bet · GI01TU13 · 1995-03-14 00:00:00 — Vägar, broar ochjärnvägar måste förstärkas i de delar av landet därkommunikationerna är eftersatta framhåller motionärerna.Satsningar på järnvägstrafik, och förlängning avOstkustbanan från till bör ske. Flyg, post-och teleservicen i dessa regioner bör också främjas framhållsdet i motionen.1.2 Utskottets ställningstagandeEnligt trafikpolitiska beslut är detövergripande målet för trafikpolitiken att erbjuda medborgarna ilandets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader (prop. 1987/88:50 bil. 1, bet. TU13, rskr. 159).Riksdagsbeslutet innehåller också fem delmål för trafikpolitikensom gäller tillgänglighet, effektivitet, säkerhet, god miljö ochregional balans.En betydande samsyn finns mellan de politiska partierna omde övergripande trafikpolitiska målen. Denna samsyn är enligtutskottets mening betydelsefull.1.2.1 Trafikpolitiken inom EUI flera av motionerna understryks, som framgår ovan,betydelsen av att försöker påverka trafikpolitiken inomEU.I motion T237 (m) framhålls sålunda att bör tillåtasanvända lastbilsekipage även inationell trafik. bör också enligt motionen verka föratt rederinäringen får likvärdiga konkurrensvillkor.Även i motion T238 (fp) tas EU-frågorna upp. Bl.a.framhålls betydelsen av ett samarbete inom EU när det gällerstandardiseringsfrågor på järnvägsområdet och utvecklingen avett europeiskt flygtrafikledningssystem. bör enligtmotionen aktivt inom EU verka för att trafikens miljöstörningarminskar. Regeringen bör medverka till skärpt gemensamlagstiftning med inriktning på ekonomiska styrinstrument ochstimulanser för forskning och andra insatser för lägreemissioner.Enligt motion U503 (fp) bör förslagen inom EU omTranseuropean Networks (TEN) vad gäller transporter ochtelekommunikationer stödjas.I motion T222 (s) framhålls att aktivt inom EU bördriva kravet på renare fordon.I motionerna T215 (v) och T224 (v) farmhålls att Sverigemåste vara pådrivande i det europeiska arbetet med miljöanpasadekommunikationer. geografiska läge i EU gör att vi måstese över våra transporter och våra möjligheter till kommunikationinom den gemenskap som EU utgör. I detta arbete bör ocksåkommunikationerna med beaktas. Länderna omkringÖstersjön måste ha överläggningar om snabbtågstrafik ochhögfartståg.Utskottet delar motionärernas uppfattning att aktivtbör delta i utformningen av EU:s trafikpolitik. Det gäller bl.a.frågan om att även framöver bör tillåtas använda 24meter långa fordon i nationell vägtrafik. bör varapådrivande i det europeiska arbetet med miljöanpassadekommunikationer och därför inom EU med kraft bl.a. driva kravenpå att utsläppen från fordonen bör minskas så snabbt sommöjligt. Det är också enligt utskottet angeläget attinfrastrukturen i byggs ut i enlighet med det förslag omTranseuropean Networks (TEN) som utarbetas inom EU. börockså verka för att de olika trafikgrenarna får likvärdigakonkurrensvillkor inom EU.Enligt utskottets mening är det väsentligt att vårEU-politik kan utformas i så stor politisk enighet som möjligt.När det gäller de frågor som tagits upp i motionerna och somrefererats ovan är samstämmigheten stor. Detta kommer enligtutskottets mening att innebära att med stor kraft kandriva dessa frågor i EU. Det är vidare självfallet så att vårtmedlemskap i inte får innebära att våra förbindelser medÖsteuropa försvagas. Utskottet förutsätter att regeringen kommeratt föra diskussioner med bl.a. länderna kring om hurinfrastrukturen skall byggas ut.