bet · GI01SkU28 · 1995-05-30 00:00:00 — beträffande en avfallsskattatt med bifall till motion 1994/95:Sk341 yrkande37, med anledning av motion 1994/95:Jo663 yrkandena 1, 2 och 7och med avslag på motionerna 1994/95:Sk349 yrkande 10,1994/95:Fi212 yrkande 18, 1994/95:Jo604 yrkande 3,1994/95:Jo628 yrkande 23 och 1994/95:Jo688 yrkande 11 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,61. En avfallsskatt (mom. 46)() hardels anfört följande:Utredningen framtid (SOU 94:114) föreslår enindexreglerad skatt om av aktuellt basbelopp per tonavfall, vilket betyder . Skatt på avfall som gårfrån avfallsförbränningsanläggning till deponering föreslås vara2,av aktuellt basbelopp per ton avfall. Utredningenundantar torrt gråberg och anrikningssand från gruvindustrinfrån lagförslaget. Utredningens förslag till avfallsskatt börgenomföras den 1 januari 1996.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 46 hemställt46. beträffande en avfallsskattatt med bifall till motion 1994/95:Jo688 yrkande11 och med anledning av motionerna 1994/95:Sk341 yrkande 37,1994/95:Sk349 yrkande 10, 1994/95:Fi212 yrkande 18,1994/95:Jo604 yrkande 3, 1994/95:Jo628 yrkande 23 och1994/95:Jo663 yrkandena 1, 2 och 7 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,62. En avfallsskatt (mom. 46)() hardels anfört följande:En statlig viktbaserad avfallsskatt i enlighet medAvfallsskatteutredningens förslag bör införas. Den modell sombör väljas är en s.k. nettodeponiskatt (enligt dansk modell).Den fungerar så att skatten baseras på de invägdaavfallsmängderna som vägs in för deponering eller förbränningunder , reducerat med de mängder som vägts utunder (gått ut på en kretsloppsmarknad). Pådetta sätt beskattas endast en deponis tillväxt.Skatten bör omfatta alla deponier med en tillåtenmottagningsplikt överstigande . För att inte dettaskall leda till en överflyttning av avfall till mindre deponierbör ett fribelopp om införas för samtliga skattskyldigadeponier.Skatten bör omfatta både s.k. konsumtionsavfall vilketdefinieras som hushållsavfall, park- och trädgårdsavfall, bygg-och rivningsavfall, icke branschspecifikt avfall och slam samtproduktionsavfall. Produktionsavfall är sådant avfall som ärknutet till produktionsprocessen, dvs. branschspecifikt avfall.Skatten bör vara av basbeloppet per ton avfall, ochskattesatsen för avfall som går till förbränning avbasbeloppet. Vid den nivån väntas skatten inbringa ca 2miljarder.Avfallsskatten är ett första steg i en skatteväxling därskatten oavkortat skall gå till miljöförbättrande åtgärder ochtill en sänkning av arbetsgivaravgiften.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 46 hemställt46. beträffande en avfallsskattatt med bifall till motion 1994/95:Sk349 yrkande10 och med anledning av motionerna 1994/95:Sk341 yrkande 37,1994/95:Fi212 yrkande 18, 1994/95:Jo604 yrkande 3,1994/95:Jo628 yrkande 23, 1994/95:Jo663 yrkandena 1, 2 och 7och 1994/95:Jo688 yrkande 11 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,63. Förpackningar (mom. 47)() hardels anfört följande:En särskild förpackningsskatt bör utredas för att minskaavfallsmängderna. I tyska har en särskild skatt på"onödiga engångsförpackningar" införts, vilket kan vara enframkomlig väg. Denna förpackningsskatt har med framgångkombinerats med producentansvaret i Grüne Punkt/,och på samma sätt kan det svenska producentansvaret kombinerasmed förpackningsavgifter.Dagens producentansvar stimulerar inte till ett minskatanvändande av förpackningar vilket är ett huvudmål. Regeringenbör återkomma till med ett förslag till skatt påförpackningar som kan införas den 1 januari 1997.dels vid moment 47 hemställt47. beträffande förpackningaratt med bifall till motion 1994/95:Jo688 yrkande21 hos regeringen begär ett förslag som innebär att en skatt påförpackningar införs ,64. Båtskatt (mom. 49)(), (), (),(), (), () och () hardels anfört följande:Med anledning av