bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — anserockså att det bör nämnas att tagit ställning fören sammanlagd besparing inom rättsväsendet på t.o.m. , vilket utöver redanfattade beslut innebär att det tillkommer 600 miljonerkronor under de närmaste åren.Justitieutskottet konstaterar att det har förståelse föratt det statsfinansiella läget kräver extraordinärainsatser på alla samhällsområden men vill samtidigtunderstryka att vissa offentliga verksamheter har en mercentral roll för samhällsverksamheten än andra och dit hörrättsväsendet. vill således framhålla attdet inte är möjligt att lägga ut krav påbesparingar på olika myndigheter utan att ta hänsyn tillbetydelsen för samhället av den verksamhet som bedrivs.Tvärtom anser utskottet att det är nödvändigt att genomomprioriteringar se till att vissa områden får tillräckligaresurser också framgent.Justitieutskottet vill att förändringsarbetet inomrättsväsendet inriktas på rättsreglerna och struktur- ochorganisationsförändringar i stället för påbesparingsarbetet.Avvikande mening avges från Moderata samlingspartiet.Finansutskottet har uppfattningen att i den svåra ekonomiska situationsom befinner sig i är det oundvikligt att alla områden är delaktiga ochmedverkar i den sanering av statsfinanserna som måste genomföras.Finansutskottet ställer sig alltså bakom regeringens förslag om att intekompensera myndigheterna för den allmänna löneavgiften m.m.Arbetsgivaravgifter för statliga myndigheterI propositionen anförs att regeringens allmänna strävan på den statligaarbetsmarknaden är att förstärka myndigheternas självständighet somarbetsgivare. Det finns också skäl att minska särlösningarna och att ökajämförbarheten med den övriga arbetsmarknaden.Mot denna bakgrund föreslås i kompletteringspropositionen att statligaarbetsgivare fr.o.m. skall betala och redovisa lagstadgadearbetsgivaravgifter, allmän arbetsgivaravgift och särskild löneskatt på vissaförvärvsinkomster enligt samma regler som gäller för arbetsmarknaden i övrigt.De särregleringar som gäller för staten på detta område skall därför upphävas.Det är framför allt uppbördsrutinerna som ändras till följd av detta. Den endasakliga skillnaden mellan statens och övriga arbetsgivares betalning avlagstadgade arbetsgivaravgifter är att staten inte betalar arbetsskadeavgift.Myndigheternas arbetsskador finansieras i stället kollektivt vialönekostnadspålägget. Affärsverken debiteras dock de verkliga kostnaderna.Utskottet tillstyrker propositionens förslag (bil. 1, yrkandena 12 -- 14)och föreslår att antar de föreslagna ändringarna i lagen (1984:668)om uppbörd av arbetsgivaravgifter från arbetsgivare, lagen (1981:691) omsocialavgifter och lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring.Förslag inom områdeMot bakgrund av det totala engångsvisa finansieringsbehovet har regeringenbeslutat att som en besparing föra bort medel från vissa reservationsanslag.Inom område är följande reservationsindragningarnämnda i propositionen (bil. 1, s. 58):Bidrag till internationella biståndsprogram 360 mkrUtvecklingssamarbete genom SIDA 235 mkrStöd till ekonomiska reformer och skuldlättnader 270 mkrUtvecklingssamarbete genom BITS 60 mkrU-landsforskning genom SAREC 40 mkrNäringslivsbistånd genom SwedeCorp 10 mkrProjektbistånd till vissa länder m.m. 25 mkrTotalt 1 000 mkrI motion Fi32 (yrkande 16) från avvisas indragningen av270 från Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad.Dessutom föreslår motionärerna (yrkande 17) att indragningen av reservationenunder anslaget Utvecklingssamarbete genom SIDA minskas med 65 miljoner kronor.