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att syftetmed de EU-motioner som behandlats blir tillgodosett. Någonåtgärd från sida är därför inte erforderlig.Motionerna avstyrks därför av utskottet.1.2.2 Övriga motionsförslag om trafikpolitikens inriktningÖvriga motioner om trafikpolitikens inriktning som behandlasi detta avsnitt understryker framför allt betydelsen av atttrafikpolitiken ges en sådan inriktning att den kan bidra tillatt skapa ekonomisk tillväxt, att den värnar om miljön och attden tar regionalpolitiska hänsyn. I flera av motionerna betonasvikten av att trafikpolitiken präglas av en helhetssyn, dvs. attsamtliga kommunikationsslag integreras i planeringsprocessen.I motionerna ges också en rad förslag på trafikpolitiskamedel som kan användas för att uppnå målen. Det gällerexempelvis skatteväxling, avregleringar, marknadsstyrning,avgiftsstyrning och förändringar av investeringsplaneringen.På förslag av trafikutskottet beslutade i mars 1994att en kommission skulle tillsättas för att utarbeta ennationell plan för kommunikationerna i . I enlighet medriksdagens begäran har regeringen tillsatt en parlamentariskkommitté som i ett helhetsperspektiv skall utreda trafik- ochinformationsteknikfrågor (IT). Denna kommunikationskommittéskall behandla bl.a. trafikeringsfrågor, miljöanpassning,infrastrukturens utformning och investeringsplanernasinriktning, dimensionering av trafiken, finansieringsfrågor,regionalpolitiska effekter samt åtgärder påinformationsteknikområdet. I detta sammanhang och med hänvisningtill bl.a. trafikpolitiska beslut , anserregeringen att det nu är tid att förbereda ett nytt samlatkommunikationspolitiskt ställningstagande som bör utvidgas tillatt omfatta informationsteknik (IT) i form av bl.a. tele- ochdatakommunikationer. Regeringens avsikt är att, med bl.a. denovan refererade kommitténs utredning som utgångspunkt, år 1997förelägga ett samlat förslag omkommunikationspolitiken. Regeringen har ibudgetpropositionen aviserat att avsikten är att under år 1996lägga förslag till om ny inriktning förinfrastrukturplaneringen, bl.a. på grundval av kommitténsdelredovisning av sitt uppdrag den 15 januari 1996.Regeringen har tillsatt flera andra utredningar som berörkommunikationspolitikens inriktning. tillsattesen utredning som skall utarbeta förslag till en långsiktigsjöfartspolitik. Vidare har regeringen beslutatom en särskild kommitté som skall utarbeta ett handlingsprogramför ökad sjösäkerhet. Inom utarbetasför närvarande ett informationsteknikprogram (IT-program). Enutredning om utformningen av vägtullar pågår. avlämnar sitt slutbetänkande den 1 juni 1995.I stort sett samtliga de förslag som förs fram i motionernakommer att behandlas av de ovan refererade utredningarna.Utskottet anser att resultatet från utredningarna ochregeringens ställningstaganden bör avvaktas. Något initiativfrån sida med anledning av motionsyrkandena är därförinte erforderligt. De avstyrks därför av utskottet.2 Besparingar budgetåren 1997 och 19982.1 Regeringens övervägandenRegeringen begär i budgetpropositionen att riksdagengodkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inomKommunikationsdepartementets område för budgetåren 1997 och 1998som regeringen förordar.Som motiv till förslaget anför regeringen att fortsattasatsningar på infrastrukturen är angelägna för att dra landetupp ur den djupa lågkonjunkturen och för att skapa strukturellaförutsättningar för att långsiktigt öka tillväxten och bibehållavälfärden. Enligt regeringens bedömning har dock det allvarligastatsfinansiella läget kommit att begränsa anslagsutrymmet fördessa satsningar liksom för satsningar på andra områden.Regeringens saneringsprogram för att komma till rätta medbudgetunderskottet i statens finanser innehåller därför förslagtill successiva minskningar av anslag inomKommunikationsdepartementets område.Enligt regeringens förslag skall inomKommunikationsdepartementets område en successivminskning av anslagen ha skett med , bl.a.genom minskningar av vissa investeringsanslag till ochBanverket. Därav genomförs minskningar med 1,15 miljarder /96 (beräknat ), med drygt 1,2miljarder kronor och slutligen med drygt 0,5miljarder kronor . Regeringen framhåller vidareatt genomförandet av förändringarna av investeringsanslagenkommer att prövas varje budgetår. Således kommer en ny prövningatt ske närmast inför . Vidare kommer nuvarandeinvesteringsplaner för perioden --2003 att revideras vilketmed regeringens tidsplan innebär att en eventuellt förändradinriktning för planerna skulle börja gälla år 1998.2.2 MotionsförslagI motion T239 (kds) förordas att de beslutade vägprojektenenligt det program som beslutade om och somgäller 1994--2003 omfördelas inom perioden. Motionärerna anseratt väginvesteringarna --1998 bör förskjutasett år till perioden --2003. Järnvägsprojekten i programmetbör slutföras före år 2003.2.