bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — Det har särskilt stor betydelseför storstädernas miljösituation.Minskad bilkörning har en rad positivaeffekter som t.ex. minskadenergianvändning, mindre utsläpp avmiljö- och hälsoskadliga ämnen, minskatbehov av kostsamma väginvesteringar ochökad framkomlighet för nyttotrafik.Jag förutsätter därför att regeringeninom återkommertill med förslag om skärptförmånsbeskattning av tjänstebilar.7. Egenavgifter och löneavgifter (mom.13)() anför:Höjningen av egenavgifterna tillsjukförsäkringen beslutades (1994/95:FiU1). motsattesig denna höjning och vidhåller attdetta beslut inte bort fattas.Riksdagens godkännande av höjningen äremellertid nu ett faktum.8. Egenavgifter och löneavgifter (mom.13)() anför:Vänsterpartiets principiella inställningär att socialförsäkringarna skallfinansieras med arbetsgivaravgifter ochskatter och att arbetsgivaravgifternaskall betalas även på inkomstdelaröverstigande 7,5 basbelopp. Med egenavgifter för både sjukförsäkring ochpensionsförsäkring slår det samladeuttaget hårt mot dem som har lågainkomster och är därför oacceptabelt.Utformningen av egenavgifterna måsteomprövas i samband med beslut om detframtida pensionssystemet. Regeringenbör också utföra den översyn avegenavgiftssystemet som utlovades iproposition 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.9. Egenavgifter och löneavgifter (mom.13)() anför:Miljöpartiet de gröna anser attegenavgifterna skall avskaffas. Vi sermed oro på de negativa effekter påkommunal verksamhet som ökningen avegenavgifterna nu medför. Egenavgifternaär ju avdragsgilla mot skattoch minskar därför inkomsterna ikommuner och landsting. Det tvingar isin tur fram ökad besparingar inom vård,omsorg och skola.Ökade egenavgifter medför också attbeskattningen av låginkomsttagarerelativt sett ökas i förhållande tillhöginkomsttagare. Detta är en bakvändfördelningspolitik som vi anser ärsocialt oacceptabel.Vi anser också attarbetsgivaravgifterna bör betraktas somskatt på arbete. Dessa arbetsskattervill vi skall sänkas mot att skatter påenergianvändning och miljöskadligautsläpp ökas i motsvarande grad.10. Arbetstidsfrågor (mom. 18)() anför:Allt talar för att arbetstiden börsänkas eftersom effektivisering,automatisering, datorisering etc. geross möjlighet att lönearbeta färretimmar. Alternativet till sänktarbetstid är hög arbetslöshet och storakostnader. Genom att dela på jobbenskapas det fler arbetstillfällen. Medtanke på den allvarliga situationen påarbetsmarknaden bör sänkt arbetstid varaen prioriterad reform.11. Regler mot fusk (mom. 24)(), (),() och Per ()anför:Riksrevisionsverket () har i ennyligen framlagd rapport, - systembrister och fusk i välfärdssystem,uppskattat att av det belopp sombetalas ut i arbetslöshetsersättning gårtill personer som uppbär ersättning ochutför arbete för vilket de är medvetnaom att varken skatt eller socialaavgifter kommer att betalas (svartjobb).RRV:s studie tyder också på attarbetslöshetsersättning i vissutsträckning betalas ut till personersom utför ordinarieheltidsarbete.Mot denna bakgrund är detutomordentligt anmärkningsvärt att detunder bara var en(1) person av totalt 3 700 000 medlemmarsom uteslöts från sin arbetslöshetskassapå grund av fusk. Vi förutsätter därföratt arbetslöshetskassorna och AMS nu påallvar tar itu med detta problem ochskärper sin kontroll så atttrovärdigheten i systemet kanåterupprättas.12. Stiftelsehögskolor (mom. 28)() anför:Centerpartiet har tidigare medverkattill skapandet av