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi33 (yrkande 17) att riksdagenavslår regeringens begäran att reservationsmedel till biståndsverksamhet drasin.Miljöpartiet yrkar i motion Fi34 (yrkande 11) att som sinmening ger regeringen till känna att reservationsmedel som är avsedda förbistånd inte skall dras in. föreslår i motion Fi35(yrkande 39) att avvisar regeringens förslag till indragning avreservationsmedel på biståndsanslaget.Utrikesutskottet uttrycker i sitt yttrande uppfattningen attindragningarna av reservationsmedel ej bort vidtas utan föregående hänvändelsetill . När så nu inte skett borde regeringen i propositionen haredovisat konsekvenserna av de vidtagna åtgärderna.Utrikesutskottet finner i sitt yttrande anledning att erinra om attregeringen i årets budgetproposition klart uttalat sin avsikt att fortsattverka för att , när ekonomin så tillåter, åter skall avsätta av BNItill internationellt utvecklingssamarbete.Med hänsyn till det statsfinansiella läget är det utrikesutskottetsuppfattning att den av regeringen vidtagna åtgärden i sak är försvarlig.Sålunda avstyrker utrikesutskottet motionerna Fi32 (fp) yrkandena 16 och 17,Fi33 (v) yrkande 17, Fi34 (mp) yrkande 11 och Fi35 (kds) yrkande 39.Folkpartiet, , och har anmältavvikande meningar till utrikesutskottets betänkande. Moderata samlingspartiethar anmält ett särskilt yttrande.Finansutskottet vill med anledning av utrikesutskottets yttrande anföraföljande beträffande indragningarna av reservationsmedel. Genom riksdagensbeslut om anslag ställs medlen till regeringens förfogande. Det ankommer påregeringen att under parlamentariskt ansvar avgöra i vad mån de utgifter somanslagen möjliggör skall verkställas. Regeringen har alltså en prövningsrätt. Ikompletteringspropositionen redogör regeringen för hur man avser attutnyttja de anvisade medlen på vissa reservationsanslag. Totalt avserregeringen att dra in av reservationsmedlen varav2 miljarder kronor faller inom område, 1 miljardkronor inom samt inomKommunikationsdepartementet. Det är således inte ett beslut som underställsriksdagen för prövning. Däremot finns det inga hinder för att isamband med behandlingen av kompletteringspropositionen både fritt redovisa sinsyn på dessa indragningar och att fatta beslut som helt eller delvis kanupphäva de redovisade indragningarna.Utrikesutskottet framför att med hänsyn till det statsfinansiella läget denav regeringen vidtagna åtgärden är försvarlig men att regeringen borde haredovisat konsekvenserna av åtgärderna. har under hand tagitdel av och bedömningar av effekterna avindragningarna och har för sin del inga invändningar mot regeringenshandläggning av reservationsindragningarna.Finansutskottet vill också erinra om att den aktuella indragningen intepåverkar budgetramen eller biståndsanslagens storlek /96.Finansutskottet vill vidare påpeka att det av godkända målet föru-landsbiståndet som motsvarar av BNI ligger fast (bet. 1994/95:FiU1). Såsnart ekonomi så tillåter, bör vi successivt återgå till ettu-landsbistånd enligt målsättningen. konstaterar också att enviktig förutsättning för att klara ett generöst och uthålligt svenskt biståndpå lång sikt är att det nu pågående arbetet för att sanera statens finanserblir framgångsrikt.Med hänvisning till det anförda avstyrker finansutskottetmotionerna Fi32 (fp) yrkandena 16 och 17, Fi33 (v) yrkande 17, Fi34 (mp)yrkande 11 och Fi35 (kds) yrkande 39.Förslag inom Försvarsdepartementets områdeI tre partimotioner framförs önskemål om besparingar inom försvaret.Miljöpartiet föreslår i motion Fi34 (yrkande 15) att anvisar7 miljarder kronor mindre till Försvarsmakten /96 än vadregeringen föreslagit i budgetpropositionen.I motion Fi33 (yrkande 36) yrkas att hosregeringen begär förslag om besparingar på försvaret om 4,6 miljarder kronorför /96. framhåller att de motiv som partietanförde under den allmänna motionstiden kvarstår. föreslårvidare (yrkande 54) att resurser reserveras i en omställningsfond för att täckaskillnaden mellan bruttobesparingen på försvarsdepartementets verksamhet ochsamhällets nettobesparing. bör besluta att inrätta en sådanomställningsfond. Fonden bör tillföras budgetåret1995/96.Folkpartiet föreslår i motion Fi32 (yrkande 30) att hosregeringen begär förslag om besparingar inom försvaret på förår 1998.Finansutskottet vill erinra om att har godkänt regeringensförslag i budgetpropositionen om medel till Försvarsmakten för budgetåret1995/96 (bet. 