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om det allvarliga statsfinansiellaläget och anser i likhet med regeringen att besparingar måstegenomföras på anslagen inom område.Enligt regeringens bedömning kommer de aviserade besparingarnabl.a. att innebära vissa förskjutningar av de planeradeinfrastrukturinvesteringarna. Utskottet tillstyrker regeringensförslag om inriktningen av besparingsåtgärderna inomKommunikationsdepartementets område för budgetåren 1997 och1998.Utskottets ställningstagande innebär en viss senareläggningav såväl väg- som järnvägsinvesteringarna. Enligt regeringenkommer dock samtliga planerade järnvägsinvesteringar att kunnagenomföras . Väginvesteringarna kommer attkunna genomföras , dvs. Utskottetavstyrker motion T239 (kds) i nu behandlad del.3 Investeringsplaneringen3.1 Regeringens övervägandenRiksdagen har , i samband med behandlingen avinvesteringsplanerna för perioden --2003 för vägar ochjärnvägar, beslutat att investeringsplanerna skall reviderasvart tredje år.Regeringen föreslår att godkänner attrevideringen av den nationella väghållningsplanen,stomnätsplanen och länstrafikanläggningsplanerna skall ske vartfjärde år med en första revidering . Bakgrunden tillförslaget är enligt regeringen att en fyraårigrevideringscykel skulle vara att föredra med anledning av attriksdagen övergått till fyraåriga mandatperioder.Eventuella förändringar av nu gällande investeringsplanerkommer enligt regeringen att prövas av den kommitté med uppdragatt utarbeta en nationell plan för kommunikationerna i Sverigesom särskilt beslutat om och som regeringen tillsatt.Regeringen avser att lägga fram förslag till om nyinriktning för infrastrukturplaneringen , bl.a. pågrundval av kommitténs delredovisning av sitt uppdrag den 15januari 1996. Reviderade investeringsplaner kan därmed föreliggavåren 1998. Detta innebär en revidering efter det attnuvarande planer började gälla.3.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att en fyraårig istället för en treårig revideringscykel är att föredra medanledning av att övergått till fyraårigamandatperioder. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslagom att revideringen av den nationella väghållningsplanen,stomnätsplanen och länstrafikanläggningsplanerna skall ske vartfjärde år med en första revidering år 1998.4 Motionsyrkanden om infrastruktursatsningarRiksdagen lade i slutet av /93 fast enlångsiktig plan för utbyggnaden av landets väg- och järnvägsnät.Väg- och järnvägsinvesteringar för totalt 88 miljarder kronorskall genomföras . Härtillkommer för redan beslutade men då ännu ejfinansierade infrastruktursatsningar.Höga krav måste enligt utskottets mening ställas påplaneringssystemet så att de projekt genomförs som uppvisar denhögsta samhällsekonomiska avkastningen. Utskottet har fleragånger framhållit att det är angeläget att utvecklaplaneringsprocessen för att uppnå detta syfte. Enligt utskottetsmening bör och regeringens uppgift i dennaplaneringsprocess framför allt vara att anvisa medel, ange deövergripande ramarna och riktlinjerna förinvesteringsplaneringen samt att se till att det skapas eneffektiv organisation för att förvalta de resurser som avsättsför investeringar i och underhåll av trafikens infrastruktur.Utskottet vill vidare understryka att en viktig uppgift förriksdagen är att följa upp och utvärdera de åtgärder som vidtas.Med denna arbetsfördelning bör det däremot inte ankomma påriksdagen att normalt ta ställning till konkreta krav påinvesteringar och underhållsåtgärder i olika delar avtrafiksystemet. Den närmare planeringen