bet · GJ01AU1 · 1995-10-26 00:00:00 — I detta betänkande behandlas 23 motioner om jämställdhet mellan kvinnoroch män från den allmänna motionstiden och (i ett fall). Motionerna gäller bl.a. inriktningen av jämställdhetspoliti-ken, EU-frågor, kvinnorepresentation och kvinnliga chefer, jämställdhetinom arbetslivet bl.a. löneskillnader mellan kvinnor och män, sexuellatrakasserier, kvinnors hälsa m.m. Åtskilliga motionsyrkanden liknar demsom utskottet behandlade i samband med propositionen1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt - delat ansvar.Samtliga motioner avstyrks bl.a. med hänvisning till pågående utrednings-arbete samt beredningsarbete inför en planerad proposition.Till utskottets betänkande har fogats 14 reservationer och två särskildayttranden. 1994/95:A258 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att löneskillnaderna mellan män och kvinnor måste minska, ettförsta märkbart steg måste tas under mandatperioden.5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hälften av alla chefer bör vara kvinnor och att andelenkvinnliga chefer skall motsvara andelen kvinnor på arbetsplatsen.1994/95:A802 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgångspunkterna för jämställdhetspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en fortsatt analys av varför det föreligger skillnader mellankvinnors och mäns yrkesval och löner,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om politik för att utveckla jämställdhetsarbetet inomEU.1994/95:A803 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av jämställdhetsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna att de av rege-ringen utfärdade direktiven om att analys av jämställdhetspolitiska kon-sekvenser av förslag från utredare och kommittéer skall beaktas innanförslag lämnas bör utsträckas till att gälla även budgetpropositionen ochalla ekonomiska propositioner som kommer att komma.1994/95:A804 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställd-het på daghem.1994/95:A805 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om negativa effek-ter av den aktiva jämställdhetspolitiken och behovet av nya anvisningar föruppgörande av jämställdhetsplaner.1994/95:A806 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna att negativ sär-behandling av kvinnliga präster ses som diskriminering,3. att som sin mening ger regeringen till känna att positiv sär-behandling införs vid tillsättningar inom kyrkan.1994/95:A807 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kvinnors perspektiv, deltagande och bemyndigande måsteöka och garanteras i olika delar av beslutsprocessen i samhället,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att jämställdhetslagar inom EU måste kombineras medtrygghet i arbetsrättslig lagstiftning nationellt för att vara till nytta fördensvagare parten,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om regeringens ansvar vad gäller de ojämlika lönerna inom detstatliga området,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om utbildning i arbetslivet.1994/95:A808 av m.fl. (c, fp, v) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kam-panj för ökad jämställdhet.1994/95:A809 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom uppvärdering av kvinnors löner.1994/95:A810 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sanktionsmöjligheter mot företag som uppvisar omotiveradelöneskillnader mellan könen,2. att begär att regeringen vidgar JämO:s befogenheter i enlig-het med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens jämställdhetsmässiga ansvar som stor arbetsgivare.1994/95:A811 av m.fl. (mp) vari yrkas att begär attregeringen tillsätter en parlamentarisk utredning som belyser hur stor delav våra skattemedel som gynnar kvinnor resp. män.1994/95:A812 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det i 22 § jämställdhetslagen görs ett tillägg så att ävensexuella trakasserier förbjuds.1994/95:A813 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att JämO:suppgifter bör utvidgas till att avse bevakning av jämställdhetsfrågor inomsamhällslivet i dess helhet.1994/95:A814 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om genomlysningav konsekvenserna för kvinnors arbetsmarknad i förhållande till offentligasektorns omvandling.1994/95:A815 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring ijämställdhetslagen.1994/95:A816 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvotering,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avskaffa den