1994/95:FöU14). I kompletteringspropositionen återfinns ingaförslag under Försvarsdepartementets huvudtitel.Finansutskottet finner därför ingen anledning att föreslå någon ändring avriksdagens fattade beslut om anslag till Försvarsdepartementet. Sålundaavstyrks motionerna Fi33 (v) yrkande 36 och Fi34 (mp) yrkande 15.Därmed behövs ingen omställningsfond för försvaret, och motion Fi33 (v)yrkande 54 avstyrks.Ett nytt långsiktigt försvarsbeslut avses att fattas . Förberedelsernaför detta pågår.Finansutskottet vill påpeka att , efter förslag av regeringen iproposition 1994/95:25, tagit ställning för en minskning avförsvarsutgifterna med t.o.m. år 1998.Inriktningen är vidare att, om det säkerhetspolitiska läget tillåter det, detförsvarsbeslut som avses fattas skall leda fram till ytterligarebesparingar om inom Försvarsdepartementets område.Finansutskottet finner i detta sammanhang därför ingen anledning förriksdagen att ta upp frågan på nytt med anledning av motion Fi32. Därmedavstyrks motion Fi32 (fp) yrkande 30.Förslag inom områdeBostadsbidragI kompletteringspropositionen (bil. 5, s. 23--24) behandlas frågan omanslaget till Bostadsbidrag för /96. Regeringen erinrar om attden ekonomiska situationen med hög arbetslöshet, höga räntor med däravföranledda högre boendekostnader m.m. har bidragit till att kostnaderna förbostadsbidragen har ökat mycket kraftigt . Ävenregelförändringar i samband med skattereform anges ha påverkatkostnaderna för bidragen.Trots de förslag till åtgärder som lades fram budgetpropositionför att begränsa kostnadsutvecklingen har kostnaderna för bostadsbidragenfortsatt att stiga. Detta anser inte regeringen vara acceptabelt. En särskildutredningsman har tillkallats med uppdrag att föreslå sådana regelförändringaratt utgifterna för bidragen på helårsbasis minskar med 1 500 miljoner kronor.Skulle översynen inte komma fram till systemförändringar som ger den avseddabesparingen avser regeringen vidta andra åtgärder så att besparingen uppnås.Möjliga förändringar anges därvid vara ändrade inkomst- ochbostadskostnadsgränser, ändrade bidragsbelopp samt borttagande av bostadsbidragför ungdomar utan barn. Utredningsuppdraget skall redovisas senast den1 . De nya reglerna i bostadsbidragssystemet föreslås träda ikraft den 1 juli 1996.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att till Bostadsbidrag för budgetåret1995/96 anvisas ett anslag på (yrkande 17). Dennaanslagsanvisning är lägre än den som tidigare ivår beslutat om med anledning av förslaget i budgetpropositionen. Riksdagenföreslås också godkänna inriktningen av de besparingsåtgärder inombostadsbidragssystemet som regeringen förordar (yrkande 16).Vad i kompletteringspropositionen föreslagits har tagits upp i tre motioner.I motion Fi33 (v) yrkande 27 avvisas regeringens förslag avfördelningspolitiska skäl. Ett genomförande av regeringens förslag skulleenligt motionärerna drabba barnfamiljerna och då inte minst ensamståendekvinnor med barn. Motionärerna anser det möjligt att införa ett system som närdet gäller bostadsbidragen är mera träffsäkert än dagens.I motionerna Fi32 (fp) yrkande 26 och Fi35 (kds) yrkande 35accepteras regeringens förslag men föreslås att redan nu skallbesluta att avskaffa bostadsbidragen till ungdomar utan barn.Bostadsutskottet framhåller i sitt yttrande (BoU4y) att bostadsutskottetutgår från att ett genomförande av regeringsförslaget görs så att sådanafördelningspolitiskt negativa konsekvenser som beskrivs i motion Fi33 (v) imöjligaste mån kan undvikas. Kritik kan rimligen inte riktas mot vad i motionenanförts om att bostadsbidragssystemet bör utformas så att det blir merträffsäkert. Att också de pågående övervägandena görs bl.a. med dennautgångspunkt får närmast anses självklart. Motion Fi33 (v) avstyrks således i berörd del.Vad som anförs i motionerna Fi32 (fp) och Fi35 (kds) om att skallbesluta att bostadsbidrag för ungdomar utan barn skall slopas anserbostadsutskottet inte nu bör bifallas av . Som framgått ovan anserregeringen att det kan bli aktuellt