bet · GI01KU30 · 1995-05-11 00:00:00 — Den som harköpt och som man inte vill acceptera som aktieägare får dock, omen vinst uppkommer, ta hand om den vinsten.Det viktiga här är, och det skall regleras vid det selektivaförfarandet, att personen/institutionen inte skall få tillträdaägandet av aktien. Men om det inte finns ett särskiltnäringsförbud för personen kan affären inte med civilrättsligaregler upphävas.Kurt : Jag skulle vilja veta om ni kännertill något annat fall där en automatisk tilldelningsprincipanvänts av samma typ som vid försäljningen av Assidomän.Curt : Jag har inte den bredd på mina erfarenheterav sådana här stora emissioner att jag kan svara.Kurt : Ni känner alltså inte till något annatfall där en sådan här automatisk metod använts?Curt : Jag får kanske erinra om vad Carl-JohanÅberg sade, nämligen att man fått mycketkritik för selekteringen vid försäljningen av Svenskt Stål.Därför var man angelägen om att tillförsäkra sig en princip somskulle ge ett högre pris.Erfarenheten har ju visat att så som kommissionärernafungerade så sköt man över målet.Kurt : Vi har talat omtilldelningsprinciper.För att vinna klarhet skulle jag också vilja ställa en frågaom prissättningsmetodiken, som vi i och för sig har varit innepå.Är det riktigt att man skall skilja mellan begreppetprissättningsmetodik och begreppet tilldelningsförfarande?Curt : Jag måste nog be att få frågan litet grandförklarad.Kurt : När jag läser er rapport tycker jagmig se en skillnad mellan begreppet prissättningsmetodik ochbegreppet tilldelningsförfarande. Ni skiljer dessa åt på ettalldeles avgörande sätt, t.ex. på s. 2 i er rapport: Vid deprivatiseringar som genomförts och vänt sig till en vidare kretshar olika förfaranden använts bl.a. med avseende påprissättnings- och tilldelningsmetodik.Rakt igenom i er rapport till näringsministern skiljer ni, somjag ser detta, tydligt mellan prissättnings- ochtilldelningsmetodik.Curt : Det är två delmoment i processen.Kurt : Jag uppfattar att det här finns enviss avsikt. Jag har alltså uppfattat detta så, att ni tyckeratt det är viktigt att skilja mellan de båda nämnda metodikerna.I t.ex. det yttrande från som ärdaterat 940119 skriver ni: Beträffande den föreslagnaprissättningsmetodiken har kommissionen ingen erinran.Var det som ni prövade och svarade på i det här fallet enbartprissättningsmetodiken?Curt : Ja.Kurt : Är det rätt tolkat att ni inte berörtilldelningsmetodiken i ert svar?Curt : Det är riktigt.Kurt : Kommissionen uttalade sig alltså baraom prissättningsmetodiken?Curt : Det är klart att vi, om vi hade känt oro förden tilldelningsprincip som var förbunden med detta, hadeskrivit något om det.Kurt : Det är alltså riktigt att ert svarbara avser prissättningsmetodiken?Curt : Ja.Kurt : Jag har läst rapporten otaliga gångeroch har kommit fram till att ni i arbetsgruppen på många punktervar kritiska efter gjorda erfarenheter, efter upptäckter som nigjort, vid försäljningen av Assidomänaktierna. Det råder ingentvekan om att rapporten andas kritiska synpunkter på olikaområden.Curt : Det är väl ingen som inte beklagar det somhände i den förbindelsen.Den extra studie som vi tre gjorde syftade till att försökatillgodogöra sig så många erfarenheter som möjligt bådeutomlands och i för att finna vägar att undvika enupprepning.Därför har vi rekommenderat vissa förändringar i förhållandetill Assidomänbehandlingen. Departementet tillämpade också ettannat förfarande i Pharmaciafallet.Kurt : Rapporten kan väl tolkas så att ni, omni satt med i en framtida , skullerekommendera användning av selektiva modeller.Curt : Det var en bred beskrivning.Ett automatiskt förhållande kan mycket väl tänkas där vissakontrollfunktioner lagts in -- med automatik så när som på skall försäkra sig om att vissa saker inte förekommer.Carl-Johan : Prissättningsmetodiken och tilldelningenhör helt klart i viss mening ihop med varandra. Tekniken i dethär fallet var att man inbjöd ett antal institutionellaplacerare och andra som var