bet · GJ01NU1 · 1995-10-10 00:00:00 — Därför måste delas upp i flera bolag.Vattenfalls innehav av vattenkraftverk bör försäljas till delandsting (eller "länsparlament") inom vars områden verken ärbelägna, föreslås det i motionen.Ett liknande yrkande som det sistnämnda om omstrukturering avVattenfall avslogs av på förslag avutskottet (bet. 1994/95:NU20 s. 35). Yrkandet följdes upp i enreservation (mp). I en motivreservation (m) anfördes att fråganom en försäljning av borde sättas in i ett annatperspektiv än vad som gjordes i den då aktuella motionen.När utskottet avstyrkte det aktuella yrkandet (mp) gjordeutskottet också en notering om att frågan om statens ägande iVattenfall AB har berörts i en annan motion, 1994/95:N298 (m),från allmänna motionstiden. I den motionen har framlagts ettallmänt yrkande om försäljning av statliga företag. Utskottetmeddelade att detta och andra yrkanden om statliga företagkommer att behandlas i anslutning tillbehandlingen av förslag i budgetpropositionen (bil. 13 s. 47)om förvaltningen av företag med statligt ägande.Utskottet delar regeringens bedömning att ABbör kvarstå i statlig ägo. Detta är viktigt ur perspektivet atten tillfredsställande försörjningstrygghet måste kunnaupprätthållas. Vidare anser utskottet att det inte finns skälatt ompröva tidigare beslut om bolagisering av . anförde (bet. 1990/91:NU38 s. 15)möjliggör bolagiseringen en effektivisering och rationaliseringav verksamhet. Vidare gäller att den pågåendeinternationaliseringen av elmarknaden kräver att geserforderliga möjligheter att konkurrera med övriga företag pålikvärdiga villkor.Med det anförda avstyrker utskottet de här aktuella motionernai berörda delar.Utrikeshandeln med elPropositionenUtrikeshandeln med el innebär fördelar för den svenskaelförsörjningen, inte minst i perspektivet av en kommandeavveckling av kärnkraften, påpekas det i propositionen (s. 36).Genom att de nationella elsystemen kopplas samman kanproduktionskapaciteten utnyttjas effektivare och det samladebehovet av reservkapacitet nedbringas. Vid ett större behov avnytillskott på tillförselsidan kan import bidra till att utjämnade prisfluktuationer som övergångsvis kan uppstå, heter detvidare. verkar inom EU för att en inre marknad för elskall utformas så att den kan bidra till att stärka industrinskonkurrenskraft och tillgodose de nationella behovenav ömsesidighet i förutsättningarna för handel mellan länderna.Regeringen föreslår ett tillägg till den vilandeellagstiftningen med innebörd att nätkoncession som avser enutlandsförbindelse inte får meddelas, om förbindelsen allvarligtskulle försämra möjligheterna att långsiktigt upprätthållaelförsörjningen i landet.Den nu gällande lagstiftningen innehåller inga särskildabestämmelser avseende utlandshandel med el. Regeringen bedömeratt den föreslagna ändringen i ellagen avseendebedömningsgrunderna vid prövning ger staten ett stort inflytandeöver etableringen av nya utlandsförbindelser. En strävan, föratt tillgodose samhällets intresse av långsiktigförsörjningstrygghet i elsystemet, bör dock vara atttillkommande utlandsförbindelser ägs och förvaltas av staten,sägs det i propositionen.På kort sikt finns det -- med nuvarande utlandsförbindelseroch med den koncessionsprövning som föreslås i propositionen --inte skäl att befara att försörjningstryggheten skulle äventyrasgenom en ökande handel, anser regeringen. På kanemellertid en viss reglering av utrikeshandeln komma att blinödvändig för att säkerställa bl.a. försörjningstryggheten. Ensärskild koncession för export och import av el bör därförenligt regeringen övervägas. I propositionen aviseras att ensärskild utredare kommer att tillkallas för att utarbeta förslagtill ny lagstiftning i enlighet med de angivna principerna.I den vilande ellagstiftningen finns föreskrifter om enanmälningsskyldighet för långsiktiga avtal som avser exporteller import av el . Enligt lagen(1994:618) om handel med el, m.m. bemyndigas regeringen, ellerden