av olikainfrastrukturprojekt och fördelningen av medel för dessa är enuppgift som kräver ett omfattande berednings- ochsamrådsförfarande på nationell, regional och lokal nivå. Denmångfald av beslut som erfordras för denna planering tillfrämjande av den övergripande målinriktning som riksdagenfastställer måste fattas av därtill kompetenta organ.Utskottet behandlar i detta avsnitt motionsyrkanden somberör åtgärder inom flera trafikslag bl.a. förslag ominfrastruktursatsningar i olika delar av landet. Motionsyrkandensom berör ett specifikt område som exempelvis vägar ellerjärnvägar behandlas senare i vår i utskottsbetänkanden för dessaområden.Flera motioner tar upp frågor om standarden på bl.a. olikaEuropavägar. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit attmålstandarden enligt nu gällande nationell väghållningsplan förperioden --2003 ändras för vissa vägavsnitt frånmotorvägsstandard till 13 meters standard. De aktuellavägsträckorna som berörs av regeringens förslag är E 6 mellanUddevalla och norska gränsen, E 4 mellan och ,E 20 mellan och samt E 22 mellan ochKarlskrona. Utskottet kommer senare i vår i sitt betänkande omVägverket att behandla dessa frågor.Med hänvisning till vad som tidigare anförts om formernaför inflytande när det gäller utbyggnaden avtrafikens infrastruktur bör motionerna inte föranleda någonåtgärd från sida. Utskottet avstyrker därför samtligade motionsyrkanden som redovisas i följande tabell. Utskottetbedömer att syftet med en stor del av dessa motionsyrkanden kankomma att tillgodoses i och med att det tioårigainvesteringsprogram genomförs som beslutade om islutet av /93.Motionsyrkanden som omfattar flera trafikslag00>Motionsnr21>Region51>Åtgärd/yrkande51>00>T203 (mp)- yrk. 321>Västsverige51>Utredning om trafiksituationen som helhet bl.a. omE 20, regional tågtrafik och överföring av gods från väg tilljärnväg.00>T207 (kds)- yrk. 121>Norrköping51>Norrköping bör definieras som nationellt logistisktcentrum.00>T207 (kds)- yrk. 221>Norrköping51>Pågående arbete i om logistiskt centrum börupptas i den parlamentariska trafikkommitténs arbete sompilotprojekt för utveckling och analys, bl.a. av transportsystemtill och Finland.00>T207 (kds)- yrk. 321>Norrköping51>Regeringen bör ges till känna om utvecklingsarbete iNorrköping och på vissa platser på kontinenten kringmultimodala terminaler och s.k. Europlatforms.00>Motionsnr21>Region51>Åtgärd/yrkande51>00>T208 (m)- yrk. 121>Blekinge län51>Tillväxtfrämjande utbyggnad av infrastrukturen avseendeväg, järnväg och flyg med anknytning till sydöstra ochEU.00>T216 (s)21>Värmland51>Satsningar på rv 45, 61, 62, 63, 64, E 18, länsvägaroch -- Vänernbanan mellan och samtKil--bör prioriteras. SnabbtågStockholm--via Värmlandsbanan. Kompensation för besparingarpå enskilda vägar och på bidrag till kommunala flygplatser iskogslänen.00>T219 (c)21>Blekinge51>Satsningar bör ske på Blekinge kustbana, en anknytningKustbanan--över , järnvägenKarlskrona-- , E 22, rv 29 och 30 samt lv 121.Taxibana bör byggas på . Samhället börfortsätta att satsa på telekommunikationsområdet.00>T223 (s)21>Södermanland51>Statsmakterna bör stödja utbyggnaden avregionaltågstrafik i länet och . Utbyggnad E 4,E 20, "Räta linjen" samt vägförbindelser med mellerstalänsdelen. Tillämpningar på telekommunikationsområdet börstödjas.00>T227 (s)21>Blekinge51>Åtgärder för kommunikationerna med Öst- ochCentraleuropa. Investeringar i Blekinge kustbana,Kust-till-kust-banan, anknytning Kustbanan--överOlofström, E 22, rv 29 och 30 samt tvärled tillvästra . Ny stamväg --förordas.Taxibana bör byggas på som bör klassas sominternationell flygplats. bör bli egetriktnummerområde.00>Motionsnr21>Region51>Åtgärd/yrkande51>00>T229 (c)21>Västsverige51>Satsningar bör ske på , --,, , Kust-till-kust-banan, bananVarberg-- --samt att planeringen avGötalandsbanan slutförs. Satsningar bl.a. på , E 20, rv 40och 45. De fyra trafikverken bör samordna sininfrastrukturplanering på regional nivå i Västsverige.00>T235 (s)21>Stockholms län51>Utveckling av kollektivtrafiken i medutgångspunkt från . Exempel på åtgärder äranvändning av miljövänlig dieselolja, miljöavgifter ochlagstiftning för att begränsa utsläpp från tung trafik. Ökade resurser till kollektivtrafiken frånmiljöavgifter. Staten bör ta utökat ansvar för samordning avjärnvägstrafiken i Mälardalen.00>A470 (s)- yrk. 121>Västernorrlands län51>Satsningar på bl.a. Norra stambanan, Kustbanan,järnvägen --samt snabbtågSundsvall--. Bättre vägstandard och underhållförordas bl.a. på mindre vägar och E 4. Telekommunikationernaoch flygplatserna , /och Örnsköldsvikbör utvecklas. Avgift på flygbiljetter till stöd för olönsamflygtrafik och kommunala flygplatser. Affärsverkens service fårej försämras.00>K630 (s)- yrk. 821>Skåneregionen51>Satsningar på , E 6, E 22 och rv 23 i delvis nysträckning, rv 11 och 21. bör gå genomLandskrona. Statsmakterna bör medverka till regionaltågstrafikkring . Riksbangård Syd bör prioriteras. De tre skånskaflyplatserna måste utredas noga inför den kommande tågtrafikentill . 1. beträffande trafikpolitiken inom EUatt avslår motionerna 1994/95:T215 i denna del,1994/95:T222 yrkande 1, 1994/95:T224 yrkande 1, 1994/95:T237yrkande 10, 1994/95:T238 yrkandena 1--3 och 1994/95:U503yrkande 10,2. beträffande trafikpolitikens inriktning i övrigtatt avslår motionerna 1994/95:T202, 1994/95:T206yrkandena 1 och 3--6, 1994/95:T210 yrkandena 1, 4, 6--7 och 10,1994/95:T211 yrkande 2, 1994/95:T215 i denna del, 1994/95:T221yrkandena 1--3 och 28, 1994/95:T232 yrkandena 1 och 2,1994/95:T237 yrkandena 1--6 och 8, 1994/95:T238 yrkande 4,1994/95:T239 yrkande 1, 1994/95:T310 yrkande 1, 1994/95:T505yrkande 9, 1994/95:Jo238 yrkande 30, 1994/95:Jo641 yrkandena 13och 15, 1994/95:A446 yrkande 5 och 1994/95:A466 yrkande 10,res. 1 (m)res. 2 (c)res. 3 (v)res. 4 (mp)3. beträffande besparingar budgetåren 1997 och 1998att med avslag på motion 1994/95:T239 yrkande 6godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inomKommunikationsdepartementets område för budgetåren 1997 och 1998som regeringen förordar,4. beträffande investeringsplaneringenatt med bifall till regeringens förslag godkänneratt revideringen av den nationella väghållningsplanen,stomnätsplanen och länstrafikanläggningsplanerna skall ske vartfjärde år med en första revidering ,5. beträffande infrastruktursatsningaratt avslår motionerna 1994/95:T203 yrkande 3,1994/95:T207 yrkandena 1--3, 1994/95:T208 yrkande 1,1994/95:T216, 1994/95:T219, 1994/95:T223, 1994/95:T227,1994/95:T229, 1994/95:T235, 1994/95:A470 yrkande 1 och1994/95:K630 yrkande 8.Stockholm den 14 mars 1995På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), JanSandberg (m), (), (), KristerÖrnfjäder (s), Tom (), (), (), (), (), (), () och (). Trafikpolitikens inriktning i övrigt (mom. 2), , Tom och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "I stort" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Utskottet anser i fråga om inriktningen av trafikpolitikenatt ur kompetens-, konkurrens- och planeringssynpunkt är detviktigt att infrastrukturinvesteringarna hålls på en långsiktigtjämn nivå. Även om landets ekonomiska läge är ansträngt bör påsikt kommunikationspolitiken få ett eget mål relaterat i procentav exempelvis BNP.Beroende på bristande underlag finns svårigheter attjämföra olika trafikslag inför beslut bl.a. om investeringar.Enligt utskottets mening bör regeringen förbättrabeslutsunderlaget så att beslut om framtida investeringarunderlättas. Flerdimensionella planeringsmodeller som belyserbehov och kostnader måste vidare tillskapas för att underlättaen avvägning mellan olika trafikslag. Detta bör bli en viktiguppgift för regeringens kommunikationskommitté. Det finns vidareett behov av en ändrad hanteringsordning för storainfrastrukturprojekt. Syftet bör bl.a. vara att minska tidenfrån plan till färdigställande av infrastrukturprojekt, vilketinnebär parallell ärendebehandling i myndighetsledet samt förturför stamvägnätsprojekt