fem olika motioner om en båtskatt harutskottet utan någon som helst motivering förordat attregeringen bör pröva frågan i samband med övervägandena om ettfritidsbåtregister. Enligt vår mening saknas det skäl för att taupp denna tanke till särskild prövning. Fritidsaktiviteter avolika slag subventioneras i stor utsträckning av allmännamedel, men detta gäller inte i fråga om båtsporten. De avgiftersom kan tas ut i form av hamnavgifter, priser på sjökort m.m.torde mer än väl täcka kostnaderna för denna verksamhet. Därtillkommer den skatt som båtägarna erlägger för drivmedel och somblir mycket hög i förhållande till färdsträckan och till dejämförelsevis små samhällsinsatser som båtsporten drar med sig.Vi avstyrker alltså motionerna.dels vid moment 49 hemställt49. beträffande båtskattatt avslår motionerna 1994/95:Sk632,1994/95:Sk659, 1994/95:Fi33 yrkande 12, 1994/95:T616yrkande 2 och 1994/95:T636 yrkandena 2 och 3,65. Skatt på spel (mom. 50), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:En översyn av beskattningen av spelverksamhet bör kunna gesuccessivt ökade intäkter upp till cirka 500 miljoner kronor1998 räknat på helårsbasis.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 50 hemställt50. beträffande skatt på spelatt med bifall till motion 1994/95:Sk328 yrkande21 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,66. Åtgärder mot spelberoende (mom. 51)() hardels anfört följande:Det faktum att spelberoende i form av sjukligt spelbegärförekommer aktualiserar tre behov: För det första, vårt behov avkunskap om spelberoende innebär att forskningen på områdetbehöver stimuleras. För det andra, det finns ett okänt antalmänniskor som behöver rådgivning och behandling mot sittspelberoende. Detta behov motsvaras inte av tillgängligaresurser inom vården. För det tredje, vi behöver analysera vadproblematiken med spelberoende kräver för restriktioner kringspel och lotterier.Majoriteten av befolkningen kan förvisso hantera sittspelintresse och uppfattar alltför långtgående restriktioner somkränkande. Men solidariteten med dem som drabbas av spelberoendetalar för effektiva restriktioner. Forskning om spelberoendekräver resurser. Detsamma gäller rådgivning och behandling motspelberoende. Genom en särskild avgift på försålda lotter skullesådana resurser kunna skapas. Detta bör ges regeringen tillkänna.När det gäller restriktioner bör en kommitté tillsättas föratt utreda behovet av ytterligare åtgärder som kan minskariskerna för att människor utvecklar ett tvångsmässigt beroendeav spel. Till exempel kan restriktioner i marknadsföringen avspel och lotterier övervägas liksom maximigränser för högstavinstvärde. bör hos regeringen begära en utredning omdetta.dels vid moment 51 hemställt51. beträffande åtgärder mot spelberoendeatt med bifall till motion 1994/95:Sk673 yrkandena1 och 2 dels som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts om en särskild avgift på spel, dels hos regeringen begären utredning om åtgärder mot spelberoende,67. Reklamskatt (mom. 52), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Reklamskatt tas ut på olika former av reklam som säljsav idrottsföreningar och förbund. Det gäller bland annatannonser i programblad, arenareklam med mera.Rikskatteverket har i en skrivelse till regeringen i maj 1995begärt att reklamskatten på trycksaker slopas. Anledningen äratt problemen med beskattning av trycksaker försvårats efterinträdet i EU.Enligt vår mening bör reklamskatten slopas med tanke på desnedvridningar och de övriga problem som föreligger.Reklamskatten slopas senast vid utgången av 1995.