monopolställning som den offentliga sektornhar inom kvinnodominerade sektorer i förvärvslivet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om en översyn av framtidauppgifter.1994/95:A817 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökade befogenheter för JämO,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kollektiv lönediskriminering,3. att hos regeringen begär förslag till lag mot könsrelateradelöneskillnader i arbetslivet, i enlighet med vad i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetstagares rätt till insyn i företags löner.1994/95:A819 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett tillägg ijämställdhetslagen.1994/95:A820 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett aktivt opinionsbildande arbete bör bedrivas som betonarmannens och kvinnans gemensamma ansvar för hem och familj,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbete i hem och familj skall värderas lika som arbete utan-för hemmet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kvinnor och män skall ha samma möjligheter till ekono-miskt oberoende,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lika lön för likvärdigt arbete,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetet med att öka kvinnors inflytande i beslutsfattandeförsamlingar måste stärkas och att målet om en jämn könsfördelning år1998 i statliga styrelser och kommittéer skall ligga fast,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att myndigheternas ansvar både när det gäller fördelningen avkvinnor och män på olika uppdrag och när det gäller kvinnor och män påchefsnivå bör förtydligas,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att mer kunskap måste spridas om skillnader i kvinnors ochmäns tillgång till ekonomiska resurser och hur den ekonomiska makten ärfördelad mellan kvinnor och män,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om kvinnoforskningen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att både kvinnors och mäns normalvärden skall gälla somnorm i vetenskapliga sammanhang,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att kvinnors hälsa i samma utsträckning som mäns skallvara föremål för forskning,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att forskning som beaktar skillnaderna i biologi, aktiviteterunder arbete och fritid, livsstil och andra aspekter av den sociala miljönbör stimuleras.1994/95:K224 av m.fl. (kds) vari yrkas23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att inom EU skall verka för ökad jämställdhet.1994/95:Fi211 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hänsyn till jämställdheten mellan kvinnor och män i den eko-nomiska politiken.1994/95:So248 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att stimulera fler män att arbeta inom förskolan.1994/95:Ub622 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av 9 § jämställdhetslagen.1993/94:Ub906 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att studieledighetslagen ej får försämras. InledningUtskottet behandlade vissa frågor rörande jämställdhetenmellan kvinnor och män i samband med medelsanvisning till statlig ochannan verksamhet på jämställdhetsområdet (bet. 1994/95:AU7, rskr. 181,182).I detta betänkande behandlas kvarvarande yrkanden i jämställdhetsfrågorfrån den allmänna motionstiden samt ett yrkande från den allmän-na motionstiden . De avser bl.a. inriktningen av jämställdhetspoli-tiken, inflytandefrågor, jämställdhet i arbetslivet, särskilt löneskillnadermellan kvinnor och män, sexuella trakasserier, kvinnors hälsa m.m. Vissaav de nu aktuella motionsyrkandena liknar dem som utskottet behandlatunder tidigare år.Inriktning av jämställdhetspolitikenMotionerFolkpartiet framför i motion A802 (yrk. 1) att utgångspunkten för jäm-ställdhetspolitiken bör vara att hävda varje människas unika värde. Förut-om lagstiftning krävs opinionsbildning och goda exempel inom politiken.Enligt motion Fi211 (yrk. 7) bör man väga in jämställdheten iden ekonomiska politiken, t.ex. vad gäller åtgärder inom föräldraförsäk-ringen eller studiemedelssystemen SVUX/SVUXA.Vänsterpartiet anser i motion A803 att inriktningen av jämställd-hetsarbetet inte enbart bör fokuseras på kvinnorepresentationsfrågornautan mera gå in på kvinnornas inflytande över den ekonomiska politiken.De stora kvinnogruppernas förvärvsarbete är en väsentlig fråga. Den önsk-värda perspektivförskjutningen i jämställdhetsarbetet innebär att direktivenom jämställdhetsanalys till statliga utredningar bör utsträckas till