deuppgifter insamlade som behövs för enregisterbaserad folk- ochbostadsräkning.MotionernaI motionerna Fi6 av m.fl.(fp), Fi7 av och (), Fi8 av m.fl.(m) och Fi9 av och () avvisas förslaget attinföra en registerbaserad folk- ochbostadsräkning.I motion Fi8 (m) anförs att regeringensförslag att genomföra en FoB år 2000inte på ett tillfredsställande sättbelyser vare sig det faktiska behovet aven folk- och bostadsräkning eller deintegritetsfrågor som helt naturligtreses vid införandet av ettlägenhetsregister. Enligt motionärernasuppfattning är regeringens angivnaändamål för att införa enlägenhetsregistrering alldeles för vagtoch oprecist formulerat. Ett exempel pådetta är regeringens motivering för attgenomföra en FoB. Regeringen anger bl.a.att syftet är att tillgodose behovet avstatistik för allmän information . Ensådan formulering saknar varje form avavgränsning och konkretisering avdndamålet med att inhämta statistik. Dethade varit önskvärt om regeringennärmare analyserat konsekvenserna av demöjligheter som förslaget ger tillsambearbetning med andra register.Motionärerna menar att det finns allanledning att undvika att det skapasregister med bra-att-ha-uppgifter ommedborgarna, dvs. att uppgifter samlasin för att tillgodose eventuellaframtida behov av registerdata ommänniskors liv och leverne. Enligtmotionärernas uppfattning leder en sådanutveckling tanken till ett Storebrorssamhälle som de inte kanmedverka till.Motionärerna delar i och för siguppfattningen att det kan finnas behovav hushållsstatistik men till skillnadfrån regeringen kan motionärerna integodta att framställning av statistikutgör tillräckliga skäl för att inrättaett lägenhetsregister. Statistikbehovetbör i stället kunna tillgodoses genommindre omfattande insatser i enlighetmed FoB 90-kommissionens (Folk- ochbostadsräkning och ,SOU 1993:41) förslag.Sammanfattningsvis anser motionärernaatt FoB:ar även fortsättningsvis börkunna användas men endast vid klartuttalade behov av statistiska uppgiftersom då inte kan erhållas på annat sätt.Om det ändå skulle bli aktuellt med ettlägenhetsregister är det motionärernasuppfattning att en registrering i förstahand måste grunda sig på uppgifter sominhämtas direkt från den enskilda somskall bli föremål för registrering ochinte som enligt förslaget på enlagreglerad uppgiftsskyldighet. Enordning som innebär att uppgiftertillförs folkbokföringen eller ändrasutan att den enskilde först tillfrågatskan aldrig godtas.I motion Fi6 (fp) riktas stark kritikmot regeringens bedömning attpropositionen inte har effekter som ärintegritetskränkande. Tvärtom, den äroerhört integritetskränkande omkonsekvenserna dras fullt ut. Dentillåter dels en noggrann kartläggningoch datorisering av medborgarnas boendei syfte att genomföra folk- ochbostadsräkningar, dels ger den underlagtill att genomföra olika undersökningaroch forskning som kan hänföras tillsamhällsplanering i stort. Motionärernaanser att regeringens förslag tillregisterbaserad FoB tillsammans medandra tidigare förslag visar attregeringen saknar en genomtänkt strategiför att värna den personligaintegriteten.Ett skäl som åberopas i propositionenför inrättande av det föreslagnalägenhetsregistret är att det skullekunna bli kostnadsbesparande församhället i stort. Motionärerna kaninstämma i att vissa besparingar förstatskassan i samband med utförande avfolk- och bostadsräkningar med hjäp avett cen-tralt lägenhetsregister möjligenskulle kunna påräknas. Den fullständigakalkylen över detta bör dock även tahänsyn dels till kommunernas kostnader,dels till vad i sittremissvar skriver om att folkbokföringpå lägenhet kräver betydande extrainsatser