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 52 hemställt52. beträffande reklamskattatt med bifall till motion 1994/95:Kr414 yrkande12 och med avslag på motionerna 1994/95:Sk616, 1994/95:Fi33yrkande 11, 1994/95:Fi212 yrkande 35, 1994/95:Kr205yrkandena 20 och 21 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,68. Reklamskatt (mom. 52)() hardels anfört följande:Vänsterpartiet anser att reklamskatten kan höjas och breddasså att även reklam i radio och TV ingår. En snabbutredning meddetta syfte bör tillsättas. I direktiven skall ingå att läggaett förslag som innebär att intäkterna ökar med 500 miljonerkronor. Det anförda bör som sin mening ge regeringentill känna.dels vid moment 52 hemställt52. beträffande reklamskattatt med bifall till motion 1994/95:Fi33 yrkande11, med anledning av motionerna 1994/95:Sk616 och1994/95:Kr205 yrkande 20 och med avslag på motionerna1994/95:Fi212 yrkande 35, 1994/95:Kr205 yrkande 21 och1994/95:Kr414 yrkande 12 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,69. Reklamskatt (mom. 52)() hardels anfört följande:Vi vill behålla den kvalitativt höga nivån pålicensfinansierad radio och TV. Reklamskatten bör därför breddasså att den också omfattar reklam i radio och TV och inkomsternabör gå till att finansiera den radio och TV som inte bekostasvia reklam.En höjning av skatten på reklam i veckopress, på annonspelare,i fackpress och annat skulle vidare kunna finansiera de medelman har dragit in till statskassan i form av besparingar påSveriges Radio, och Utbildningsradion.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 52 hemställt52. beträffande reklamskattatt med bifall till motion 1994/95:Kr205 yrkandena20 och 21, med anledning av motionerna 1994/95:Sk616,1994/95:Fi33 yrkande 11 och 1994/95:Fi212 yrkande 35 och medavslag på motion 1994/95:Kr414 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,70. Klorerade lösningsmedel, m.m. (mom. 53, mom. 54, mom. 57och mom. 58)() hardels anfört följande:Miljöpartiet de gröna har lagt fram förslag om olikamiljöavgifter och skatter på miljö- och hälsofarliga utsläpp avolika slag.För att påskynda avvecklingen av vissa kloreradelösningsmedel, och beslutet att förbjuda dessa efter år 1995står fast, föreslås en miljöavgift på metylenklorid(diklormetan), trikloretylen (trikloreten) och perkloretylen(tetrakloreten) på per kilo. Användarna av dessa ämnenhar fått på sig att hitta alternativa substanser.Vi anser att den inernationellt överenskomna avvecklingstaktenför det ozonnedbrytande ämnet freon är alltför långsam och anseratt bör gå före genom en betydligt snabbare avveckling.Även för freon föreslås därför en miljöavgift.Flera mycket miljö- och hälsofarliga ämnen, såsom arsenik,krom, kreosot, koppar och tenn används som träskyddsmedel. Dådet finns bättre alternativ har föreslagit att ensärskild avgift skall tas ut som motsvarar /kg arsenik och150 kr/kg krom samt lämpliga avgifter för kreosot, koppar ochtenn fr.o.m. den 1 januari 1996.Industrins utsläpp av tungmetaller i vatten utgör ett svårtproblem och föreslår därför att en miljöskattinförs på dessa.dels vid moment 53, moment 54, moment 57 och moment 58hemställt53. beträffande klorerade lösningsmedelatt med bifall till motion 1994/95:Jo661 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts om enmiljöavgift på klorerade lösningsmedel,54. beträffande freoneratt med bifall till motion 1994/95:Jo687 yrkande27 hos regeringen begär förslag om en miljöskatt på freoner,57. beträffande träskyddsmedelatt med bifall till motion 1994/95:Jo687 yrkande28 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts omen särskild avgift på träskyddsmedel,58. beträffande tungmetaller i vattenatt med bifall till motion 1994/95:Jo662 yrkande 2hos regeringen begär förslag om en miljöskatt på industrinsutsläpp av tungmetaller i vatten,71. Kväveutsläpp (mom. 55)() hardels anfört följande:Ekonomiska styrmedel borde kunna användas i stor utsträckningäven när det gäller miljöfarliga utsläpp till vatten.Föroreningar till vatten som skulle kunna beläggas medmiljöskatter är t.ex. kväveutsläpp från kommunala reningsverk.Skatten skulle stimulera kommunerna att bygga ut kapaciteten förkvävereduktion.De kommuner som i stället för att minska utsläppen frånreningsverken anlade våtmarker skulle kunna få sina miljöskatterreducerade med den reningseffekt som våtmarkerna beräknas ge.Det är möjligt att en mer kostnadseffektiv minskning avkväveutsläppen skulle bli fallet om kommunerna fick välja.