stiftelsehögskolor. Vistödde förslagen att överföra Chalmerstekniska högskola och Högskolan iJönköping till stiftelser. Centerpartiethar inga principiella invändningar motstiftelsehögskolor. Varje högskola måsteemellertid ses i sitt eget sammanhang,som man bör eftersträva enbalanserad helhet.Chalmers respektive Högskolan iJönköping har bara varit stiftelseägdaen . Även om de första tecknenpekar på att överförandet tillstiftelser har varit till fördel för debåda högskolorna finns det skäl att låtaytterligare någon tid förflyta innan manbörjar överväga förändringar för flerlärosäten.13. Högskoleutbyggnadens lokalisering iövrigt (mom. 33)(), (),() och Per ()anför:Även om inte nu tar ställningtill omfattningen och lokaliseringen aven permanent utbyggnad av den högreutbildningen vill vi understryka att detnya lärosätet i den södra delen avStockholms län bör byggas upp som ettuniversitet med en flervetenskapligstruktur, i enlighet med den moderatareservationen i betänkandet1994/95:UbU11.14. Barntillägget i svux och svuxa (mom.39)() anför:För att nå en samstämmighet med andrastudiestöd kunde vi accepteraatt barntillägget i svux och svuxaavskaffades. Vi ansåg emellertid att maninte kunde acceptera den låganivå som stöden då skulle komma attligga på utan föreslog attersättningsnivån i svux och svuxa skullehöjas till avarbetslöshetsersättningen. Eftersomriksdagen inte biföll detta förslagfinner vi mot bakgrund av de negativakonsekvenser som följt av försämringarnai vuxenstudiestöden att det ärnödvändigt att återinföra barntilläggettill svux och svuxa fr.o.m. den 1januari 1996 i avvaktan på attStudiestödsutredningen hittar andralösningar på de problem som uppkommit.15. Barntillägget i svux och svuxa (mom.39)() anför:Jag anser att barntillägget i svux ochsvuxa borde återinföras. Som framhålls ibetänkandet har borttagandet redanmedfört dramatiska negativa effekter.Jag förutsätter att regeringen snartåterkommer med förslag till verksammaåtgärder för att förbättra möjligheternatill studier för vuxna med barn.16. Riktlinjer för energipolitiken (mom.53)() anför:Vi är inställda på att tillsammans medandra partier - i första handSocialdemokraterna som vi samverkade medi Linje 2 i folkomröstningen och iandra hand som tillsammansmed oss och Socialdemokraterna gjorde enenergipolitisk uppgörelse -dra upp riktlinjerna för framtidensenergipolitik. Vi framförde redan 1991stor tvekan om realismen i att avvecklakärnkraften . Dentveksamheten har förstärkts. Meneftersom knappast någon förordarutbyggnad av ny kärnkraft i Sverigemåste vi under alla förhållanden börjaplanera för ett energisystem därkärnkraften steg för steg försvinner. Enkärnkraftsavveckling som sker med hjälpav storskalig introduktion av fossilabränslen är inte acceptabel. Inte helleranser vi att de sista outbyggda älvarnabör exploateras. När kärnkraftensuccessivt fasas ut ur det svenskaenergisystemet bör den ersättas medförnyelsebara, miljövänliga energislag,i första hand biobränsle. Avregleringenav elmarknaden, som efter en onödigförsening genomförs, underlättartillkomsten av grön , alltsåmiljövänligt producerad, elkraft påmarknaden.17. Riktlinjer för energipolitiken (mom.53)() anför:Miljöpartiet de gröna anser attkärnkraften skall avvecklas så snart sommöjligt, dock senast enligttidigare fattat beslut i riksdagen.Varje antydan till att övergeriksdagsbeslutet, och därmed i principockså att svika svenska folkets mening ifolkomröstningen om kärnkraften,urholkar demokratins trovärdighet. Detleder också till kostsamma felslut