att avskaffa dessa bostadsbidrag och anseratt resultatet av de pågående övervägandena bör avvaktas. Bostadsutskottetföreslår också att godkänner inriktningen av besparingsåtgärderna.I en avvikande mening tillstyrker företrädarna för ochKristdemokraterna motionerna Fi32 (fp) och Fi35 (kds). Ledamoten förVänsterpartiet har i en avvikande mening tillstyrkt motion Fi33 (v).Moderaterna i bostadsutskottet har i ett särskilt yttrande uttryckt sinståndpunkt om bostadsbidragen.Finansutskottet instämmer i vad bostadsutskottet framhållit i sittyttrande och tillstyrker således regeringens förslag till inriktning avbesparingsåtgärderna inom bostadsbidragssystemet och avstyrker motionernaFi32 (fp) yrkande 26 och Fi35 (kds) yrkande 35.Finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till minskning av anslagettill bostadsbidrag och avstyrker därmed motion Fi33 (v) yrkande 27.BidragsförskottI tre motioner tas frågan om restriktivare regler för bidragsförskott upp,nämligen i motion Fi31 (m) yrkande 9, motion Fi32 (fp) yrkande 27och i motion Fi35 (kds) yrkande 34. I motion Fi31 (m) yrkas attpresumtionen ändras så att utgångspunkten blir att föräldrarna kan betala tilldess att t.ex. socialnämnd eller försäkringskassa intygar det motsatta. Imotion Fi32 (fp) yrkas allmänt restriktivare regler, och i motion Fi35 (kds)anförs att kostnaderna för bidragsförskotten bör reduceras med 500 miljonerkronor genom skärpning av reglerna.Socialutskottet konstaterar i sitt yttrande (SoU3y) att denfamiljepolitiska beredningen inom har i uppdrag att motbakgrund av övervägandena och förslagen från Underhållsbidrags- ochbidragsförskottsutredningen (SOU 1995:26) lägga fram förslag till ändringar iunderhållsbidrags- och bidragsförskottssystemet så att tidigarebeslut om besparingar inom systemet uppnås (bet. 1994/95:FiU1, rskr. 145 och146). anser att inte bör föregripa beredningenskommande förslag och avstyrker motionerna Fi31 (m), Fi32 (fp) och Fi35 (kds)i berörda delar.Avvikande meningar har anmälts var för sig av företrädare i socialutskottetför Moderata samlingspartiet, och delar socialutskottets uppfattning och avstyrker sålundamotionerna Fi31 (m) yrkande 9, Fi32 (fp) yrkande 27 och Fi35 (kds)yrkande 34.Enhetlig ersättningsnivå i försäkringssystemenI kompletteringspropositionen (bil. 5, s. 10--13) föreslår regeringen attkompensationsnivån i sjuklöne- och sjukpenningsystemen skall vara fr.o.m.den 1 januari 1996. Dessutom förordas att nuvarande karensdag behålls.Även kompensationsnivån i föräldraförsäkringen skall enligt förslaget sänkastill fr.o.m. . Dock skall föräldrarna under var sinmånad kunna uppbära en föräldrapenning på . Syftet härmed är attföräldraförsäkringen skall fortsätta att stimulera till jämställdhet iföräldraskap och arbetsliv. Någon karensdag skall inte finnas iföräldraförsäkringen.Likaså föreslås att rehabiliteringspenningen sänks till avbesparingsskäl.I jämförelse med vad som gäller kommer kompensationsnivåernaatt förändras på följande sätt /96:Regeringen hemställer att godkänner förslaget om en enhetligkompensationsnivå på i sjuklönesystemet samt i sjuk- ochföräldraförsäkringarna (bil. 5 yrkande 3).Regeringen avser att återkomma till medlagförslag så att ändringarna kan träda i kraft den 1 januari 1996.I motion Fi32 föreslår dels att kompensationsnivån inom sjuk-och föräldraförsäkringarna skall vara (yrkande 6 i denna del), dels ettrobust socialförsäkringssystem (yrkande 5).När det gäller socialförsäkringssystemet vänder sig motionärerna mot enutveckling där personer som vill bevara sin inkomstnivå i händelse av sjukdomeller arbetslöshet får teckna tilläggsförsäkringar. De tror att generella,obligatoriska system som är försäkringsmässigt uppbyggda är överlägsnaalternativen, både ur socialt och ekonomiskt perspektiv. De tror också attständiga försämringar av den sociala tryggheten bidrar till den osäkerhet somgör att människor inte minskar sitt privata sparande. Motionärerna anser attkravet på fasta spelregler och långsiktighet i största möjliga