beredda att köpa stora poster attlägga bud. De rangordnades och sedan tog man det bud som lågprecis på gränsen till den kvot som hade tilldelats.Det hela förutsätter naturligtvis att de som lämnat bud stårför det, för eljest kan det bli ihåligheter i systemet. I denmeningen finns det en koppling mellan de båda. Men det rentpraktiska förfarandet vid tilldelningen hade vi aldrig uppe tilldiskussion i . Vi var heller aldrigtillfrågade i det avseendet, utan vi var tillfrågade omprisssättningsmetodiken. Den redogjorde jag för, och den fann vivara välmotiverad. Den skulle sannolikt ge en korrektmarknadsprissättning av Assidomänaktierna.Sedan hade vi frågan om de stora grupperna och prioriteringenutland--hemland osv. Jag vet inte om ni haft tillgång till vårtsvar. Där hade vi i alla fall vissa synpunkter på den storakvoteringen mellan olika grupper. Av olika skäl valdeNäringsdepartementet att inte följa våra rekommendationer på denpunkten. Men det har inget med den fråga att göra som vi just nudiskuterar.Kurt : Härmed får ordet.Inger : Tack, herr ordförande! Det är inte mångafrågor som återstår efter dessa , men någraförtydliganden skulle jag vilja ha.Bortsett från priset var ju skälet till privatiseringen ville uppnå en mycket bred spridning.Storbritannien har apostroferats i flera sammanhang här. Jagskulle vilja veta om det var samma uttalade förhoppning frånStorbritanniens regering när man påbörjade och fortsatteprivatiseringen där.Curt : Uttalande av vem i ?Inger : Var det ett önskemål att få en bred spridningnär det gäller privatiseringen i , eller var detbara ett bra pris som man var ute efter?Curt : Förlåt, men det måste vara ett specifiktfall i som åberopas.Inger : åberopade och dens.k. Min fråga är: Hade man när manprivatiserade i samma förhoppningar om en bred spridningoch ett uttalat önskemål om en sådan?Curt : Jag kan inte med säkerhet uttala mig om det.Men jag tror att jag står på ganska fast mark när jag säger i vissa fall hade en mycket uttalad sådan förhoppning. Iandra fall var den mindre utpräglad.Inger : Jag har en fråga till. Den har berörts påolika sätt. Jag undrar ändå om det finns ytterligare kommentarertill det förhållandet att det var mellananbudsförfarandets avslutning och fastställandet av priset påaktierna. Det är det som är den springande punkten i våranmälan.Carl-Johan : Det är flera olika tidsperioder som vitalar om här. Den tidsperiod som är uppe till behandling just idetta ärende är tiden avseende kommissionärsfirman.Jag har tidigare redovisat att det för en mycket erfaren ochmarknadskunnig aktör i varje fall inte kan vara ogörligt attbehandla namnlistorna som stått till förfogande.Jag utgår från att det när det gäller majoriteten av de namnsom uppträder i ett sådant här sammanhang inte tar mer än någrasekunder att avgöra om det är en för oss välkänd köpare --försäkringsbolag eller placeringsfonder av olika slag. De gårautomatiskt vidare i processen. Sedan har man kanske 10, 15eller 20 fall. Ordföranden har använt ordetkreditundersökning. Men jag tror inte att det är enkreditundersökning som primärt skall sättas in, för då går tidennaturligtvis snabbt. I stället är det fråga om ett mycket enkeltslående i register.Vi talar om ekonomisk brottslighet. Brottslighet måste varadokumenterad i brottsregister. Det måste finnas möjligheter attpå administrativ väg relativt snabbt övertyga sig om namnenfinns med i den registrerade brottsligheten.Jag ser inte detta som något större problem. Jag kanskeunderskattar problemen. Jag har själv inte bedrivit sådan härverksamhet.Kurt : Ordet går till : Jag har ett par frågor om priset, som ändåär grundläggande här.Tycker att staten fick ut ett rimligt pris förskogsbolaget?Curt : Ett rimligt pris i en marknadsekonomi är detpris som marknaden vill betala. Priset i fråga var det pris sommarknaden fastställde.Peter : Vid den aktuella tidpunkten?Curt : Ja.Peter : är ju störstaskogsägare. Man äger gamla tillgångar med fleramiljoner hektar produktiv