myndighet regeringen bestämmer, att utfärda närmareföreskrifter om innehållet i en anmälan. Iförfattningskommentaren (prop. 1993/94:162 s. 166) angavssärskilt att det inte kommer att krävas att en sådan anmälanskall innehålla uppgifter om priset och motparten. Regeringenavser nu att -- i enlighet med vad föreslog-- föreskriva att anmälningsplikten skall omfatta även uppgifterom motpart.MotionernaI motion 1994/95:N25 (s) refereras till det som sägs ipropositionen om att den pågående utvecklingen på den europeiskaelmarknaden är svåröverskådlig. Det råder stor osäkerhet omvilka förutsättningar som kommer att gälla för utrikeshandelnmed el inom EU , anförs det. Motionärerna anseratt det är motsägelsefullt av regeringen att med de osäkerheterden själv pekar på föreslå en avreglering.När det gäller utrikeshandeln med el har regeringen föregripitEnergikommissionens arbete, hävdas det i motion 1994/95:N27 (s).Vidare ifrågasätter motionärerna det rationella i att föreslå enavreglering som det aviseras om ytterligareutredningsarbete.Staten har det yttersta ansvaret för den nationellaförsörjningstryggheten på elområdet, anförs det i motion1994/95:N24 (m, fp). I den nya ellagstiftningen kommer dettatill uttryck dels genom att regeringen skall pröva nyautlandsförbindelser genom ett koncessionsförfarande, dels genomen generell anmälningsplikt för långsiktiga kontrakt som ingåsöver gränserna. Enligt motionärernas uppfattning har statendärmed tillförsäkrat sig det inflytande över utrikeshandeln medel som erfordras. Det finns därför inga skäl -- varken på korteller lång sikt -- att överväga införande av en särskildkoncession för export och import av el, anser motionärerna. Inteheller är det nödvändigt att tillkommande utlandsförbindelserskall ägas och förvaltas av staten. Motionärerna delarEnergikommissionens uppfattning att lagtexten avseendekoncessionsförfarandet för utlandsförbindelser bör återspegla debedömningskriterier som fanns angivna i förarbetena till detvilande lagförslaget. De anser dock att den i propositionenföreslagna lagtekniska utformningen är mindre lämplig ochföreslår -- i linje med förslag -- att2 § 2 mom. första stycket i ellagen skall ges följandelydelse: "Nätkoncession får meddelas endast om anläggningen ärlämplig från allmän synpunkt. Vid meddelande av nätkoncessionsom avser utlandsförbindelse skall dessutom särskilt beaktasförbindelsens allmänna betydelse för landets elförsörjning." Detav regeringen föreslagna nya stycket i momentet skulle samtidigtutgå.Vänsterpartiet delar regeringens uppfattning att det på siktkan bli nödvändigt med en reglering av utrikeshandeln, sägs deti motion 1994/95:N23. Det skall finnas en anmälningsskyldighetför långsiktiga kontrakt, och utlandsförbindelserna skall ägasoch förvaltas av staten genom ,anser motionärerna.I motion 1994/95:N26 (mp) föreslås att reglerna för koncessionför utrikeshandel skall utformas så att myndighet eller domstolkan tolka dem. Regeringen skall inte ensam avgöra om affärerskall vara tillåtna, menar motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen beslöt att bemyndiga statsrådetJörgen att tillkalla en särskild utredare med uppdragbl.a. att lämna förslag till den reglering av utrikeshandeln medel som kan bli nödvändig för att säkerställaförsörjningstryggheten. Utredaren, f.d. kommunalrådet (N 1995:07), skall enligt direktiven (dir. 1995:112)analysera under vilka omständigheter det kan finnas behov avsärskilda regler om begränsning av utrikeshandeln med el och iså fall lämna förslag till sådana regler. Syftet med eneventuell reglering skall vara att skapa möjligheter tillbegränsning av sådan utrikeshandel med el som medför negativaeffekter för försörjningstryggheten. Det bör vidare beaktas omdet under ett övergångsskede, då en varierande grad av öppenhettillämpas på de europeiska ländernas elmarknader, kan finnasskäl att upprätthålla någon särskild form av kontroll för attsäkerställa att det råder ömsesidighet i handeln