bet · GJ01FöU1 · 1995-11-23 00:00:00 — En modernisering ochförnyelse av luftvärnet är nödvändig.Därför behövs inte de ytterligareöverväganden som regeringen ipropositionen anser erforderliga.Riksdagen föreslås sålunda som sinmening ge regeringen till känna vad somi kommittémotion Fö11 (kds) anförts omatt bevara kompetensen på missilområdet(yrkande 16).Motion Fö7 av m.fl. (s)antar att de besparingar som föreslås ipropositionen kan leda tillneddragningar både inom försvarsmaktenoch försvarsindustrin. Detta gör detangeläget med medvetna åtgärder för attunderlätta en omställning till civilaprojekt. Motionärerna hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts omförsvarets materielförsörjning (yrkande4).I motion Fö10 anser ochSven Tolgfors (m) att internationellsamverkan kommer att vara alltviktigare för att industrin skall kunnabevara sin kompetens ochkonkurrenskraft. Härför ställs krav påatt statsmakten inte prioriterar bortviktiga kompetensområden. Motionärernapekar på att den höga svenskakompetensen inom artilleri-,ammunitions- och missilområdenamöjliggjort en internationellsamverkan. Vad som i motionen i dennadel anförts om förutsättningarna förproduktion och export avförsvarsmateriel bör som sinmening ge regeringen till känna.Näringsutskottet har tillförsvarsutskottet överlämnat motionN276 av och (), vilken avgivits underföregående . Motionärerna anföratt de minskande försvarsanslagen harinneburit stora förändringar ochpåfrestningar för försvarsindustrin.Många arbetstillfällen har försvunnitoch många är hotade. Med utgångspunkt isituationen i , där företag medanknytning till försvaret står förcirka en tredjedel av arbetsmarknaden,kräver motionärerna statliga åtgärderför en omställning till civilproduktion. Staten har enligtmotionärerna ett ansvar för att bidratill att förändringen kan ske i ordnadeformer. För att underlättaomställningen behövs en tillfälliginplacering i stödområdet eller ettsärskilt stöd till försvarsindustrin.Vad som sålunda i motion N276 (s)anförts om omställning frånförsvarsproduktion till civilproduktion bör som sin meningge regeringen till känna.NäringsutskottetNäringsutskottet anför i sitt yttrandeatt antalet anställda i den svenskaförsvarsindustrin har minskat relativtkraftigt , med omkring 7000 . Antaletsysselsatta var ca 21 000personer. levererade företagenförsvarsmateriel till ett värde av ca15 miljarder kronor. Av leveransernagick till det svenskaförsvaret, till övriga nordiskaländer, och och till övriga länder.Näringsutskottet anför vidare attriksdagen vid flera tidigare tillfällenbehandlat motioner med krav påomställning till civil produktion,senast hösten 1992.Näringsutskottet informerar attnäringsminister nyligenhar uppdragit åt f.d. generaldirektörenPer att snabbutreda möjligheternaför svensk försvarsindustri attutveckla den civila produktionen.Utredaren skall kartlägga pågåendeutvecklingsarbete inommaterielindustrin och det system somfinns för att fånga upp nya användbaraidéer som utvecklas i det ordinariearbetet. I utredningen skall ocksåbeskrivas de hinder som gör att fåidéer kommersialiseras eller leder tillavknoppning.Näringsutskottet anser att den svenskaförsvarsindustrins förmåga att levererahögteknologiska produkter till detsvenska försvaret självfallet har ettstort försvars- och säkerhetspolitisktvärde. Härtill kommer att detkvalificerade tekniskautvecklingsarbete som bedrivs i dennaindustri blir till nytta även i andraindustribranscher. Mot den bakgrundeninstämmer näringsutskottet i vadpropositionen anför om att betydelsenav utlandssamarbete för svenskförsvarsindustri kommer att öka och atten utveckling mot ökat samarbete medföreträdesvis europeisk industri ärangelägen. Från strikt näringspolitiskutgångspunkt, och utan att gå in påfrågan om ändrad lagstiftning, anservidare näringsutskottet att det kanvara av värde att se över eventuellahinder som försvårar för svenskförsvarsindustri att delta i främsteuropeisk men även övrig internationellsamverkan.Näringsutskottet