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 55 hemställt55. beträffande kväveutsläppatt med bifall till motion 1994/95:Jo662 yrkandena3 och 4 hos regeringen begär ett förslag om en miljöskatt på dekommunala reningsverken och som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts om anläggning av våtmarker,72. Färskvatten (mom. 56)() hardels anfört följande:En del av det material som omsätts i samhället används intesom varor utan tillhandahåller snarare tjänster. Exempel pådetta är vatten som kylmedium eller transportmedium för avlopp.I den mån användningen orsakar dålig resurshushållning ellerorsakar miljöproblem bör ekonomiska styrmedel övervägas.Färskvatten är med vissa lokala undantag ingen bristvara iSverige, men avloppssystemen vållar miljöproblem trotslångtgående rening.En skatt på färskvattenanvändning skulle gynna merresurshushållande avloppssystem, och näringsämnena i avloppetskulle lättare kunna nyttiggöras i stället för att spolas ut ochvålla miljöskador. Regeringen bör låta utreda en skatt påvattenanvändning.dels vid moment 56 hemställt56. beträffande färskvattenatt med bifall till motion Jo628 yrkande 24 hosregeringen begär förslag om en skatt på färskvatten,73. Lagförslagen (mom. 61)Vid bifall till reservation 13 (mom. 17), reservation 20 (mom.19) och reservation 42 (mom. 31), , ochJan-Olof (alla m) har vid moment 61 hemställt61. beträffande lagförslagen såvitt avser lagen(1994:1776) om skatt på energiatt till följd av vad utskottet ovan anfört ochhemställtdels avslår det i proposition 1994/95:203 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt påenergi,dels antar det i proposition 1994/95:213 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt påenergi såvitt avser 2 kap. 9 § med den ändringen att 11 kap. 9 §erhåller den lydelse som utskottet föreslagit samt attövergångsbestämmelserna erhåller följande lydelse. "Denna lagträder i kraft . Bestämmelserna i 11 kap. 9 § idess nya lydelse tillämpas dock för tid från och med den 1januari 1995. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga omövriga förhållanden som hänför sig till ikraftträdandet. ",Särskilt yttrandeBreddad fastighetsskatt, m.m. (mom. 2, mom. 3, mom. 17, mom.19, mom. 22, mom. 30 och mom. 31)() anförVi vill framhålla att hela det svenska folkhushållet ärvinnare på medlemskapet och att det därför är missvisande attmotivera de nu aktuella skattehöjningarna med att de skallträffa områden som är bidragsmottagare från gemenskapsbudgeteneller som på annat sätt har fördelar av ett medlemskap.Vi anser emellertid att statsfinanser behöverförstärkas främst genom besparingar men även genominkomstförstärkningar och anser av detta skäl att vissa av deskattehöjningar som föreslås bör accepteras. Här avses förslagenom breddad fastighetsskatt, höjd koldioxidskatt, vissa ändringari industrins energiskatter, höjningen av försäljningsskatten påmotorfordon och de ändrade reglerna för bränsle i arbetsfordon.I dessa delar har vi därför inte några yrkanden.LagrådetUtdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet ,justitierådet , regeringsrådet protokoll har skatteutskottbeslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) som framlagts iproposition 1994/95:203.Förslaget har inför Lagrådet föredragits avkammarrättsassessorn föranleder följande yttrande av Lagrådet:Enligt det remitterade förslaget skall de nya reglerna omavdragsrätt för privat pensionssparande tillämpas redan fr.o.m.den 8 april 1995, dvs. dagen efter den dag då fickregeringens meddelande om den planerade avdragsbegränsningen(skr. 1994/95:198). Därmed aktualiseras frågan