budget-propositionen m.fl. propositioner.Kristdemokraterna anför i motion A820 (yrk. 5, 10) att kvinnor och mänskall ha samma möjligheter till ekonomiskt oberoende samt att kvinnornasmöjligheter också har ökat. Dock bör man sprida mer kunskaper om skill-nader i kvinnors och mäns tillgång till ekonomiska resurser samt om denekonomiska maktens fördelning mellan kvinnor och män.I den moderata kommittémotionen A816 (yrk. 1) varnas för kvoteringsom metod för att främja jämställdheten. Verklig, långsiktig jämställdhetbaseras på det självförtroende som kvinnor får genom egen kraft och dug-lighet. Detta är skillnaden mellan formell och reell jämställdhet. Den atti-tydpåverkan som behövs uppnås inte främst genom politiska beslututan genom att enskilda individer tar ansvar.I motion A808 beklagar m.fl. (c, fp, v) att utvecklingen påjämställdhetsområdet är alldeles för långsam. Lagstiftning och JämO:stillsyn räcker uppenbarligen inte till för att vända utvecklingen. Okunnig-het och kanske även ovilja kan motverkas genom upplysning och opini-onsbildning. Därför är det nu dags för en brett upplagd informations- ochopinionsbildningskampanj. Regeringen bör ges ansvaret för att kampanjengenomförs.Ingbritt Irhammar m.fl. (c) anser i motion A807 (yrk. 3) att kvinnoper-spektivet bör få mer genomslag i olika delar av beslutsprocessen i samhäl-let. Kvinnor måste ses som en resurs i utformningen av en uthållig utveck-ling.Ewa m.fl. (mp) uttalar i motion A811 att kvinnors ekonomiskainflytande är grunden för jämställdhet. För att få ett bättre underlag för detfortsatta jämställdhetsarbetet begär motionärerna att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning som belyser hur kvinnor respektive män gynnasav statliga medel.Enligt m.fl. (s) i motion A814 bör regeringen belysakonsekvenserna för den stora grupp kvinnor som lämnat den offentligasektorn i samband med neddragningar, dvs. kvinnornas framtida arbets-marknad. Enligt motionärerna bör kvinnornas rätt till jobb säkerställasockså i en framtid.Utskottets bedömningBeträffande inriktningen av jämställdhetsarbetet anför utskottet följande.Liksom tidigare gör utskottet bedömningen att det råder en bred politiskenighet om det övergripande målet i jämställdhetspolitiken, nämligen attkvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheterinom alla väsentliga områden i livet. På det stora hela finns det också ensamsyn i fråga om målets konkretisering på olika delområden. Utskottetvill liksom tidigare betona vikten av att jämställdhetsarbetet bedrivs inomalla politikområden och huvudsakligen inom ramen för berörda organsordinarie verksamhet.Trots att de svenska kvinnorna i internationell jämförelse har en starkställning vad gäller politisk representation, arbetskraftsdeltagande, eko-nomiskt oberoende samt möjligheter att kombinera förvärvsarbete ochföräldraskap finns det fortfarande betydande brister i jämställdheten. Skä-let härtill är bl.a. de informella hindren i arbets- och familjelivet, t.ex.kvinnornas större ansvar för hem och barn. Kvinnors strukturella under-ordning i samhället innebär att kvinnor och män deltar i arbetslivet påolika villkor. T.ex. har kvinnor lägre löner än män och det finns få kvinnori arbetsledande ställning. Jämställdhetsfrågans ökande utrymme i denallmänna debatten men också alla de insatser som görs inom organisatio-ner, nätverk och av enskilda bidrar till den ökade uppmärksamheten motde kvarvarande bristerna i jämställdheten.Utskottet instämmer med motionärerna att utvecklingen mot en faktiskjämställdhet är oroväckande långsam. Den irritation som finns att de prak-tiska resultaten inte når upp till målen för jämställdhetsarbetet måste tas påallvar. Med hänsyn till den otålighet som börjar uppstå bör alla vägarprövas för att påskynda utvecklingen mot jämställdhet. Mot denna bak-grund anser utskottet att de utredningar som pågår i syfte att förbättraverktygen i jämställdhetsarbetet har en viktig funktion att fylla bl.a. införden proposition på jämställdhetsområdet som planeras under år 1996.Enligt utskottets uppfattning är det väsentligt att inse att jämställdhet intekommer av sig själv utan att det krävs ett målinriktat, aktivt och uthålligtarbete.Enligt regeringsförklaringen kommer regeringen ak-tivt att driva frågan om kvinnors och mäns lika möjlighet att försörja sigsjälva och att kombinera yrkesliv och föräldraskap. Det gäller enligt rege-ringen att tidigt bryta de traditionella könsroller som grundläggs i barndo-men och som kan avläsas i yrkesval och i