säger sig inte hanågon erinran mot propositionensprioriteringar men anser att det finnsskäl att pröva om ytterligare områdenbör tillföras kategorin prioriteradeområden. Utskottet avstyrker sålunda deaktuella yrkandena i motionerna Fö1(m), Fö10 (m) och Fö11 (kds). Inteheller bör motion Fö8 (fp) i nu berörddel föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.När det gäller frågan om omställningtill civil produktion villnäringsutskottet återigen framhålla atten sådan omställning inte böråstadkommas på administrativ väg. Detåligger i första hand industrin att tainitiativ till erforderligastrukturåtgärder. Den nämnda nyligentillsatta utredningen kommer att geunderlag för att kunna bedömaeventuella hinder för utveckling avcivila produkter inomförsvarsindustrin. I avvaktan påutredningsresultatet bör -enligt näringsutskottet - avslåmotionerna 1995/96:N276 (s) och Fö7 (s)yrkande 4.FörsvarsuUtskottetFörsvarsuUtskottet ansluter sig tillregeringens och näringsutskottetsbedömningar att en svensk industri somhar förmåga att levererahögteknologiska produkter till detsvenska försvaret har ett stortsäkerhetspolitiskt värde.Försvarsmaktens långsiktigamaterielförsörjning utgör därmed enviktig del av försvarspolitiken.Utskottet anser också att enlångsiktig strategi bör utarbetas föratt kunna behålla de mest värdefullateknologiområdena.Utskottet kan vidare ställa sig bakomregeringens indelning i struktur-oberoende baskompetenser respektiveövriga kompetenser samt de teknik-områden som bör ingå i denstrukturoberoende baskompetensen.Även utskottet anser det ofrånkomligtmed en industriell anpassning medhänsyn till hur villkoren påförsvarsmaterielområdet har förändrats.Primärt är det industrins uppgift attgenomföra den anpassning som nuförestår men det är rimligt att statensöker underlätta såväl vaktslåendet omvitala kompetenser som nödvändigomställning. Härvid bör industrinsmöjligheter till internationelltsamarbete aktivt underlättas.Moderata samlingspartiet anser i sinpartimotion Fö1 (m) att de avregeringen angivna baskompetenserna ärför snävt tilltagna. De stora projektsom nu finns i planerna anses bl.a.nödvändiga för att kunna säkerställaden materiella förnyelsen i linje med1992 års försvarsbeslut (yrkande 26 idenna del). Utskottet anser för sin delatt fortsatt teknisk och materiellförnyelse av totalförsvaret ärutomordentligt viktig. Denna fråga hartidigare berörts när utskottetbehandlade inriktningen av det militäraförsvaret. Utskottet har erfarit attregeringen gett Försvarsmakten iuppdrag att utreda vilken övrigförsvarsindustriell kompetens som kanvara av avgörande betydelse förkrigsdugligheten. Det är därförnödvändigt att inför etapp två avförsvarsbeslutet, när myndigheternasunderlag och förslag föreligger, nogapröva om försvarets materielförsörjningkan tillgodoses på etttillfredsställande sätt. Att nu göragenerella uttalanden om de storaprojekten i materielplanerna anser inteutskottet vara lämpligt. PartimotionFö1 (m) yrkande 26 i denna del bördärför inte bifallas.Inte heller bör nu uttalasig om kompetensbehovet inom mis-silområdet, eller för den delenammunitionsområdet. Utskottet harinhämtat att regeringen avFörsvarsmakten begärt en plan för hurluftvärnsfunktionen bör utvecklas.Frågan om behovet av industriellkompetens och tillverkningskapacitetnär det gäller luftvärnsmissiler börsåledes avgöras , vilketharmonierar med vad utskottet tidigareanfört beträffande utvecklingen avflygstridskrafter och övrigtluftförsvar. Likaså kommer behoven inomammunitionsområdet att övervägasytterligare. Härav följer attkommittémotion Fö11 (kds) yrkande 16liksom motion Fö10 (m) bör avslås.Motionerna Fö6 (mp), Fö7 (s) och N276(s) förordar samtliga ett statligtingripande för att underlätta övergångtill civil produktion vidförsvarsindustrin. Näringsutskottetanför i frågan att en sådan omställninginte bör genomföras på administrativväg utan i första hand är ett ansvarför berörda industrier.Näringsutskottet hänvisar