med el och ifråga om tillträdet till de nationella marknaderna.En möjlig form för reglering är, sägs det i direktiven, ensärskild koncession för export och import av el. En sådanreglering har införts i . Utredaren skall också i sittarbete behandla frågan om prövningen av tillkommandeutlandsförbindelser. Därvid bör han pröva behovet av ochmöjligheten att genom en lagreglering tillgodose en strävan attutlandsförbindelserna skall ägas och förvaltas av staten för atttillgodose samhällets intresse av långsiktigförsörjningstrygghet. Utredaren skall lämna sin slutredovisningsenast i mars 1996.I motion 1994/95:N24 (m, fp) förordas, som nämnts, enlagteknisk utformning av den aktuella paragrafen i ellagen ienlighet med vad föreslog. Enligt vadutskottet inhämtat finns det två skäl till att regeringen valdeen annan utformning än . För det förstainnebar kommissionens förslag att förbindelsens allmännabetydelse för landets elförsörjning skulle beaktas, men detangavs inte på vilket sätt detta skulle ske. Det betyder att densom söker koncession inte vet på vilka grunder en ansökan kanavslås eller beviljas. Det framlagda förslaget innebär att detexplicit anges när koncessionen skall avslås. För det andra ärbestämmelsen avsedd att skärpa kontrollen av tillkomsten av nyautlandsförbindelser så att den långsiktigaförsörjningstryggheten inte äventyras. Dettabedömningskriterium, dvs. långsiktig försörjningstrygghet, ansesha fått en mer precis utformning i regeringens förslag än iEnergikommissionens förslag, där det talas om förbindelsens"allmänna betydelse för landets elförsörjning".Utskottets ställningstagandeUtskottets grundinställning till frågan om utrikeshandel medel är att denna -- i likhet med allt annat handelsutbyte medandra länder -- innebär fördelar för . Fördelarna liggerhär i en ökad produktionseffektivitet och en stabilare prisnivå.Det är därvid viktigt att det är en ömsesidighet i olika ländershandelsförutsättningar. Detta framhölls, som tidigareredovisats, av utskottet då fastlademål och strategier för en reformering av den svenska elmarknaden(prop. 1991/92:133, bet. NU30).Samtidigt som utskottet vill framhålla fördelarna medutrikeshandeln gäller, att det kan komma att uppstå situationerdå en viss reglering av utrikeshandeln kan bli nödvändig. Detgäller om hot mot försörjningstryggheten skulle uppkomma.Mot denna bakgrund välkomnar utskottet såväl skärpningen avden aktuella bestämmelsen i ellagen (2 § 2 mom.) somtillsättandet av den tidigare nämnda särskilda utredaren. Attdet i direktiven anges att en utgångspunkt för utredarensförslag skall vara att tillkommande utlandsförbindelser skallägas och förvaltas av staten noterar utskottet medtillfredsställelse.Utskottet anser vidare att det är bra att det i propositionenföreslås en utökning av anmälningsskyldigheten med innebörd attäven uppgift om motpart skall redovisas.Beträffande den aktuella bestämmelsen (2 § 2 mom.) behöverdock en korrigering göras. Det gäller det sista stycket, ivilket en hänvisning till fjärde stycket görs. Med det tilläggsom regeringen föreslagit -- och utskottet ställt sig bakom --har dock ett nytt fjärde stycke tillförts. Hänvisningen i detsista stycket bör således avse det femte stycket. Den lydelseutskottet föreslår framgår av bilaga 2.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i här aktuell del -- med nämnda ändring --och avstyrker samtliga fem motioner i motsvarande delar.Nordisk elmarknadPå en integrerad nordisk elmarknad kan de samladeproduktionsresurserna utnyttjas bättre, anförs det ipropositionen (s. 25). Därigenom anses risken för en alltförstark marknadskoncentration komma att reduceras. Den kan ocksåbidra till stabilare elpriser och till att investeringar skerdär en utbyggnad är mest kostnadseffektiv. För att en nordiskelmarknad skall kunna etableras krävs medverkan av regeringarnai de nordiska länderna, konstateras det i propositionen. Det ärangeläget att det arbete med att främja utvecklingen av