inombåde näringsliv och offentligverksamhet. Det är därför av störstavikt att regeringen entydigt slår fastatt beslutet om att avveckla kärnkraftentill gäller.Vi ser med tillfredsställelse på attinvesteringbidragen till vind- och solenergi nu påtagligt ökas. Tidigarebeslut om investeringsbidrag till bättreinomhusmiljö m.m. bidrar också på ettverksamt sätt till att underlättaomställningen i energianvändningen.Ytterligare beslut måste emellertidfattas som främst stimulerar effektivareenergianvändning och minskat beroende avelenergi. Ökat utnyttjande av flödandeenergikällor, som t.ex. biobränslen, börockså gynnas. Bland annat av dessa skälbör en s.k. grön skatteväxlingpåskyndas.18. Miljöpolitikens inriktning (mom. 58)() anför:Miljöpolitiken hade under perioden1988-1991 ett kraftigt uppsving i svenskpolitik. En rad viktiga beslut för enbättre miljö och miljöanpassning av detsvenska samhället fattades i riksdagen.Sålunda påbörjades en grön skatteväxlinggenom införande av koldioxidskatten motatt den statliga inkomstskatten sänktes.Ett flertal miljöavgifter infördesvilket snart medförde påtagliga positivaresultat - ett sådant exempel varkväveoxidavgiften på störreenergianläggningar. Miljölagstiftningenskärptes, och arbetet på att införa enheltäckande och effektivmiljölagstiftning i en samlad miljöbalkpåbörjades. Konkreta ochutvärderingsbara mål för miljönbeslutades av . En rad statligamiljöprojekt och aktionsplaner antogsoch genomfördes - ett exempel ärprojekten för minskade utsläpp tillhaven.Den därefter följande regeringsperiodeninnebar dessvärre stagnation och flerasteg tillbaka i miljöpolitiken. Ytterstfå beslut för bättre miljö fattades iriksdagen under perioden 1991-1994.Koldioxidskatten urholkades förindustrin, planerade och i vissa fallbeslutade miljöavgifter infördes aldrigoch det fortsatta arbetet med ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken försvann frånden politiska dagordningen.Miljölagstiftningen urholkades delvis,främst i syfte att stärka äganderätten.Den förra regeringen lade slutligen framett förslag till miljöbalk. Men den varså illa urvattnad och osammanhängandeatt dess antagande hade inneburitvaraktiga försämringar avmiljölagstiftningen. Lyckligtvis drogden nya regeringen tillbaka förslagetför att utarbeta ett bättre som skallföreläggas nästa år.Vi kan nu konstatera att de avriksdagen fattade målen för miljön iflera avseenden inte uppfylls. Destatliga miljöprojekten ochaktionsplanerna har inte ersatts med nyamed högre ambitionsnivåer - vilket hadevarit det rimliga. Internationellt setthar gått från att vara ettföredöme till att bli en eftersläpare imiljöpolitiken. Tillväxten inommiljöbranschen uppvisar påtagligt lägretal för del än inom igenomsnitt.Det är därför glädjande att en stormajoritet av nu står bakom vadsom sägs i propositionen och betänkandetom miljödimensionen i en politik förarbete, trygghet och utveckling.Miljökraven ses som en av deviktigaste drivkrafterna för en hållbarekonomisk utveckling. De skapar ettförändringstryck som leder tilleffektivare och mer ekonomisk användningav både naturresurser och arbetskraft.Miljöbranschen är i sig en viktigtillväxtbransch med stora och växandemöjligheter . Genom en s.k.grön skatteväxling skapasförutsättningar för minskad miljöskuld,ökad livskvalitet och fortsatt välfärd.I såväl propositionen som i betänkandeterkänns också att traditionelltillväxtfixerad politik i praktikenkommit att ske på miljöns bekostnad. Deriktlinjer som slås fast för denekonomiska politiken