vidare tillatt en tillsatt utredningstuderar frågan om möjligheterna attutveckla civil produktion vidförsvarsindustrierna.Försvarsutskottet delarnäringsutskottets bedömningarbeträffande omställning avförsvarsindustri till civil produktion.Riksdagen bör således avslå motionerna1994/95:N276 (s), Fö6 (mp) yrkande 10 idenna del och Fö7 (s) yrkande 4.Försvarsindustrins internationellavillkor. KompensationsaffärerRegeringenRegeringen konstaterar att exporten avförsvarsmateriel har storförsvarspolitisk betydelse. Den medfören minskad belastning påförsvarsanslagen och bidrar tillsäkerställd industriell kompetens ochkapacitet. Företagensöverlevnadsmöjligheter stärks liksomderas möjligheter att investera egnamedel i en långsiktigteknologiförsörjning.Regeringen konstaterar vidare att deninternationella avspänningen har fåttvittgående konsekvenser för allförsvarsindustri genom att såvälhemmamarknad som exportmöjligheterminskat. Trots neddragningar finns detfortfarande en stor internationellöverkapacitet. För att kunna utnyttjade svenska företagens exportpotentialär det viktigt att även regeringen ochsvenska myndigheter aktivt stöttarförsvarsindustrins exportansträngningarav större materielprojekt, givet attansträngningarna är förenliga medreglerna för svenskkrigsmaterielexport.När det gäller internationelltsamarbete anför regeringen att det ärföretagens ansvar att finna lämpligasamarbetspartner och samarbetsprojekt.Försvarsmaterielsamarbete skaparförutsättningar för att bevara inhemskkompetens inom viktiga områden. Enutveckling mot ökat samarbete mellansvensk försvarsindustri ochföreträdesvis europeisk industriaccepteras av regeringen och börunderstödjas. Sålunda bör regeringen,Försvarsmakten och aktivt stärkaförsvarsindustrins möjligheter attsamarbeta med utländska företag.Regeringen anser att Sverigesmedlemskap i ochobservatörsställning i Västeuropeiskaunionen (VEU) kan skapa godaförutsättningar för en merkostnadseffektiv anskaffning avförsvarsmateriel. har härvidbehov av att delta i arbetet i (). Ettaktivt svenskt agerande i olikainternationella fora ger ocksåmöjlighet att påverka inriktningen aven framväxande europeiskförsvarsindustripolitik och enförbättring av de långsiktiga villkorenför svensk försvarsindustri. Företagenkan ges möjlighet att konkurrera medandra europeiska företag på likavillkor.Industriell samverkan, motköp ochandra former av kompensationsåtagandenär en del av regeringensförsvarspolitik och ett medel för atttillgodose landets behov av industriellkapacitet och kompetens påförsvarsmaterielområdet. Åtagandenaskall uppfylla säkerhets- ochförsvarspolitiska mål och riktas motden svenska försvarsindustrin.Försvarsmaktens och upphandlandemyndigheters hantering av dessa frågorskall grundas på den inriktning somregeringen ger.Direkta kompensationskrav bör endastställas inom områden där det ärväsentligt att av försvars- ochsäkerhetspolitiska skäl kunna ha enunderhålls- ochvidmakthållandekapacitet och sådankapacitet som inte kan erhållas utanekonomiskt tillskott.Kompensationsåtaganden i övrigt börbestå av indirekta åtaganden riktadetill svensk försvarsindustri ellersvenska försvarsmyndigheter. De bör iförsta hand avse prioriteradeteknikområden.Kompensationsaffärer bör enligtregeringen normalt endast förekomma vidstörre upphandlingar.MotionernaFolkpartiet liberalerna anser i sinpartimotion Fö8 (fp) att det finnsstarka skäl, bl.a. krav på långsiktighandlingsfrihet, för att i fråga omförsvarsteknologi söka samarbete med iförsta hand och övriga ,men på en del områden också medindustrier i . Vidare anförmotionärerna att utvecklingsarbete iframtiden inte lika klart som hittillsbehöver vara direkt knutet till enserieproducerad anskaffning. Detta kanleda till relativt sett störreneddragningar på tillverkningssidan änpå utvecklingssidan. Även detta talarför ett utökat samarbete mellan svenskoch utländsk försvarsindustri. Vad somi motion Fö8 (fp) yrkande 10 i dennadel anförts om försvarsmaterielfrågornabör