om förslaget ståri överensstämmelse med förbudet mot retroaktiv skattelag i 2kap. 10 § andra stycket regeringsformen. Skatt får enligt denbestämmelsen inte tas ut i vidare mån än som följer avföreskrift som gällde när den omständigheten inträffade somutlöste skattskyldigheten. Från förbudget kan undantag görasbl.a. när finner detta vara påkallat av särskilda skäloch ett förslag om retroaktivitet från regeringen eller ettriksdagsutskott föreligger när den omständighet som utlöserskatt- eller avgiftsskyldigheten inträffar. Med ett sådantförslag jämställs ett meddelande i skrivelse från regeringentill om att ett sådant förslag är att vänta.Uttalandena i förarbetena om vad som skall anses utgörasärskilda skäl tar främst sikte på fall därlagstiftningsingripandet riktar sig mot skatteflykt ochkringgående av skattelag (SOU 1978:34 s. 17 och 161 och prop.1978/79:195 s. 55). Undantaget från retroaktivitetsförbudet äremellertid inte begränsat till sådana fall. Av intresse isammanhanget är bl.a. Lagrådets yttrande i protokoll den 18 mars1992 över förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen. 1991/92:117 bil. 4, s. 25 ff.). Förslaget innebar attavdragsrätten för avgift till arbetsgivarorganisation i huvudsakskulle avskaffas och detta även för avgifter som avsåg viss tidföre ikraftträdandet. Förslaget hade samband med en på hösten1991 beslutad lagstiftning om slopad skattereduktion förfackföreningsavgifter. Lagrådet fann situationen vara sådan attden kunde avses falla inom ramen för undantaget och riksdagenbeslutade i enlighet med propositionen. Vidare kan nämnas attundantaget ansetts tillämpligt också när det med hänsyn till densamhällsekonomiska balansen bedömdes nödvändigt att genom lag omsärskild vinstskatt, m.m. minska företagens likviditet ochlönebetalningsförmåga (prop. 1988/89:132).I förevarande fall anförs som skäl för att låta reglernatillämpas även för tid före ikraftträdandet önskemålet attundvika omfattande skattebetingade premie- ochkontoinbetalningar inom det privata pensionssparandet undertiden för riksdagsbehandlingen.Enligt Lagrådet kan man hysa viss tveksamhet om undantagetfrån retroaktivitetsförbudet omfattar även denna situation. Detfinns dock som påpekas i regeringens proposition mycket somtalar för att ett ikraftträdande först efter riksdagsbehandlingskulle medföra omfattande åtgärder som betingas av skatteskäloch som till stor del skulle motverka syftet med lagändringen.Liknande hänsyn kan antas ha spelat en roll för den retroaktivatillämpligheten vid avskaffandet av avdragsrätten för avgifttill arbetsgivarorganisation . Mot denna bakgrund kanLagrådet godta att särskilda skäl föreligger.Bostadsutskottets yttrande1994/95:BoU3yBilaga 2Vissa bostadsskattefrågor m.m.Till skatteutskottetSkatteutskottet hardels beslutat bereda bostadsutskottettillfälle att avge yttrande över de motioner som inlämnats underden allmänna motionstiden och som berör frågor inombostadsutskottets beredningsområde,dels beslutat bereda bostadsutskottet tillfälleatt avge yttrande över proposition 1994/95:203 Finansiering avmedlemskapet i Europeiska unionen jämte motioner, såvitt avserfastighetsskatt.SammanfattningUtskottet tillstyrker propositionens förslag i vad avserbreddat underlag för fastighetsskatt för lokaler ochindustrienheter och avstyrker samtliga motioner.Avvikande meningar har avgivits bl.a. beträffande frågor ombreddat uttag av fastighetsskatt av (m) och (fp), slopande avfastighetsskatten av (m), sänkning av fastighetsskatten av (m)och (kds), schablonintäkstbeskattning av småhus ochbostadsrätter (m) och skatt på skärgårdsfastigheter av (m), av(c och fp) samt av (kds).PropositionenRegeringen föreslår i proposition 1994/95:203 att riksdagenantar regeringens förslag till ändring i lagen (1984:1052) omstatlig fastighetsskatt.Den föreslagna ändringen i lagen om statlig fastighetsskattinnebär följande. Fastighetsskatt