innebär att denekonomiska utvecklingen i fortsättningenskall ske på miljöns villkor. Det ärviktigt att detta också slagits fast idet s.k. konvergensprogram somregeringen med stöd av bl.a.Miljöpartiet inlämnat till EU.För att verkligen fullfölja dessaambitioner krävs emellertid ytterligareen lång rad beslut i . Deförsta har redan fattats. Ett exempel pådet är den omfattande satsningen påförbättrad inomhusmiljö som blevresultatet av ochregeringens första uppgörelse som komförra vintern - den är i pengar räknatsannolikt den största enskilda statligamiljösatsningen ! Ett annatexempel är de nu framlagda förslagen påökade satsningar på vind- och solenergisom också de är resultat av uppgörelsermellan och regeringen.Nya konkreta miljömål och aktionsplanermåste läggas fram i . Den grönaskatteväxlingen måste påskyndas.Resultaten av arbetet med grönaräkenskaper i ekonomin måste utnyttjas ihögre grad i budgetarbete och ekonomiskplanering i staten. En radomprioriteringar behöver göras inom denstatliga budgeten. En förbättradmiljölagstiftning måste bliverklighet. måste åter blipådrivande och föregångare iinternationella sammanhang vad gällermiljöpolitik.19. Koldioxidskatt (mom. 59)() anför:Enligt de gröna hade enstörre höjning av koldioxidskatten änden nu föreslagna varit önskvärd. Dennahöjning borde även vara kopplad till ensänkning av arbetsgivaravgiften, såkallad skatteväxling. För industri därhöjningen av koldioxidskatten medförmycket höga kostnader, även med hänsyntaget till sänkta arbetsgivaravgifter,skall det ges möjlighet till nedsättningav skatten. Nedsättningsmöjlighetenskall vara kopplad till en plan förreducering av energianvändningen.Koldioxidskatten är en utsläppsskattsom bör träffa alla utsläpp av koldioxidsom adderar till koldioxidhalten iatmosfären med lika kraft. Koldioxidskatten bör även utvidgas till att gällaelproduktion med fossila bränslen ochskattesatsen bör vara lika oavsettvilken slags kraftproduktion ellerindustri det är fråga om. Inkomsterna avkoldioxidskatten bör bidra till insatserför ökad energieffektivitet ochförnybara energikällor. Olika typer avbidrag och stöd till bl.a. investeringari anläggningar för produktion avbiobränslen och uppvärmning avfastigheter genom t.ex. utnyttjande avsolvärmeteknik kan här bli aktuella.Miljöpartiet de gröna avser att i andrasammanhang återkomma med förslag enligtde riktlinjer som vi tidigarediskuterat, men vi anser att den nuföreslagna förändringen ändåfår ses som ett steg i rätt riktning.20. Grön skatteväxling (mom. 62)() anför:Enligt de gröna bör denaviserade höjningen av koldioxidskattenvara kopplad till en sänkning avarbetsgivaravgiften, så kalladskatteväxling.Inkomsterna av koldioxidskatten börbidra till insatser för ökadenergieffektivitet och förnybaraenergikällor. Olika typer av bidrag ochstöd till bl.a. investeringar ianläggningar för produktion avbiobränslen och uppvärmning avfastigheter genom t.ex. utnyttjande avsolvärmeteknik kan här bli aktuella.Miljöpartiet de gröna avser att i andrasammanhang återkomma med förslag enligtde riktlinjer som vi tidigarediskuterat.21. Underhåll av enskilda vägar (mom.64)() anför:Riksdagen beslutade attminska stödet till enskilda vägar(1994/95:TU18). motsattesig detta beslut.De enskilda vägarna är en viktig del avvägnätet och bidrar till att uppfylladen vägpolitiska målsättningen omregional balans. Det är en väsentligprincip att vägkapitalet förvaltas påett sådant sätt att gjorda investeringarinte urholkas. För att kunnaupprätthålla en sådan princip krävs