som sin mening geregeringen till känna.I partimotion Fö1 (m) konstateras atten god försvarsindustriell samordninguppnåtts på nationell nivå. Samtidigtpoängteras att det för svenskförsvarsindustri ännu återstår attfullt ut ta steget in i internationelltsamarbete, vilket sägs vara nödvändigtför industrins överlevnad somleverantör av högkvalitativ ochrelativt sett billig materiel till detsvenska försvaret. Motionärernahemställer att som sin meningger regeringen till känna vad som ipartimotion Fö1 (m) yrkande 26 i dennadel anförts om försvaretsmaterielförsörjning.UtskottetUtskottet har vid flera tidigaretillfällen, t.ex. i sitt yttrande tillutrikesutskottet om förslag till lag omexport av krigsmateriel (prop.1991/92:174, yttr. 1992/93:FöU2y),betonat att exporten har storförsvarspolitisk betydelse. Somregeringen framhåller i den nu aktuellapropositionen bidrar en svensk exportav försvarsmateriel till att minskavåra egna utvecklingskostnader och tillatt upprätthålla önskvärd kompetens ochkapacitet för att kunna utveckla ochtillverka materiel till det svenskaförsvaret. Utskottet delar regeringensuppfattning att regeringen och svenskamyndigheter, inom ramen för reglernaför svensk krigsmaterielexport, aktivtbör stötta försvarsindustrinsexportansträngningar av sådana projektsom har betydelse för våra möjligheteratt bevara och utveckla sådan önskvärdkompetens och kapacitet.Frågor som rör internationelltsamarbete inom försvarsindustriområdetsom följd av inträde i deneuropeiska unionen behandlas i det frånutrikes- och försvarsutskottentillfälligt sammansatta utskottetsbetänkande /96:UFöU1. I detsammanhanget behandlas ocksåpartimotion Fö1 (m) yrkande 26 i dennadel och kommittémotion Fö6 (mp) yrkande10.I mera allmänna termer anförregeringen i propositionen attutvecklingen går mot ett ökatinternationelltförsvarsmaterielsamarbete och att dettabör understödjas. Det är dockföretagens ansvar att finna lämpligasamarbets-partner ochsamverkansprojekt. Utskottet har försin del ingen annan uppfattning ochkonstaterar att såväl partimotion Fö1(m) yrkande 26 som partimotion Fö8 (fp)yrkande 10 poängterar betydelsen av ettutökat industrisamarbete för attsäkerställa framför alltutvecklingskompetensen inom deviktigaste teknologiområdena. betonar denna aspekt isitt yttrande. Motionsyrkandena fårdärmed anses vara beaktade i denna deloch bör därmed inte bifallas.Regeringen framhåller i propositionenatt motköp och andra former avkompensationsåtaganden är en del avregeringens försvarspolitik och kanbidra till att upprätthålla önskvärdindustriell tillverkningskapacitet ochutvecklingskompetens. Utskottetansluter sig till denna syn och villbetona att sådana åtaganden skall varaförenliga med de säkerhets- ochförsvarspolitiska målen och riktas motsvensk industri. De bör endast fåförekomma vid större upphandlingar.Forskning och teknikutvecklingRegeringenDen utveckling som beskrivits i detföregående betyder att försvaretstekniska myndigheter i minskadomfattning kommer att specificerautvecklingsuppdrag till svenskindustri. ökar behovet attsamarbeta med andra länder och attspecificera, prova och utvärderautländska eller i vissa fallsamutvecklade system. Inom områden därdet är säkerhetspolitiskt angeläget meden inhemsk försvarsindustri kan olikariktade forsknings- ochutvecklingsinsatser behöva göras.Sådana insatser kan också erfordras föratt upprätthålla kompetens somkvalificerad och välinformerad köpareav utländsk materiel.Regeringen anmäler att den nyligengett iuppdrag att genomföra projektetForskning för industri och försvar. Idetta skall förutsättningarna för attutveckla forskning och utveckling avbetydelse för både militära och civilatillämpningar undersökas.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner vad regeringen förordar omgrunderna för försvaretsmaterielförsörjning (avsnitten 8.1-8.6i propositionen).UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vadregeringen anför om forskning ochteknikutveckling.Mot bakgrund av vad utskottet haranfört i det föregående föreslårutskottet sammanfattningsvis attriksdagen godkänner vad regeringenförordar om grunderna för försvaretsmaterielförsörjning (avsnitten 8.1-8.6i propositionen).