utsträckningockså skall kunna ställas av hushållen.I motion Fi33 yrkar avslag på förslaget om 75 %kompensationsnivå i sjuklöne-, sjuk- och föräldraförsäkringarna (yrkande 23).Motionärerna begär också att nuvarande karensdag skall slopas (yrkande 26).I motion Fi34 avvisar förslaget om sänkt ersättningsnivå isjuk- och föräldraförsäkringarna (yrkande 16 i denna del). Motionärerna vill istället införa ett ersättningssystem med brutet tak i sjuk- ochföräldraförsäkringarna. Det skall vara så utformat att kompensationsnivånuppgår till av den sjukpenninggrundande inkomsten permånad och däröver till (yrkande 17 i denna del).I motion Fi35 avvisar förslagen om sänktkompensationsnivå i föräldraförsäkringen (yrkande 7 i denna del),sjukersättningssystemen (yrkande 9 i denna del) och rehabiliteringspenningen(yrkande 8 i denna del). Motionärerna vill dessutom utöka antalet karensdagar isjukersättningssystemen till två (yrkande 10).Socialförsäkringsutskottet erinrar i sitt yttrande (SfU7y) om att Sjuk-och arbetsskadeberedningen fått nya direktiv om att utforma förslagtill en av staten organiserad allmän ohälsoförsäkring. Denna skall geersättning för inkomstbortfall orsakat av temporärt eller varaktigt nedsattarbetsförmåga till följd av sjukdom, skada eller funktionshinder. Beredningenskall enligt direktiven också lämna förslag om regler som vid kort ellermedellång sjukfrånvaro ger ersättning av förmånsgrundande inkomst.Det föreslagna regelverket skall innefatta en karensdag.Socialförsäkringsutskottet konstaterar att regeringens förslag innebär att deersättningsnivåer som skulle införas längre fram efter förslag av beredningennu tidigareläggs. anser mot bakgrund av det svåraekonomiska läget att en sådan tidigareläggning, liksom bibehållandet avkarensdagen, är en nödvändig åtgärd. Det är då naturligt att ävenersättningsnivån i föräldraförsäkringen anpassas till den ändrade nivån isjukersättningssystemen för att uppnå en ytterligare besparing och ensamordning av systemen.Socialförsäkringsutskottet anser därför att finansutskottet bör tillstyrkaregeringens förslag och avstyrka de i sammanhanget aktuella motionerna.Folkpartiet, , och har i var sinavvikande mening biträtt de förslag som framförs i respektive partimotion.Finansutskottet får i denna fråga anföra följande. Inom sjuk- ochföräldraförsäkringarna samt systemen för sjuklöner och rehabiliteringspenningförekommer fem olika ersättningsnivåer, alltifrån till avsjukpenninggrundande inkomst. Regeringens förslag innebär att en enhetligersättningsnivå på införs för samtliga försäkringsformer, inklusivearbetslöshetsförsäkringen. För att stimulera till fortsatt jämställdhet kommerdock inom föräldraförsäkringen vardera föräldern att under en månad kunnauppbära en förhöjd föräldrapenning. Dessutom behållskarensdagen i sjuklönesystemet.Harmoniseringen av ersättningsnivåerna får till följd att ersättningen tilllångtidssjuka förbättras medan nivåerna i övrigt behålls oförändrade ellersänks . Den största nivåsänkningen gäller därvidrehabiliteringspenningen.Enligt finansutskottets mening ligger det ett värde i sig i att ha enhetligaersättningsnivåer i trygghetssystem som har många gemensamma beröringspunktereftersom man då undanröjer en viktig anledning som kan ha bidragit till ettskevt utnyttjande av dessa system.I första hand är emellertid de nu föreslagna förändringarna betingade av detstatsfinansiella läget som tvingar fram mycket långtgående nedskärningar.Enligt finansutskottets mening är det därvid ofrånkomligt attbudgetförstärkningarna framför allt måste inriktas mot de storatransfereringssystemen till hushållen. Det är angeläget -- inte minst införpåfrestningen under kommande lågkonjunktur -- att de höga offentliga utgifternaminskas. Görs inte detta finns det knappast någon möjlighet för staten attvärna om grundläggande offentliga verksamheter såsom barnomsorg, utbildning,hälso- och sjukvård samt äldreomsorg, områden som i största möjligautsträckning bör skyddas.I rådande konjunkturläge är det viktigt att man snabbt