enlångsiktig strategi för drift- ochunderhållsåtgärder.Centerpartiet har anvisat finansieringför att kunna anslå medel till enskildavägar och avser att återkomma till dennafråga senast i samband med behandlingenav budgetpropositionen för år 1997.22. Underhåll av enskilda vägar (mom.64)() anför:Vänsterpartiet anser att riksdagentidigare skurit ned anslaget tillenskilda vägar alltför kraftigt. Viföreslog i anslutning tillkompletteringspropositionen våren 1995att skulle anvisa ytterligare100 till enskilda vägar.Vi vidhåller detta krav även om vi intehar något formellt yrkande nu.23. Underhåll av enskilda vägar (mom.64)() anför:Miljöpartiet har tidigare ibudgetsammanhang motionerat ochreserverat sig för ökat anslag tillunderhåll av enskilda vägar. Vi stårsjälvklart fast vid dessa krav och avseratt återkomma med dem inför nästa årsbudget.Propositionernas lagförslagProposition 251. Förslag till lag om ändring i lagen(1995:915) om ändring i lagen (1978:69)om försäljningsskatt på motorfordon2. Förslag till lag om ändring ifordonsskattelagen (1988:327)3. Förslag till lag om ändring i lagen(1973:370) omarbetslöshetsförsäkring4. Förslag till lag om ändring i lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd5. Förslag till lag om ändring i lagen(1995:409) omarbetslivsutvecklingProposition 62. Förslag till lag om ändring i lagen(1978:69) omförsäljningsskatt på motorfordonAv utskottet framlagt lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen(1995:915) om ändring i lagen (1978:69)om försäljningsskatt på motorfordonHärigenom föreskrivs i fråga om lagen(1995:915) om ändring i lagen (1978:69)om försäljningsskatt på motorfordondels att 2 § lagen (1978:69) omförsäljningsskatt på motorfordon1 skallha följande lydelse,dels att 8 § lagen (1978:69) omförsäljningsskatt på motorfordon iparagrafens lydelse enligt lagen(1995:915) om ändring i nämnda lag skallha följande lydelse,dels att ikraftträdandebestämmelsernatill lagen (1995:915) om ändring i lagen(1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets förslag2 §2Beteckningar som används i denna laghar samma betydelse som ifordonskungörelsen (1972:595) och ibilregisterkungörelsen (1972:599).Med miljöklasserna Med miljöklasserna1, 2 eller 3 avses 1, 2, 3, 1 E elleri denna lag de 1 H avses i dennamiljöklasser som lag de miljöklasseranges i 2 a § som anges i 2 a §bilavgaslagen bilavgaslagen(1986:1386). (1986:1386).I fråga om fordon, I fråga om fordon,som är inrättat för som är inrättat fördrift med drift medelektricitet från elektricitet frånbatterier, skall batterier, skallvid beräkning av vid beräkning avtjänstevikten tjänsteviktenavdrag göras för avdrag göras förvikten av vikten avbatterierna och de batterierna och desärskilda särskildaanordningar som anordningar somfogar samman fogar sammanbattericellerna. battericellerna.Personbilar,lastbilar ochbussar som ärinrättade för driftmed elektricitetfrån batterier ifordonet skall vidtillämpningen avdenna lag hänförastill miljöklass 1.För personbilar,lastbilar ochbussar som avses itredje stycketskall skatt intetas ut om skattskyldigheten inträderunder perioden den1 -den 31 december1997.Nuvarande lydelse8 §Skatten utgår för skattepliktigapersonbilar, bussar och lastbilar medbelopp som framgår av följandeuppställning. Skatten beräknas kronor så att överskjutandekrontal bortfaller.Fordonsslag miljöklass 1miljöklass 2 miljöklass 31. personbil 70 öre7 kronor 70 öreper kilogram perkilogram per kilogramtjänstevikttjänstevikt tjänstevikt, ökatmed 2 400kronor2. bussmed