Ärendets fortsatta beredningRegeringenRegeringen lämnar inga förslag tillriksdagen om ärendets fortsattaberedning men anför att den andraetappen i försvarsbeslutet kommer attomfatta regeringens och riksdagensrespektive ställningstaganden till dennärmare inriktningen av det militäraförsvarets krigsorganisation och detmilitära försvarets grundorganisation ifred. Det kommer också att omfatta dennärmare inriktningen av det civilaförsvarets verksamhet i krig och ifred. Regeringen avser att under hösten1996 förelägga ett förslag ometapp två.MotionenI Moderata samlingspartiets partimotionFö1 (m) hävdas att regeringens underlagär så ofullständigt och osäkerheternaså många att det inte kan ligga tillgrund för ett heltäckande beslut omsäkerhets- och försvarspolitiken. bör därförtillsättas för att ta fram ett merfullständigt underlag för ettheltäckande beslut om säkerhets- ochförsvarspolitikens inriktning. Därmedskulle principbesluten skjutas ett årframåt i tiden. Vad som sålunda imotionen anförts om den fortsattaprocessen års försvarsbeslutbör som sin mening geregeringen till känna (yrkande 1).Alternativt föreslår motionärernakompletteringar dels genom attFörsvarsmakten och andra myndigheterfår i uppdrag att redovisa behovet avstridskrafter för att fullfölja 1992års försvarsbeslut samt studier påvissa delområden inom militärt försvar(yrkande 4), dels analyseraomslagspunkter för försvarets förmågaatt stödja den valda säkerhetspolitiskalinjen (yrkande 5).UtskottetRiksdagens ställningstagande till vadutskottet föreslår i detta betänkandeavslutar den första etappen iförsvarsbeslutet. Häri ingår bl.a. ensäkerhetspolitisk bedömning, tilluppgifterna för totalförsvaret, denprincipiella inriktningen för detmilitära försvaret och för det civilaförsvaret. Vidare ingår vissagrundläggande utgångspunkter för denframtida ekonomiska resurstilldelningenoch för personalförsörjningen.I försvarsbeslutets andra etapp skallriksdagen besluta om den närmareinriktningen av det militära försvaretskrigsorganisation och om dengrundorganisation i fred som skallvidmakthålla och utvecklakrigsorganisationen. Beslutet kommerockså att innehålla den närmareinriktningen av det civila försvaretsverksamhet i krig och i fred samt hurdessa verksamheter skall försörjas medpersonal, materiel och anläggningar.Utskottet har i det föregående pekatpå flera områden där beslutsunderlagetbehöver fördjupas, bl.a.ledningssystemets utveckling ochförsörjningen med personal till såväldet militära som det civila försvaret.Nämnda förhållanden gör enligtutskottets mening det mycket angelägetatt förbereda utskottet införden behandling som skall äga rum hösten1996 när regeringen lämnar sinproposition till . Ett syftemed dessa förberedelser, sett urutskottets perspektiv, är att skaffasig goda kunskaper om de frågor somkommer upp till behandling och vilkahuvudproblem som dessa inrymmer.Utskottet avser sålunda, medutgångspunkt i sin uppföljningsroll,att aktivt följa förberedelsearbetetmed försvarsbeslutets etapp två.Regeringen föreslår ensäkerhetspolitisk kontrollstationhösten 1996. Utskottet har, somframgått i det föregående, biträttförslaget. Utskottet understrykervikten av ett särskilt beredningsarbetemed parlamentarisk medverkan införkontrollstationen 1996. Utskottet harerfarit att regeringen delar denuppfattningen.Utskottet konstaterar att det ankommerpå regeringen att fatta deorganisatoriska beslut som kan anseserforderliga för det fortsattaunderlagsarbetet.Utskottet anser att det inte är någonprincipiell skillnad i kravet påbeslutsunderlag i förhållande till vadsom hävdas behov av i partimotion Fö1(m) yrkande 1. Underlaget skall kunnaligga till grund för ett heltäckandebeslut om säkerhets- ochförsvarspolitikens inriktning. mening bör arbetet inriktasmot att