kommer till rätta medde stora underskotten. Regeringens förslag att tidigarelägga en aviseradbesparing framstår därför som välmotiverat. Besparingen får snabbare genomslagsamtidigt som åtgärden klart visar att regeringens vilja att komma till rättamed underskotten i de offentliga finanserna inte kan sättas i fråga.För det av arbetsgivarna finansierade sjuklönesystemet innebär förändringenatt ersättningsnivån sänks --14 avsjukperioden. Åtgärden väntas ge upphov till en betydande besparing. Vidtasingen särskild åtgärd kommer denna besparing automatiskt att tillfallaarbetsgivarna. Av propositionen framgår emellertid att regeringen avser attneutralisera den kostnadsbesparing som förändringen för med sig förarbetsgivarna.Enligt finansutskottets mening är det givet att den besparing somarbetsgivare kan tillgodogöra sig av nivåsänkningen skall neutraliseras.Utskottet biträder därför den aviserade lösningen och förutsätter attregeringen lägger fram ett förslag i denna fråga, lämpligen i anslutning tillatt lagregleringen av själva nivåsänkningen skall tas upp till behandling.Den planerade indragningen från arbetsgivarna beräknas i propositionen geupphov till en årlig nettoförstärkning på för denoffentliga sektorn.Med hänvisning till det anförda tillstyrker finansutskottet förslaget om enenhetlig kompensationsnivå på i sjuklönesystemet samt i sjuk- ochföräldraförsäkringarna. avstyrker motionerna Fi32(fp) yrkandena 5 och 6 (i denna del), Fi33 (v) yrkandena 23 och 26, Fi34 (mp)yrkandena 16 och 17 (båda i berörda delar) och Fi35 (kds) yrkandena 7--9 (allai berörda delar) samt yrkande 10.Köp av rehabiliteringstjänsterFör att befrämja rehabiliteringsinsatser har försäkringskassorna möjlighetatt köpa yrkesinriktade rehabiliteringstjänster. För detta ändamål har tidigare1 avdelats under anslaget Sjukpenning och rehabiliteringför nästa budgetår. Av besparingsskäl föreslår regeringen nu i propositionen(bil. 5, s. 17--18) att detta utgiftsslag skall minskas med 70 miljoner kronor.I motion Fi31 begär Moderata samlingspartiet att avslår denföreslagna anslagsminskningen på . Om man begränsar dessainsatser blir följden att färre kan återgå till arbete vilket leder till ökadekostnader för förtidspension (yrkande 7 i denna del).I motion Fi33 avvisar förslaget att minska insatserna föryrkesinriktad rehabilitering med (yrkande 25 i denna del).Socialförsäkringsutskottet konstaterar att förslaget att minska medlenför köp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster med 70 miljoner kronormotiveras av det statsfinansiella läget samt av att de för detta ändamålavsatta medlen inte förbrukats . Socialförsäkringsutskottethar erfarit att det särskilt under höstarna skett en viss nedgång av köp avrehabiliteringstjänster. Med hänsyn till att det kommande budgetåret omfattarsåväl som kan socialförsäkringsutskottet godta att denföreslagna besparingen genomförs. framhåller dockatt utskottet i olika sammanhang uttalat sig om angelägenheten av attarbetslinjen förstärks i försäkringssystemen. En väl utveckladrehabiliteringsverksamhet är av största betydelse för att ohälsotalet skallkunna sänkas. Behovet av tillräckliga resurser för detta ändamål bör därförägnas särskild uppmärksamhet i kommande års budgetarbete. Med hänvisninghärtill avstyrker socialförsäkringsutskottet bifall till de bådamotionsyrkandena.Moderata samlingspartiet, och har i engemensam avvikande mening motsatt sig socialförsäkringsutskottetsställningstagande.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än socialförsäkringsutskottetnär det gäller behovet av yrkesinriktad rehabilitering. Stora grupper står utanför arbetsmarknaden på grund av arbetsskador, förtidspension ochlångvarig sjukskrivning. Samhällets kostnader för dessa grupper är betydande,men viktigare ändå är att det bakom de enskilda fallen döljer sig mänskligaproblem och lidanden av betydande mått.Rehabiliteringsinsatserna ger den enskilde möjlighet att återgå till ettyrkesverksamt liv, och det är därför angeläget att de kan upprätthållas.