en total- 70 öre7 kronor 70 örevikt av högst per kilogramper kilogram per kilogram3 500 kilo- tjänstevikttjänstevikt tjänstevikt, ökatgram med 2 400kronormed en total- ¾ 6 000kronor 20 000 kronorvikt översti-gande 3 500kilogram menhögst 7 000kilogrammed en total- ¾ 20 000kronor 65 000 kronorvikt översti-gande 7 000kilogram3. lastbil medskåpkarosserimed en total- 70 öre7 kronor 70 örevikt av högst per kilogramper kilogram per kilogram3 500 kilo- tjänstevikttjänstevikt tjänstevikt, ökatgram med 2 400kronormed en total- ¾ 6 000kronor 20 000 kronorvikt översti-gande 3 500kilogram menhögst 7 000kilogrammed en total- ¾ 20 000kronor 65 000 kronorvikt översti-gande 7 000kilogram4. lastbil utanskåpkarosserimed en total- 4 800 kronor4 7 200 kronorvikt av högst3 500 kilo-grammed en total- ¾ 6 000kronor 20 000 kronorvikt översti-gande 3 500kilogram menhögst 7 000kilogrammed en total- ¾ 20 000kronor 65 000 kronorvikt översti-gande 7 000kilogramSkatten utgår för motorcykel med 1 610kronor om tjänstevikten inte överstiger75 kilogram, med omtjänstevikten är högre men inteöverstiger , med 3 240kronor om tjänstevikten är högre än 160kilogram men inte överstiger 210kilogram, samt i annat fall med 5 380kronor.Utskottets förslagSkatten tas ut för skattepliktigapersonbilar, bussar och lastbilar medbelopp som framgår av följandeuppställning. Skatten beräknas kronor så att överskjutandekrontal bortfaller.Fordonsslag miljöklass 1miljöklass 2 miljöklass 31. personbil 40 öre6 kronor 40 öreper kilogram perkilogram per kilogramtjänstevikttjänstevikt tjänstevikt, ökatmed 2 000kronor2. bussmed en total- 40 öre6 kronor 40 örevikt av högst per kilogramper kilogram per kilogram3 500 kilo- tjänstevikttjänstevikt tjänstevikt, ökatgram med 2 000kronormed en total- ¾ 6 000kronor 20 000 kronorvikt översti-gande 3 500kilogram menhögst 7 000kilogrammed en total- ¾ 20 000kronor 65 000 kronorvikt översti-gande 7 000kilogram3. lastbil medskåpkarosserimed en total- 40 öre6 kronor 40 örevikt av högst per kilogramper kilogram per kilogram3 500 kilo- tjänstevikttjänstevikt tjänstevikt, ökatgram med 2 000kronormed en total- ¾ 6 000kronor 20 000 kronorvikt översti-gande 3 500kilogram menhögst 7 000kilogrammed en total- ¾ 20 000kronor 65 000 kronorvikt översti-gande 7 000kilogram4. lastbil utanskåpkarosserimed en total- 4 000 kronor4 6 000 kronorvikt av högst3 500 kilo-grammed en total- ¾ 6 000kronor 20 000 kronorvikt översti-gande 3 500kilogram menhögst 7 000kilogramFordonsslag miljöklass 1miljöklass 2 miljöklass 3med en total- ¾ 20 000kronor 65 000 kronorvikt översti-gande 7 000kilogramSkatten tas ut för motorcykel med 1 340kronor om tjänstevikten inte överstiger75 kilogram, med omtjänstevikten är högre men inteöverstiger , med 2 700kronor om tjänstevikten är högre än 160kilogram men inte överstiger 210kilogram, samt i annat fall med 4 480kronor.För personbilar, lastbilar och bussarsom är inrättade för drift med elektricitet från batterier i fordonet skallskatt tas ut med motsvarande belopp somgäller för miljöklass 1.ÖvergångsbestämmelserNuvarande lydelse Utskottets förslagDenna lag träder i 1. Denna lagkraft träder i kraft1996. Äldre såvitt avser 2 §föreskrifter gäller och 8 § tredjefortfarande i fråga stycket den 1 juliom förhållanden som 1996 och i övrigthänför sig till den 1 januari 1996.tiden föreikraftträdandet. Förpersonbilar,lastbilar ochbussar som ärinrättade för driftmed elektricitetfrån batterier ifordonet skall inteförsäljningsskatttas ut för tidentill och med den 31december 1997.3.