engemensam elmarknad i som bedrivs inom ramen för detnordiska samarbetet fortsätter, anser regeringen.En väl fungerande nordisk elmarknad kan således, enligtregeringens bedömning, utgöra ett effektivt medel för att uppnåbåde en ändamålsenlig utbyggnad och ett effektivt utnyttjande aven elförsörjning som står i samklang med de energi- ochmiljöpolitiska målen. Det arbete i den riktningen som harinletts bör därför intensifieras, med sikte på att ett konkretsamarbete skall kunna inledas med eller i näraanslutning till den svenska elmarknadsreformens ikraftträdande,sägs det i propositionen.Argumentet i propositionen om att en avreglering i ärnödvändig med hänvisning till upprättandet av en nordiskelmarknad är ihåligt, heter det i motion 1994/95:N25 (s).Begreppet "nordisk elmarknad" borde innebära att också Danmarkskall vara med, anser motionärerna. De hänvisar till att detinte finns några aktuella planer på avreglering i , utanatt man där i stället betonar vikten av en samordning ochsamtidighet med övriga länder inom EU.De fördelar med en integrerad nordisk elmarknad som anges ipropositionen stämmer inte, hävdas det i motion 1994/95:N27 (s).Motionärerna anser att propositionen är motsägelsefull genom attå ena sidan framhålla att det är viktigt för den framtidaelförsörjningen att är stort och å andra sidanförespråka en integrerad nordisk marknad för att ingen aktörskall bli dominerande på hemmamarknaden. Såväl i denna som i denföregående motionen framställs inget yrkande i den nu aktuellafrågan.I motion 1994/95:N407 (m) refereras till 1991 årsenergiöverenskommelse, i vilken betonades att eninternationaliserad elmarknad är ägnad att leda till ett bättreutnyttjande av de samlade produktionsresurserna. Avregleringenär i praktiken ett led i en sådan internationalisering, ansermotionärerna. Genom avregleringarna i och kan engemensam elmarknad på drygt etableras. Med ett snabbtgenomförande av elmarknadsreformen i ges förutsättningarför nordiska konsumenter och producenter att redan till år 1996etablera en gemensam nordisk elbörs för öppen prissättning,anför motionärerna och föreslår ett uttalande av isaken.Vänsterpartiet delar regeringens bedömning beträffandebetydelsen av en nordisk elmarknad, sägs det i motion1994/95:N23 -- utan formell hemställan. Distributionsföretag iSverige, , och eventuellt också kandå köpa el av producenter i hela , konstaterarmotionärerna. De anser att de samlade produktionsresurserna kanutnyttjas effektivare på en sådan marknad.Vid de nordiska energiministrarnas möte i i juni 1995träffades överenskommelse om huvudprinciper för den nordiskaelhandeln, som innebär att kommer att utvecklas till enalltmer integrerad marknad. Av den tjänstemannarapport sompresenterades vid ministermötet framgick bl.a. att dethittillsvarande nordiska elsamarbetet haft mycket stora fördelarsåväl ekonomiskt som energi- och miljömässigt.Energiministrarna konstaterade att det finns behov av attetablera en organiserad handelsplats där priset för kortsiktigtelutbyte kan fastställas. Vidare noterades att och Norgeavser att inrätta en organiserad handelsplats med utgångspunkt isamarbetet mellan Statnett och . Enligt vadutskottet har inhämtat är avsikten att en gemensam svensk-norskelbörs skall vara i drift /96. I Sverigeligger ansvaret för detta utvecklingsarbete huvudsakligen påSvenska kraftnät.Den norska regeringen planerar att lämna en s.k. melding tillStortinget med information om bl.a. dennorsk-svenska elhandeln och den gemensamma elbörsen.Energiministrarna uttalade vidare att man vid organiseringenav marknadssamarbetet skall ta hänsyn till de system- ochproduktionstekniska förhållanden som karaktäriserar de fyraländerna. I , där det nya regelverket för elmarknadenträdde i kraft , finns två parallella stamnät,och någon systemansvarig myndighet har ännu inte utsetts. Enligtenergiministrarnas bedömning måste frågan om ansvar för bl.a.stamnät och utlandsförbindelser preciseras innan finskastamnätsföretag