och övriga projekt över ett visst belopp.Utskottet förordar ökad marknadsstyrning i kombination medtrafikrelaterade avgifter. I vissa fall krävs dockskattefinansiering. För infrastrukturinvesteringar bör införasökad marknadsstyrning och även självfinansiering av vägar. Motbakgrund av det besvärliga statsfinansiella läget anserutskottet därför att det bör prövas om något eller några av destörre väginvesteringarna kan överlåtas till marknadenexempelvis enligt den modell som använts vid upphandlingen avArlandabanan. Om det finns en kommersiell efterfrågan börenskilda entreprenörer ges möjlighet att bygga och ta utavgifter för vägar. Ett enkelt och överskådligt regelsystem fören sådan hanteringsordning bör utarbetas.Utskottet anser att regeringens kommunikationskommitté börges uppdrag att se över vilka regleringar som verkar hämmandeför konkurrensen och därför kan tas bort. De regleringar sominte kan motiveras som skydd för liv, hälsa och miljö böravskaffas. Trafik som helt eller delvis finansieras medoffentliga medel bör alltid upphandlas i konkurrens.I fråga om trafikens kostnadsansvar anser utskottet att nyaberäkningar om trafikslagens samhällsekonomiska påverkan bör skeeftersom faktorerna inte är statiska. Sambandet bör bli bättremellan skatter/avgifter och statens utgifter för investeringaroch underhåll av infrastrukturen. Helst bör varje trafikslagbetala sina egna kostnader, bl.a. för infrastruktur ochmiljöpåverkan, och inget trafikslag bör överbeskattas.Långsiktigt bör trafikslagen härvid likabehandlas men vidomställningen bör hänsyn tas till näringslivets internationellakonkurrenskraft. En översyn bör därför göras av förhållandetmellan statens intäkter och utgifter för trafikslagen, så att påsikt det ekonomiska förhållandet kan regleras och resp.trafikslag fullt ut kan finansiera den egna infrastrukturen.Utskottet anser att hanteringen på regeringsnivå av frågorom bilismen bör ses över. Någon form av samordningsansvar börfinnas inom . En bilsocial utredning börgenomföras för att belysa effekterna av ökade bilkostnader innanytterligare förändringar av villkoren för bilinnehav diskuteras.Utskottet anser vidare att en del av nuvarande skatt på fordon ivägtrafik och drivmedel bör läggas om till en allmän vägavgiftrelaterad till användandet av vägarna. Trafikskatter bör ej tasut på ägandet av fordon. Dessa förändringar bör genomförastillsammans med övriga EU-länder. Utskottet anser attområdesavgifter inte bör införas men att trängselavgifter kanaccepteras och användas för att finansiera nya vägar.Enligt utskottets mening bör en helhetssyn anläggas påmiljöområdet vad avser vägtrafikens miljöpåverkan,reningsteknik, skatter, avgifter m.m. Miljöarbetet inom EU ärviktigt. Trafiken bör belastas med miljöavgifter i förhållandetill miljöpåverkan. Ett system med miljöavgifter ochskattereduktioner möjliggör styrning mot en bättre miljö.Miljöavgifter kan införas på miljöfarliga utsläpp ochskattesänkningar genomföras på drivmedel med låg miljöpåverkan.Nuvarande miljöavgift för dieselfordon över böravvecklas när ett nytt system med miljörelaterade avgifterinförs.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna T206(m), T210 (m), T237 (m) och T505 (m) tillstyrks i denna del, börav ges regeringen till känna. Syftet med flera av dem torde dock bli tillgodosett.dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande trafikpolitikens inriktning i övrigtatt med bifall till motionerna 1994/95:T206yrkandena 1 och 3--6, 1994/95:T210 yrkandena 1, 4, 6--7 och 10,1994/95:T237 yrkandena 1--6 och 8 och 1994/95:T505 yrkande 9samt med avslag på motionerna 1994/95:T202, 1994/95:T211 yrkande2, 1994/95:T215 i denna del, 1994/95:T221 yrkandena 1--3 och 28,1994/95:T232 yrkandena 1 och 2, 1994/95:T238 yrkande 4,1994/95:T239 yrkande 1, 1994/95:T310 yrkande 1, 1994/95:Jo238yrkande 30, 1994/95:Jo641 yrkandena 13 och 15, 1994/95:A446yrkande 5 och 1994/95:A466 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2.