under genomförandet. Det finnsockså merkostnader som kan hänföras tillmedborgarnas mer eller mindre spontanaaktiviteter. De kan finna det motiveratatt uttrycka missnöje med registretgenom att svara mindre sanningsenligt. Idetta sammanhang vill motionärerna ocksåframhålla att det perfektkostnadseffektiva samhället inte alltidär önskvärt i ett längre perspektiv. Detfinns anledning att påminna om debattenom Storebrorssamhället och . Den centralisering somdå förordades har visat sig mindreönskvärd, trots att den i det kortareperspektivet möjligen kunde hävdas varakostnadsbesparande.Avslutningsvis framhålls i motionen attFolkpartiet liberalerna har medverkat ien rad utredningar om folk- ochbostadsräkning under de senasteårtiondena, alltifrån Fobalt till . Partiet är intemotståndare till personbundeninformation om den enskilde, ett moderntsamhälle har legitima behov av sådana.Men dessa legitima samhällsbehov avindividinformation måste balanseras aven uttrycklig och i praktiken visadrespekt för den enskildes personligaintegritet. I motionen understryks attvi måste vara mycket medvetna om att dentekniska utvecklingen kan användas isyften som inte har medborgarnaspersonliga integritet som mål. Det ärriksdagen som måste vara banérförare förpersonlig integritet.I motion Fi7 (fp) avvisas propositionensförslag om registerbaserad FoB utifrån istort samma motiveringar som i motionFi6. I motionen hänvisas till vadDatainspektionen (DI) och () anför isina remissvar. DI anför bl.a. att frånintegritetssynpunkt kan en ordning däruppgifter tillförs folkbokföringen ellerändras där utan att den enskildetillfrågas inte godtas. SAF anför attsamhällsutvecklingen och den politiskabeslutsprocessen påverkas och styrs iförsta hand av andra faktorer än endetaljrik generell statistiskinformation; den socialaingenjörskonstens tid är förbi.Lagrådet anser i sin remiss att deavsedda användningssätten inte ärprecist angivna och kan ge upphov tillvissa tillämpningsproblem. Därför bör ilagtexten 2 § om ändamålet preciseras såatt bestämmelserna enbart avser detallmännas användning. Detta har, sägsdet i motionen, inte förts in ilagtexten.Enligt motion Fi9 (mp) visarpropositionen en insikt om att de storafolk- och bostadsräkningarnas saga börvara över. Det är mycket positivt. Devar dyra, integritetskränkande och hadeett begränsat värde. Man kan, menarmotionärerna, ifrågasätta behovet av attdet över huvud taget genomförs fler folk-och bostadsräkningar, vare sig de ärregisterbaserade eller mertraditionella. Varken kommunerna ellerforskningen har mer än ett begränsatintresse av dessa. Vår synpunkt är att,liksom FoB 90-kommissionen, förordamindre omfattande insatser. De behov sompropositionen vill tillgodose kan uppnåsgenom frivilliga, mer begränsadeundersökningar och till lägre kostnader. Som redovisats i propositionen finns detett starkt dokumenterat behov avstatistik på hushållsnivå. Kraven på högkvalitet och aktualitet ihushållsstatistiken är stora. När detgäller frågan hur oftahushållsstatistiken bör produceras hardet framkommit att skullekunna vara en önskvärd periodisering.Det är dock förenat med storasvårigheter att genomföra entraditionell folk- och bostadsräkningmed så korta intervaller. Med enregisterlösning är det i princip möjligtatt kontinuerligt framställa den nämndastatistiken, vilket innebär en klarkvalitetsförbättring av samhälletsinformation om hushållens boendestandardoch boendeekonomi. Utskottet ser det somen stor fördel att det ärstatistikbehovet som blir styrande närhushållsstatistiken skall uppdateras.Det är inte givet att behoven barauppkommer t.ex. vart femte eller tiondeår.Utskottet vill