skogsmark.Skogsbranschen är extremt konjunkturkänslig. Jag har tittatlitet grand på hur skogsfastighetspriserna förhåller sig tillskogskonjunkturerna. Det visar sig finnas ett ganska välfungerande samband, men med en viss eftersläpning. I princip kanman säga att när massa- och timmerpriserna är höga följerfastighetspriserna efter med en viss eftersläpning -- ungefärett halvår.Mot den bakgrunden anser jag att utförsäljningen skedde vidett ogynnsamt tillfälle. Konjunkturen var visserligen inte allrasämst. Det var ju i början av en uppgång. Men som jag bedömersaken bör man kunna säga att skogsfastighetspriserna kanske hadedet sämsta läget i konjunkturfasen. Håller med omatt det kan vara en rimlig bedömning?Curt : Jag kan hålla med om att det inte var påtoppen av konjunkturen. var det en konjunkturtopp,men vi var på väg in i en konjunkturuppgång.Peter : Jag känner inte till din privata situationi det här avseendet. Men om du hade haft en stor skogsfastighet,skulle du då ha tyckt att det var en lämplig tidpunkt förförsäljning?Curt : Frågan är ytterst hypotetisk.Carl-Johan : Får jag med anledning av tillägga, även om det är mera anekdotiskt, att deinstitutionella placerare som köpte inte harfått en sådan utdelning via aktiekurserna att den ens täckerräntan på en statsobligation.Det kan leda över till en diskussion om aktiekurserna speglarfastighetspriserna. Det finns de som hävdar att så inte ärfallet. Som aktieplacering har det inte varit särskilt lysande.Peter : är det svenska skogsbolag som ärden överlägset största skogsägaren.Curt : Jag måste faktiskt komma med en gensaga här.Jag skulle tro att man äger av all lågavkastande skogi . Man kan inte räkna i hektar här.Dessutom är ägandet mycket koncentrerat till . Pågrund av klimatiska förhållanden blir skogen därmed mycketmindre värd.Många gånger i historien har frågan ställts: Varför blir detinte en större avkastning när det gäller den statliga skogen änsom kunnat utläsas? Det har blivit bättre under senare tid.Vissa områden har också avskilts som antingen blivitnationalparker eller som varit lågavkastande.Peter : Nationalparkerna har varit extremtlågavkastande.Curt : Ja. De är dessutom avskilda. Därför blir detnu bättre.Peter : Slutligen vill jag fråga: Tycker du attsvenska folket har fått hyggligt betalt för sina skogar?Curt : Där tycker jag att harsvarat ganska bra.I det perspektiv som vi nu har -- --kan jag säga att om vi jämför aktieutvecklingen för de häraktierna med skogsbolag som tillverkar cellulosa och papper,finner vi att det inte finns någon likhet i prisutvecklingen.Peter : Nej. Jag tror att det var somDagens Nyheter hade en ganska omfattande analys där man bedömdeatt kanske var marknadens mest undervärderade aktieoch att just den skulle komma senare i konjunkturfasen än övrigaskogsaktier beroende på den stora andelen skogskapital som ärganska undervärderat.Curt : Det är möjligt att det är rätt. Jag kan inteuttala mig om det. Däremot konstaterar jag att det inte finns enparallellitet i uppgången på träråvara och cellulosa.Peter : Min fråga kan anses vara litet vid sidanav, men jag tycker att det handlar om en grundförutsättning här.Det handlar om huruvida den förra regeringen har försnillattillgångar för det svenska folket eller om man har fått etthyggligt pris.Curt : Svenska staten har rätt betydande skulder.Ett bidragande motiv kan ha varit att försöka få litet täckningav dem.Peter : Tack!Kurt : Ingen mer frågeställare finns anmäld.Jag tar tillfället i akt och tackar härmed ochCarl-Johan för de svar som vi har fått.Vi hade stora förväntningar på er när ni kom hit, men jagtillstår gärna att ni har motsvarat våra förväntningar. Jagvågar också påstå att ni har bidragit till att utskottet harfått ett fördjupat material. Därmed blir det lättare för oss närvi på allvar skall ta itu med dennagranskningsfråga.Tack så mycket för att ni kom hit!Konstitutionsutskottet1995-03-14Bilaga B 7Kl. 11.00--12.20Offentlig utfrågning av statsrådet ochstatssekreterare angående