arbetslivet.Regeringen beslutade om direktiv till samtliga kommit-téer och särskilda utredare att redovisa effekterna för jämställdheten mel-lan kvinnor och män av sina utredningsförslag (dir. 1994:124). förslag som rör den ekonomiska politiken, sysselsättningen, förhål-landena inom arbetslivet, den sociala välfärden inkl. hälso- och sjukvårds-området samt utbildningen. Förslag om ny eller ändrad lagstiftning skallockså analyseras och redovisas ur ett jämställdhetsperspektiv liksom för-väntade effekter av olika budgetförslag för kvinnors och mäns levnadsför-hållanden.Utskottet vill vidare redovisa att en särskild utredare tillkallats i augusti1995 för att kartlägga kvinnors situation på arbetsmarknaden och utifrånkartläggningen bedöma utvecklingen av kvinnors framtida arbetsmarknad.Enligt direktiven (dir. 1995:119) kan försämringen av de offentliga finan-serna med återverkningar på hela den offentliga sektorn få stora konsek-venser för kvinnors framtida sysselsättning och situation på arbetsmarkna-den. Utgångspunkten för direktiven är kvinnors och mäns lika rätt tillarbete . Uppdraget skall redovisas senast den 8 mars 1996.Ett område som ytterligare sätts i fokus gäller jämställdheten på det eko-nomiska området. Önskemål om en sådan inriktning tas upp i flera av dehär upptagna motionerna. Utskottet kan liksom tidigare konstatera attresursfördelningen mellan kvinnor och män är av avgörande betydelse förjämställdheten i samhället. Det är därför enligt utskottets uppfattning posi-tivt att regeringen tillsatt flera utredningar inom detta område.I september 1994 fattade den dåvarande regeringen beslut att tillkalla ensärskild utredare med uppdrag att kartlägga och analysera fördelningen avekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män (dir.1994:102). Utredaren skall bl.a. undersöka i vilken utsträckning kvinnoroch män har makt över de ekonomiska regelsystemen, i vilken grad eko-nomisk-politiska åtgärder granskas ur jämställdhetsperspektiv, kvinnorsoch mäns tillgång till ekonomiska resurser samt betydelsen av ekonomiskaresurser för maktfördelningen i familjen. I detta sammanhang vill utskotteterinra om att de i motion Fi211 nämnda studiemedelssystemenSVUX/SVUXA ingår i den pågående översynen av studiestödssystemet(dir. 1994:148). Enligt direktiven skall jämställdhetsperspektivet belysas.Även beträffande de offentliga resursernas fördelning - i detta fall inomfritidssektorn - har regeringen beslutat om en utredning ur jäm-ställdhetsperspektiv. Eftersom mycket tyder på att flickor inte har lika stortillgång som pojkar till de offentliga resurserna inom fritidssektorn tillkal-las en särskild utredare för att kartlägga fritidsverksamheten för de bådakönen och analysera fördelningen av offentliga resurser till sådan verk-samhet ur ett jämställdhetsperspektiv (dir. 1995:74). Även resursernasfördelning inom kommunerna och föreningar skall undersökas samt i dettasammanhang även andelen kvinnor och män i beslutande positioner. Iuppdraget ingår att överväga om och hur omprioriteringar kan ske.Liksom flera motionärer anser utskottet att såväl lagstiftning som attityd-förändrande arbete är en nödvändig grund för jämställdhetsarbetet. Förut-om den opinionsbildning som följer av JämO:s ansvar för att informeraallmänheten och medverka i det attitydförändrande arbetet vill utskottetpeka på den av regeringen tillkallade delegationen för jämställdhet mellankvinnor och män. Delegationen skall ta fram idéer och förslag för en vida-reutveckling av jämställdhetspolitiken samt bidra till opinionsbildning påområdet. Syftet är att påskynda utvecklingen och pröva nya vägar i arbetet.Även anslaget Särskilda jämställdhetsåtgärder används i attitydförändran-de syfte, bl.a. för projekt i syfte att öka pappornas uttag av föräldraledig-het.I den moderata kommittémotionen A816 varnas för kvotering mellankönen. Utskottet vill på denna punkt redovisa att inom utskottets bered-ningsområde är det endast inom regionalpolitiken som regelmässig köns-kvotering prövats som metod. Enligt förordningen (1990:642) om regio-nalpolitiskt företagsstöd skall av det antal arbetsplatser somtillkommer till följd av stödet förbehållas vardera könet. Om det finnssärskilda skäl får undantag medges. Som rapporterats i de senaste regio-nalpolitiska propositionerna 1993/94:140 och 1994/95:161 har vid bevil-jande av regionalpolitiskt företagsstöd villkoret om könskvotering av ny-tillkommande arbetsplatser (till vardera könet) inte uppfyllts.Utskottet anser för sin