kan delta i ett samarbete om en gemensamhandelsplats. Denna fråga bereds inom det finskahandels- och industriministeriet. I föreligger det förnärvarande inga planer på att genomföra en avreglering avelmarknaden. Finska och danska företag kommer att kunna delta idet kortsiktiga kraftutbytet genom avtalsteckning med börseneller, liksom , inom ramen för bilaterala tidsbundnaavtal med svenska och norska producenter om leveranser av el.Utskottet tillmäter frågan om en gemensam nordiskelmarknad stor betydelse. Etablerandet av en sådan marknad serutskottet som en naturlig fortsättning på det samarbete påelområdet som har ägt rum mellan denordiska länderna.Enligt utskottets mening är det angeläget att det arbete sombedrivs av och Statnett resulterar i en nordiskelmarknad från . Utskottet vill ocksåunderstryka det angelägna i att och gesmöjlighet att i så stor utsträckning som möjligt delta i ensådan gemensam elmarknad.Något uttalande av av den typ som föreslås i motion1994/95:N407 (m) anser utskottet inte erforderligt och avstyrkerdärmed motionen i berörd del.Små elkonsumenter och konsumenter i glesbygdPropositionenGenom den nya ellagstiftningen stärks konsumenternas ställningpå elmarknaden, anförs det i propositionen (s. 44). En välfungerande handel är en förutsättning för att konsumenternaskall dra nytta av de fördelar som elförsäljning i konkurrenskan medföra, heter det.Små och medelstora konsumenter kommer inledningsvis sannoliktatt köpa sin el från innehavaren av leveranskoncession, sägs deti propositionen. Förmånliga inköpsvillkor för denna kan kommaäven småförbrukarna till godo. Dessa kan således dra indirektnytta av de fördelar en konkurrensutsatt elförsäljning innebär,anser regeringen. För små konsumenter kan dock bl.a. kraven påmätning begränsa möjligheten att delta i en öppen handel med el.Tillgången till billiga mätsystem är alltså en förutsättning föratt små kunder skall kunna delta i en öppen handel, konstaterasdet i propositionen. Det är därför viktigt att tekniken inommätningsområdet utvecklas och kostnaderna nedbringas. Regeringenaviserar sin avsikt att uppdra åt och attgemensamt redovisa förslag till åtgärder för att få fram billigmätteknik.Konsumenter med låg elförbrukning bör fåett särskilt skydd i form av en pris- resp. leveranskontroll,anser regeringen. Systemet med leveranskoncession skall därförenligt förslaget i propositionen förlängas till att gälla i femår, i stället för , som angavs i den vilandeellagstiftningen.Bestämmelserna om leveranskoncession har till syfte att skapastabilitet och skydda små kunder och den småskaligaelproduktionen. Starka skäl talar, enligt regeringen, för attsystemet med tidsbegränsade leveranskoncessioner skall behållas.Därmed skapas en flexibilitet i regelverket. Regeringen avseratt noga följa utvecklingen på elmarknaden. Därvid skallsärskilt beaktas utvecklingen för de små kunderna och dessasmöjligheter att utnyttja de förändringar som reformen innebär.Regeringen ämnar utvärdera systemet med leveranskoncession i godtid före utgången av den femåriga koncessionsperioden, varigenomunderlag skapas för ställningstagande till om systemet böravvecklas eller förändras. Ett viktigt inslag i utvärderingenskall därvid vara att bedöma hur kostnaderna för mätning harutvecklats liksom övriga faktorer som kan ha betydelse för desmå konsumenternas möjligheter att dra nytta av de nyaförhållandena.Elförbrukare i glesbygden skall ha tillgång till el på rimligavillkor, påpekar regeringen. Överföringskostnaderna för el bördärför utjämnas mellan tätorts- och glesbygdskunder. Förlokala nät föreslås kunna medge undantag från denvilande ellagstiftningens föreskrifter om att kostnader ochintäkter för varje koncessionsområde skall redovisas för sig. Omområdena får redovisas samlat skall de också vidskälighetsbedömningen av nättariffen ses som ett område.Strukturomvandlingen av lokaldistributionen bör fortsätta, anserregeringen och anför att bör aktivt verka för