utövande av statensägande av Nordbanken m.m.Kurt : Jag hälsar er alla välkomna till dennautfrågning, som bl.a. är förorsakad av attkonstitutionsutskottet håller på att granska vissa frågor somrör Nordbanken. Utfrågningen kommer inte att handla om vad somhar hänt i Nordbanken, utan vi har bjudit in statsrådet och statssekreterare för att vi skall fåbelyst för oss vilka funderingar den nya regeringen har när detgäller hur man skall utöva sitt statliga ägande i de statligaföretagen. Ni är speciellt välkomna till denna utfrågning. Innanvi sätter i gång med frågandet ger jag er tillfälle till eninledning.Jan : Jag skulle vilja ta möjligheten att se på dentyp av frågeställningar som utskottet diskuterar i en litetvidare mening. Jag gör det därför att regeringen just nudiskuterar inte bara förhållandet till de statliga bolagen utanvill se frågan som en del i en vidare aktivitet, nämligen vilkenstruktur regeringen nyttjar för att verkställa de beslut somregering och riksdag fattar.Till vårt förfogande står i första hand myndigheterna på denstatliga sidan, myndigheter som har olika uppgifter för atteffektuera beslut fattade ytterst av men även avregeringen. Man kan utan att gå tillbaka till Axel -- jag skall inte trötta utskottet med en historieskrivning --säga att det har hänt väldigt mycket vad avser denna struktur desenaste fem sex sju åren. Jag vill påminna om den diskussion somförts om omstruktureringar av myndigheterna, om bolagisering ochprivatisering.Utan att lägga några värderingar på detta kan man i dagkonstatera att den struktur som står till regeringens förfogandeför effektuerande av besluten minst sagt är brokig. Vi harnaturligtvis de traditionella förvaltningsmyndigheterna -- detfinns faktiskt sådana kvar. Men därefter följer i en rasktfallande skala en rad strukturer eller delar av strukturer somfaktiskt har fått ett alltmer diffust utseende, dvs. att vi hosmyndigheterna ibland kan hitta bolagsstrukturer. Vi harkonstaterat att vissa myndigheter ibland inte är myndigheter iden traditionella meningen. Vi har konstaterat att vissamyndigheter har förvaltningsmässiga uppdrag som manbedriver viss affärsverksamhet, inte alltid nödvändigtvis ibolagsform utan som uppgiftsuppdrag. Vi har verkssystemet kvar.Man kan använda sig av råd. Vi har statliga bolag i varierandeform, stiftelser som också dessa har satts under diskussionunder den senaste tiden.Kort kan man säga -- jag skall gärna fördjupa mig i var och enav dessa frågor -- att den struktur som står till regeringensoch förfogande delvis har eroderat, inte minst närdet gäller frågan varför staten över huvud taget bedriver vissbolagsverksamhet. De motiv som var giltiga för 5, 10 eller 15 årsedan är sannolikt inte, eller bara delvis, giltiga i dag.Diskussionen om enskilda bolag bör med andra ord i rimlighetensnamn sättas in i detta större sammanhang.Regeringen har diskuterat detta och harför avsikt att genomföra en översyn av den statligaförvaltningen. Det låter väldigt ambitiöst, och det ärambitiöst. Det gör att man blir något ödmjuk inför en sådanuppgift. Jag tror att man skulle kunna göra det i två steg. I enförsta omgång kan man, givet det nuvarande statliga uppdraget,försöka att principellt diskutera förutsättningarna förregeringen att styra riket, dvs. vilka principer som skall gällaför hur en myndighet skall se ut och vad myndigheterna skall haför arbetsuppgifter, när det är rimligt att använda sig av entraditionell myndighet, en stiftelse, men också om och när detär rimligt med ett statligt bolag. Utan att svara på denna frågavill jag bara säga att den typen av frågor bör ställas i en meraprincipiell form. Det kan ske i en kommission eller enutredning. Vi diskuterar detta.Om man har fått en principiell genomgång av förutsättningarnakan man i nästa steg ta ställning i vad mån detta bör, vilket juär sannolikt, leda till vissa strukturella förändringar avsystemen, t.ex. att man slår ihop myndigheter, förändrar dem,knoppar av verksamheter som myndigheter