del att detta är att beklaga. noterar utskot-tet att den dom från angående likabehandling av kvinnoroch män, vilken meddelades kommer att aktualiserafrågor om förutsättningarna för könskvotering och positiv särbehandling iEU-länderna (mål C-450/93). I domen sägs att nationella regler som garan-terar kvinnor absolut och ovillkorlig företrädesrätt vid tjänstetillsättningeller befordran strider mot EU:s direktiv /207 om likabe-handling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesut-bildning och befordran samt arbetsvillkor.Utskottet delar inte de uppfattningar som redovisas i motion A816 angå-ende den allmänna inriktningen av jämställdhetsarbetet.Beträffande övriga upptagna motioner kan utskottet - utan att gå in påvarje enskildhet - konstatera att synpunkterna på inriktningen av jäm-ställdhetspolitiken i stora delar ligger i linje med den pågående utveckling-en. Utskottet bedömer med hänvisning till det anförda att de aktuella mo-tionsyrkandena inte bör påkalla någon åtgärd.Motionerna A802 (yrk. 1), A803, A807 (yrk. 3), A808, A811, A814,A816 (yrk. 1), A820 (yrk. 5, 10) samt Fi211 (yrk. 7) avstyrks följaktligen.EU-frågorMotionerSåväl i motion A802 (yrk. 16) som i motionK224 (yrk. 23) anser att det är angeläget att vidareutveckla EU:s jäm-ställdhetspolitik. bör därför verka för detta inom EU:s ram. Motio-närerna kräver en avsevärt bättre kvinnofördelning inom EU:s institutio-ner, såväl den politiska som den administrativa delen.Ingbritt Irhammar m.fl. (c) anför i motion A807 (yrk. 17) att jämställd-hetslagarna inom EU måste kombineras med trygghet i den nationellaarbetsrättsliga lagstiftningen. Annars kan den svagare parten ha anledningatt vara försiktig vid eventuellt klagomål till EU-domstolen.Utskottets bedömningEnligt regeringsförklaringen kommer inom EUatt aktivt driva kraven på ökat samarbete mot arbetslösheten, för en bättremiljö och för ökad jämställdhet.När det gäller utveckling av EU:s jämställdhetspolitik vill utskottet pekapå fjärde handlingsprogram för jämställdhet mellankvinnor och män. Programmet som lades fram gäller perioden1996-2000. Det syftar till att integrera jämställdhetsaspekter vid utarbe-tande, genomförande och uppföljning av åtgärder på alla nivåer. Såvälgemenskapsnivån som den nationella, regionala och lokala nivån berörs. Isyfte att få en uppfattning om de uppnådda resultaten kommer det att ska-pas en arbetsplan för uppföljning och utvärdering. Ett inslag i denna ar-betsplan är en årlig jämställdhetsrapport.Handlingsprogrammet har följande inriktning.- Att mobilisera berörda aktörer inom de ekonomiska och sociala område-na.- Att främja jämställdhet i en ekonomi i förändring.- Att ge kvinnor och män möjlighet att förena förvärvsarbete med familje-liv och hushållsarbete.- Att främja kvinnors och mäns lika deltagande i beslut.- Att ge kvinnor bättre möjlighet att utöva sina rättigheter.- Genomförande, övervakning och utvärdering av programmet.I december 1995 väntas ministerrådet fatta beslut i fråga om programmet.Vidare kan redovisas att på de senaste toppmötena iEssen och på svenskt initiativ fastställt att jämställdhet är en av deviktigaste uppgifterna för EU vid sidan av kampen mot arbetslösheten. Detnuvarande ordförandelandet har angivit två huvudprioriteringar påarbetsmarknadsområdet och det sociala området under ordförandeperio-den, nämligen sysselsättning och jämställdhet.Beträffande fördelningen av kvinnliga och manliga anställda inom finns viss statistik rörande situationen den 1 januari 1995.Av de 211 högsta tjänsterna innehas 6 tjänster (2,) av kvinnor. Av de1 235 övriga chefstjänsterna innehas 142 (11,) av kvinnor. När detgäller högre chefstjänster i samtliga EU-institutioner har från den 1 januari1995 tio tjänster besatts med svenska medbor-gare. Tre av tjänsterna innehas av kvinnor. På mellanchefs- och högrehandläggarnivå har tjänster utannonserats och urvalet pågår. På dessanivåer har regeringen inget inflytande över urvalet. UD kommer att följaupp jämställdhetsaspekten vad gäller svenska kvinnor och män som an-ställs inom dessa tjänstenivåer. Vad gäller handläggartjänster på lägrenivåer i kommissionen (A8, A7/6) har statistik erhållits, vilken är dateradden . Statistiken visar att av de 287 nya accepteradekandidaterna från , och fanns 117 kvinnor och170 män. I den svenska gruppen på 107 personer utgjorde kvinnorna 40 %.Utskottet vill för sin del betona betydelsen av att kvinnornas kompetenstas till vara i EU-sammanhang. Detta bör få genomslag inom samtligakommittéer.