särskilt understryka attregisterbaserade folk- ochbostadsräkningar medför storabesparingar jämfört med traditionellaräkningar, vilket bekräftas averfarenheter från och . Ipropositionen anges kostnaden för enregisterbaserad folk- och bostadsräkningtill . Detta skalljämföras med kostnaden för entraditionell folk- och bostadsräkningsom uppskattas till ca 300miljoner kronor per insamling. mening talar flera skäl förinförande av en registerbaserad FoB.Utskottet tolkar de med anledning avpropositionen väckta motionerna Fi6(fp), Fi7 (fp), Fi8 (m) och Fi9 (mp) såatt det främst är två skäl till attmotionärerna avvisar förslagen ipropositionen.- Värnande av den personligaintegriteten.- Statistikbehovet och kraven på högrekvalitet och aktualitet hoshushållsstatistiken är inte av denomfattningen att det motiverarinförandet av en registerbaserad FoB.När det gäller behovet av tillförlitlighushållsstatistik framhålls i motion Fi8(m) att motiven för att insamla FoB-dataär alldeles för vaga och oprecistformulerade. Som framgått av vadutskottet anfört ovan delar utskottetinte denna uppfattning. För attytterligare konkretisera den efterfrågansom finns på detaljeradhushållsstatistik kan exempel tas frånkommunsektorn.Efterfrågan på omsorg i kommunerna hart.ex. starkt samband med inte bara könoch ålder utan även med hushålletssammansättning (ensamboende,sammanboende, två- ochflergenerationshushåll).Statistik om boende och hushåll iförsamlingar eller delar av kommuneringår allt oftare som underlag förlokaliseringsbeslut.Befolkningsprognoser för små områdenutgör viktiga underlag fördimensionering och lokalisering avkommunal service. Utglesning i boendethar på många håll inneburit ett övertiden ojämnt kapacitetsutnyttjande förkommunala serviceanläggningar.Befolkningsprognoser för mindre områdenförutsätter aktuella uppgifter omhushåll och boende.Förslag till införande av ett nyttutjämningssystem för kommuner ochlandsting har behandlats avutskottet (1995/96:FiU5). Avsikten äratt utjämningssystemet skalladministreras av SCB ochskattemyndigheterna. För utjämning avstrukturkostnadsskillnader mellankommuner används i detta system datafrån FoB, såsom andel ensamståendekvinnor med barn i åldern (förutjämning av kostnader inom individ- ochfamiljeomsorg), indelning isocioekonomiska grupper (äldreomsorg)och fördelning på ensam- och samboende(äldreomsorg och hälso- och sjukvård).En kommitté har tillsatts (dir.1995:118) med uppgift att i första handse över den s.k. kostnadsutjämningen idet nya utjämningssystemet. Det är ikostnadsutjämningen som ovan uppräknadeverksamheter ingår.Det kan i detta sammanhang även nämnasatt EconomicCommission for Europe i mars nästa årskall fatta beslut om en rekommendationtill ny folk- och bostadsräkning år2000. Efter detta beslut kommer EU attutfärda direktiv till medlemsländerna omen sådan folk- och bostadsräkning.Huvudinvändningen i här aktuellamotioner mot en registerbaserad FoB äremellertid hotet mot den personligaintegriteten.Konstitutionsutskottet har i denna frågayttrat sig till finansutskottet. Iyttrandet (1995/96:KU3y) anförs bl.a.att när detgäller inrättandet av ettlägenhetsregister inte ser registret isig som integritetskränkande eftersomdet inte är knutet till personer. Vadsom däremot kan inge oro bland människorär det förhållandet att ensambearbetning av detta register,folkbokföringsregister och andraregister tillsammans kan ge en alltförintegritetskänslig bild av personer ochhushåll. villdärför understryka behovet avinformation till allmänheten när detgäller folk- och bostadsräkningarna ombl.a. syftet med folk- ochbostadsräkningen och detintegritetsskydd som finns