kanske inte bör sysslamed, sälja ut bolag som möjligen inte längre fyller en funktioni den traditionella meningen inom ramen för statens hägn.Förberedelsearbetet för en sådan översyn pågår i regeringen.Resultatet av detta kommer att redovisas , dvs.information om i vilken form som denna typ av översyn kommer attske. Men vi har valt att ta våren på oss av det enkla skälet attdet inte är någon liten uppgift att se över den statligaförvaltningen. Man måste också försöka avgränsa uppdraget. Detär lätt hänt att det leder till en stor principiell diskussionom statens förhållande till andra agerande på denna marknad,nämligen kommuner och landsting. Det är inte avsikten. Dennaöversyn skall ske med utgångspunkt från det uppdrag som denstatliga förvaltningen har . Det kan vara nog så mycket ochleda till tillräckligt många förändringar för att uppdraget ändåskall vara mycket stort.Anitra : Jag skulle gärna vilja ta ianspråk för att redovisa det arbete som pågår iregeringskansliet och som delvis är redovisat i vissa bilagortill årets budgetproposition.När regeringen tillträdde tog vi iFinansdepartementet initiativ till att bilda en grupp som skullese över och försöka utveckla en mer tydlig ägarpolicy för detstatliga ägandet. Det är dels en tjänstemannagrupp som har lettsfrån , dels en statssekreterargrupp somföljer upp arbetet och tar ställning. Syftet är att utveckla ensamlad syn på det statliga ägandet och också utövandet avägarrollen.Samtidigt kan man säga att de verksamheter som bedrivs istatliga bolag skiljer sig väldigt mycket åt. En mer detaljeradägarpolicy ligger inte inom ramen för vår ambition, däremot attha en övergripande policy som kan appliceras generellt ochdärefter utvecklas vidare för den typ av verksamhet som äraktuell i varje enskilt fall.Den presentation som vi gjorde i ,och bilagor ärdet första steget i arbetet. Vi fortsätter att utvecklaresonemangen och kommer att återkomma i senare propositioner ochdär redovisa de förslag till ställningstaganden som vi kommerfram till.Jag tänker bara kort redovisa huvuddragen i de resonemang somvi för, vilket delvis framgår av årets budgetproposition.Vi menar att staten skall agera som en professionell och aktivägare. Det ställs särskilda krav på staten som ägare, framförallt på som utövar det statliga ägarskapet.Det skall ställas krav på effektivitet, lönsamhet ochmarknadsmässig avkastning på de statliga företag som finns. Viskall inom ramen för en ägarpolicy tydligt markera gränssnittetoch rollfördelningen mellan ägare, styrelse och ledning.En ägarpolicy skall tydligt uttala ambitionen av enkontinuerlig dialog och uppföljning mellan ägare och bolag.Ägaren skall formulera de allmänna verksamhetsmålen och deekonomiska målen för bolagets verksamhet i långsiktiga termer. mån det ställs särskilda krav på samhällsansvar, t.ex.infrastrukturansvaret, skall det redovisas tydligt ochunderställas . Det skall helst regleras ibolagsordningen för det enskilda bolaget. Ägarpolicyn måstepoängtera vikten av att lägga omsorg vid valet av styrelse. Vidvalet av styrelse skall man betona sakkunskap, erfarenhet, gottomdöme och ägarens förtroende för styrelseledamöterna.En ägarpolicy måste tydligt uttala, vilket var innepå, en kontinuerlig prövning av ägarskapet. Finns det fog föratt ompröva ägarskapet skall det också ske. Det skall ligga inomramen för en ägarpolicy att detta sker.Detta är någonting som vi behöver arbeta vidare med, kodifieraoch utveckla. Med ett sådant ägaransvar och en sådan ägarpolicyblir styrelsens ansvar, enligt vårt sätt att se det, att hanterade strategiska frågor som ligger inom bolagets ram utifrån deallmänna verksamhetsmål som ägaren har lagt fast, att arbeta medriktlinjer och beslut utifrån en strategiutveckling, att bedrivakontroll av och följa upp bolagets verksamhet samt attfastställa anställningsvillkoren för VD och rekrytera VD.Det är de huvudpunkter som vi diskuterar. Avsikten är att viså småningom skall konkretisera dessa ytterligare. Avsikten