ensammanslagning av områden. Vid tariffsättning påregionledningar skall huvudprincipen vara enavståndsoberoende tariff för uttag av el. Vidskälighetsbedömningen av nättariffen för en regionledning skallkostnaderna för koncessionshavarens samtliga regionledningar iviss utsträckning bedömas samlat. Regeringen avser att uppdra åtNUTEK att särskilt övervaka kostnadsutvecklingen förglesbygdskunderna.MotionernaFrågan om elmarknadsreformens effekter för de småkonsumenterna och konsumenter i glesbygd berörs i sex motioner.Regeringens bedömning att frågan om elkonsumenterna i glesbygdhar fått en tillfredsställande lösning delas inte avmotionärerna bakom motion 1994/95:N25 (s). Om regeringenspåstående att konkurrensen på elmarknaden kommer att leda tilllägre kostnader stämmer kan man, enligt motionärerna, utgå frånatt marknadskrafternas verkan medför att det uppstår storaskillnader i elpriset mellan olika delar av landet. Detavreglerade systemet kommer med all sannolikhet att leda till änstörre skillnader mellan storkunder och vanliga konsumenter,framför allt i glesbygden, anser motionärerna.De främsta negativa effekterna av en avreglerad elmarknadkommer konsumenter i glesbygd att få uppleva, hävdas det imotion 1994/95:N27 (s). Ett avreglerat system kommer att ledatill större skillnader mellan stora och små kunder, främst iglesbygd, anför motionärerna. Trots att det föreslagnakoncessionstänkandet tillämpas i ,varierar priset mycket mellan olika områden, säger motionärerna.För att det med regeringens förslag skall åstadkommas enprisutjämning mellan tätort och glesbygd krävs atttätortskunderna får betala för glesbygdskundernas långa avstånd.Alla avregleringar har inneburit ökade kostnader och minskadservice för människor i glesbygd, hävdar motionärerna slutligen.Det är av stor vikt att även små elkunder ges möjlighet attdelta i en öppen handel med el, anförs det i motion 1994/95:N24(m, fp) -- utan formell hemställan. Tolkningen av regeringensförslag om att elmätaren och dess kringutrustning samt kostnadenför installation skall debiteras kunden måste göras snäv för attinte hindren skall bli för stora för små elkunder att dra nyttaav den fria elhandeln, anser motionärerna. De understrykervikten av det aviserade uppdraget till och Svenskakraftnät att ge förslag till åtgärder för att få fram billigmätteknik.Det är väsentligt att tillsynsmyndigheten får i uppdrag attförse elkunderna med information som ger kunden en möjlighet attavgöra näthyrans skälighet, anförs det i motion 1994/95:N20 (c).NUTEK har som tillsynsmyndighet en central roll på denavreglerade elmarknaden och bör därför få bästa möjligaförutsättningar för att kunna granska näthyrorna, ansermotionären.En direkt följd av förslag om en modifieradellagstiftning är att systemet med leveranskoncession skallbibehållas permanent, anförs det i motion 1994/95:N23.Regeringen är själv osäker på prisutvecklingen för hushåll ochföretag i glesbygden, säger motionärerna och anser att det medVänsterpartiets förslag blir lättare att försvaraglesbygdsintresset.I motion 1994/95:N26 (mp) framläggs följande fyra förslag:elproducenterna och nätoperatörerna skall basera sinprissättning enbart på förbrukad energi, och säljaren skallinkludera sina kapitalkostnader i priset, dvs. inga fastaavgifter skall förekomma utöver anslutningsavgift,kostnadsutjämning skall vara regel -- och inte undantag -- förvarje sammanhängande geografiskt område som betjänas av sammanätoperatör,regeringen skall redovisa hur problemet skall lösas om ingennätoperatör vill åta sig koncession för ett visst område,en konsekvensutredning för konsumenterna skall göras, liksomen utvärdering efter två år.Vissa kompletterande uppgifterDet totala priset för el består av två delar -- priset för denelektriska energin och priset för nättjänsten. Priset för denelektriska energin påverkas inte av om elen tas ut i glesbygdeller tätort. Det är enbart ellagstiftningens regler omprissättning på nättjänster, dvs.