kringuppgifterna. harinhämtat att information omprovundersökningen kommer att ges i formav annonser, pressmeddelanden ochinformationsträffar. Vidare kommerallmänheten att ges möjlighet attrekvirera informationsmaterial. Isamband med ändringar i folkbokföringenkommer de registrerade att fåinformation från skattemyndigheterna. Deregister som används för den statistiksom framställs under provundersökningenkommer enligt propositionen att gallrasnär proven genomförts.Konstitutionsutskottet förutsätter attregeringen - i samband med att denåterkommer till i fråga omfolk- och bostadsräkningen -kommer att behandla informationsfråganingående och beakta alla aspekter på hurinformationen bäst bör delges deregistrerade.Mot bakgrund av att omfattandeinformationsinsatser planeras anserkonstitutionsutskottet att enregisterbaserad provundersökning ochäven folk- och bostadsräkningen år 2000bör kunna genomföras utan att detbehöver uppkomma oro förintegritetskränkningar i samband medverksamheten.Finansutskottet delar de synpunkter somkonstitutionsutskottet framlagt påintegritetsfrågorna och tillstyrker meddet anförda det som regeringen ipropositionen förordar om enregisterbaserad FoB och lagförslagen ipropositionen. Motionerna Fi6 (fp), Fi7(fp), Fi8 (m) yrkande 1 samt Fi9 (mp)avstyrks. Vidare tillstyrkerfinansutskottet att 37 miljoner kronoranvisas på ett reservationsanslag förgenomförande av den föreslagnaprovundersökningen.I motion Fi8 m yrkande 2 föreslås i stället för att införa enregisterbaserad FoB bör överväga en folk-och bostadsräkning baserad på urval därmöjligheter att skriva fram uppgifterfrån en traditionell FoB utnyttjas.Utskottet har från Statistiskacentralbyrån inhämtat att en FoBgenomförd på detta sätt inte uppfyllerrimliga krav på kvalitet när det gällerstatistiska beskrivningar på lågregional nivå. Utskottet avstyrker medhänvisning härtill motion Fi8 (m)yrkande 2. beträffande registerbaseradfolk- och bostadsräkning år 20m.m.att med bifall tillproposition 1995/96:90 samt medavslag på motionerna 1995/96:Fi6,1995/96:Fi7, 1995/96:Fi8 yrkande 1och 1995/96:Fi9dels antar regeringens förslag till1. lag om provverksamhet avseendehushålls- och bostadsuppgifter,2. lag om lägenhetsregister,3. lag om ändring ifolkbokföringslagen (1991:481),4. lag om ändring i lagen(1990:1536) om folkbokföringsregister,dels godkänner det som regeringenförordar om en registerbaserad folk-och bostadsräkning ,dels till Folk- och bostadsräkningår 2000 på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /96under sjunde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,res.1 (m, fp, mp,kds)2. beträffande folk- ochbostadsräkning baserad på urvalatt avslår motion1995/96:Fi8 yrkande 2.res.2 (m, fp, mp,kds)- villk. 1Stockholm den 5 december 1995På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (),(), (), (), (), (), FredrikReinfeldt (m), (), MatsOdell (kds), () och PerBill (m). Registerbaserad folk- ochbostadsräkning m.m. (mom. 1)(), (),(), (), () och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar Som redovisats ochpå s. 9 slutar med föreslagnaprovundersökningen bort ha följandelydelse:I likhet med vad som framförs imotionerna Fi6 (fp), Fi7 (fp), Fi8 (m)och Fi9 (mp) delar utskottet interegeringens bedömning att förslaget ipropositionen inte har effekter som ärintegritetskränkande. Förslaget tillregisterbaserad folk- och bostadsräkningtillåter dels en noggrann kartläggningoch datorisering av medborgarnas boendei syfte att genomföra folk- ochbostadsräkningar, dels ger det underlagför att genomföra olika undersökningaroch forskning som kan hänföras tillomfattande och detaljeradsamhällsplanering.