ärockså att detta skall utmynna, förhoppningsvis, i en handbok somskall illustrera hur man prövar statens verksamhet och enligtvilka kriterier man skall bedöma om statlig verksamhet skallövergå i bolagsform eller inte. Så långt har vi kommit nu.Kurt : Vi tackar för inledningen, och jag germöjlighet att ställa frågor.Widar : Vi har diskuterat dessa frågor undermånga år, och har vi kommit till det stadium då vi skallsikta in mot framtiden. Därför är det intressant att få ställanågra frågor.Det bemyndigande som regeringen begär -- jag vet att dettadiskuteras nu i näringsutskottet -- när det gäller de statligaföretagen är ganska brett och vitt. Utan att ge mig in pånäringsutskottets område vill jag ställa följande fråga: Anserni att det bemyndigande som regeringen nu begär, dvs. den storafrihet som regeringen begär vad gäller handhavandet av statligaföretag inte hade varit möjligt om man hade hållit fast vid dettidigare formlösa ägandet, alltså avsaknaden av en uttaladägarpolicy?Vad gäller ägarpolicyn och de verksamhetsmål som beskrivs ibudgetpropositionens bilagor och av vill jagfråga: Ingår det i de verksamhetsmål som skall riktas tillstyrelsen krav på någorlunda anständighet och omvärldskunskap,t.ex. om allmänhetens syn på förhållandet mellan bankgarantieroch bonuslöner? I vilken mån kommer staten att agera i denfrågan på ?Anitra : Jag måste tillstå att jag inte riktigt vetvad som avses med ett formlöst ägande. Det vi gör inom ramen fördet arbete som utförs är att vi försöker tydligt kodifiera enägarpolicy som mer eller mindre har varit för handen tidigare.Jag tror att det är viktigt att man uttrycker den klart ochtydligt för att man skall kunna ha ett rättesnöre för sittagerande. Detta i sig förklarar kanske inte det bemyndigande sombegärs av regeringen i bilaga.Widar : Det formlösa ägandet är en beskrivningsom faktiskt finns i lagstiftningen. framhöll man detformlösa ägandet. När KU har gått igenom allt det som hänt hardet visat sig att hälsan tiger still. När det gick bra, var detingen som höjde ögonbrynen på någon sida av bordet. Menallteftersom problemen blev synliga visade det sig att man bordeha gjort på ett annat sätt. Med det formlösa ägandet fanns detingen beskrivning av ur det skulle gå till, vem som hadeansvaret, om det fanns några anteckningar. Processen från detformlösa ägandet till ägandet med form och substans i är vadregeringen är inne i , såvitt jag förstår. Det är vad vi allafrågar efter i utskottet. Det är vad jag menar med det formlösa.Anitra : De statliga bolagen är självständigacivilrättsliga subjekt. Det innebär att aktiebolagslagen ärfullt tillämplig på de företagen också. Regeringen har ettansvar inför medborgarna att se till att den verksamhet sombedrivs i statliga bolag också genererar en avkastning ochutvecklas på ett sådant sätt att man kan försvara det gentemotmedborgarna. Det förutsätter en aktiv ägarpolicy.Jag har svårt att redovisa de överväganden som ligger tillgrund för begäran om bemyndigandet. Jag vill gärna avstå frånatt göra det. Men jag kan säga att om man gör störreförändringar i ägarinnehavet är det naturligtvis en fråga sombör underställas . Det kan röra sig om storaförmögenhetsförändringar som kan komma att ske.Den andra frågan handlade om verksamhetsmålen. Ändamålet medett bolags verksamhet skall klart och tydligt framgå avbolagsordningen. Det är där ägaren lägger fast sina övergripandeambitioner. När det gäller frågor om arvoden till styrelsenutövar ägaren sitt inflytande i anslutning till bolagsstämman.På bolagsstämman fattas beslut om arvoden och ersättningar tillstyrelseledamöterna. Styrelsen har ansvaret när det gäller deersättningar och förmåner som skall avse den verkställandeledningen.Jan : sitter staten med ett 50-talbolag och måste självfallet försöka att skaffa sig en vettigägarpolicy så länge man har ansvaret för verksamheten, det ärgivet.Den grundläggande frågan är egentligen varför staten överhuvud taget bedriver verksamhet i form av statliga bolag.