skall tas ut avtaxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avservärderingsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler underuppförande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör tilldessa lokaler. Fastighetsskatt skall också tas ut avtaxeringsvärdet avseende industrienhet, inklusiveelproduktionsenhet.Lagändringen föreslås träda i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. De äldrebestämmelserna enligt vilka ingen skatt skall utgå skall dockgälla i fråga om fastighetsskatt för beskattningsår som harpåbörjats före utgången av juni 1995.MotionernaI yttrandet behandlaskdels de motioner som väckts under den allmänna motionstiden1995,1994/95:Sk304 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fastighetsskatt på tomträttsmark.1994/95:Sk306 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en översyn av nuvarande regler för fastighetstaxering avjordbruksfastigheter.1994/95:Sk312 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyndsamt utreda möjligheterna att gebostadsrättsinnehavare rätt att dra av sin andel av föreningensräntor i inkomstslaget kapital.1994/95:Sk314 av Per m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning om möjligheterna av att införaen lägesavgift enligt vad i motionen anförts.1994/95:Sk319 av och () variyrkas3. att hos regeringen begär en utredning omfastighetsskatt för fastighetsägare som för sin utkomst ärberoende av att bo vid hav eller sjö i enlighet med vad somanförts i motionen.1994/95:Sk321 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att markvärdet begränsas till vid beräkningav fastighetsskatt för småhus.1994/95:Sk324 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder i syfte att minska "svartjobben"inom bygg- och underhållssektorn.1994/95:Sk328 av m.fl. (m) vari yrkas16. att beslutar sänka fastighetsskatten till 1,5procentenheter från i enlighet med vad somanförts i motionen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ej genomföra en breddning avfastighetsskatten till industribyggnader, kommersiella lokalersamt jord- och skogsbruk,18. att hos regeringen begär förslag om slopadfastighetsskatt och schablonintäktsbeskattning för småhus ochbostadsrätter i enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:Sk336 av andre vice talman () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslag till finansiering av EU-avgiften.1994/95:Sk339 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom fastighetsskatt på kommersiella lokaler ibostadsrättsfastigheter.1994/95:Sk340 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om taxeringen av skärgårdsfastigheter.1994/95:Sk346 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fastighetstaxering avskärgårdsfastigheter.1994/95:Sk349 av m.fl. (kds) vari yrkas15. att beslutar sänka fastighetsskatten till 1,5 %.1994/95:Sk350 av och () vari yrkas4. att avslår förslag om framtida breddning avfastighetsskattehöjning i enlighet med vad som anförts imotionen.1994/95:A404 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fastighetstaxeringen anpassas tillförmån för permanentboende.1994/95:A471 av () vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag till förändringav fastighetsbeskattningen som gör att de orimliga effekter somi dag kan uppstå i skärgårdsområden undanröjs.1994/95:A472 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förändringar avfastighetstaxeringen i skärgården.1994/95:Bo411 av m.fl. (m) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fastighetsskatten böravvecklas,12. att beslutar sänka fastighetsskatten till 1,5 %av taxeringsvärdet från ,13. att hos regeringen begär förslag om slopadfastighetsskatt och införande av en schablonintäktsbeskattningför småhus och bostadsrätter i enlighet med vad som anförts imotionen.dels de med anledning av proposition 1994/95:203 väcktamotionerna1994/95:Sk58 av m.fl. (m) vari yrkas7.