beslut kan fattas ,inte . I denna del bördärför inte motion Fö1 (m) yrkande 1bifallas.Utskottet anser, vilket framgåtttidigare, att det är de nu aktuellasäkerhetspolitiska bedömningarna ochekonomiska förutsättningarna som skallvara grund för den framtidakrigsorganisationen.Utredningsresurserna bör därmed kunnautnyttjas bättre för att ta framaktuellt beslutsunderlag, bl.a. i dedelar som utskottet efterfrågat, än attanalysera behovet av stridskrafter föratt fullfölja försvarsbeslut.Partimotion Fö1 (m) yrkande 4 börsåledes avslås. Inte heller yrkande 5bör bifallas, eftersom utskottetförutsätter att de analyser avomslagspunkter som motionärerna pekarpå kommer att ingå i det aktuellaunderlagsarbetet. beträffandeförsvarspolitikens inriktningatt med bifall tillpropositionen godkänner vadregeringen förordat,res. 1 (m)2. beträffande totalförsvaretsekonomiska ramatt med bifall tillpropositionen och med avslag påmotionerna1995/96:Fö1 yrkandena 2,3 och 20 i denna del, 1995/96:Fö5yrkande 3, 1995/96:Fö6 yrkande 20,1995/96:Fö8 yrkande 5 och1995/96:Fö11 yrkande 20 godkännervad regeringen förordat,res. 2 (m)res. 3 (fp)res. 4 (v)res. 5 (mp)res. 6 (kds)3. beträffande avvägningenmellan militärt och civilt försvaratt med bifall tillpropositionen och med avslag påmotion 1995/96:Fö1 yrkande 20 idenna del godkänner vad regeringenförordat,res. 7 (m)4. beträffande teknikfaktornatt med bifall tillpropositionen godkänner vadregeringen förordat,5. beträffande ostnaderna förFörsvarsmaktens internationellastyrkaatt avslår motionerna1995/96:Fö1 yrkande 20 i denna deloch 1995/96: Fö11 yrkande 10,6. beträffande helhetssyn påhantering av hot och riskeratt med bifall tillpropositionen och med avslag påmotion 1995/96:Fö6 yrkandena 5 och7 godkänner vad regeringenförordat,res. 8 (mp)7. beträffande uppgifter förtotalförsvaretatt med bifall tillpropositionen och med avslag påmotionerna 1995/96:Fö1 yrkande 8 idenna del, 1995/96:Fö5 yrkande 2 idenna del, 1995/96:Fö7 yrkande 2 idenna del och 1995/96:Fö11yrkande19 godkänner vad regeringenförordat,res. 9 (m)8. beträffande totalförsvaretsförmåga till anpasssningatt med bifall tillpropositionen och med avslag påmotionerna 1995/96:Fö1 yrkande 9,1995/96:Fö6 yrkande 14, 1995/96:Fö8yrkande 6 och 1995/96:Fö11yrkandena 3-5 godkänner vadregeringen förordat,9. beträffande det militäraledningssystemets utvecklingatt med anledning avpropositionen och motionerna1995/96:Fö1 yrkande 11,1995/96:Fö2, 1995/96:Fö5 yrkande 2i denna del, 1995/96:Fö9 och1995/96:Fö11 yrkande18 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,10. beträffande uppgifter,principiell inriktning och utvecklingi stort för det militära försvaret iövrigtatt med bifall tillpropositionen och med avslag påmotionerna 1995/96:Fö1 yrkandena10, 12-15, 17 och 18, 1995/96:Fö5yrkande 2 i denna del, 1995/96:Fö6yrkandena 16 och 17, 1995/96:Fö7yrkande 2 i denna del, 1995/96:Fö8yrkandena 7-9 och 1995/96:Fö11yrkandena 11-15 samt 17 godkännervad regeringen förordat,res. 10 (m)res. 11 (fp)res. 12 (v)res. 13 (mp)res. 14 (kds)11. beträffande nationelltförbud mot s.k. antipersonellaminoratt avslår motion1995/96:Fö6 yrkande 13,res. 15 (v, mp)12. beträffande försvaret ochmiljönatt avslår motionerna1995/96:Fö3, 1995/96:Fö6 yrkande 18och 1995/96:Fö7 yrkande 2 i dennadel,res. 16 (mp)13. beträffande bedömdakonsekvenseratt avslår motionerna1995/96:Fö1 yrkande 19 i denna deloch 1995/96:Fö6 yrkande 19,14. beträffande uppgifter fördet civila försvaretatt med bifall tillpropositionen godkänner vadregeringen förordat,15. beträffande principiellinriktning för det civila försvaretatt med bifall tillpropositionen och med avslag påmotionerna 1995/96:Fö6 yrkande 6,1995/96:Fö8 yrkande 11 och1995/96:Fö11 yrkandena 6, 7 och 9godkänner vad regeringen förordat,16. beträffandeskyddsrumsbyggandetatt med anledning avpropositionen, Riksdagensrevisorers förslag 1995/96:RR11 ochmotionerna 1994/95:Fö12,1994/95:Fö13 och 1995/96:Fö8yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,17.