bet · GI01KU29 · 1995-02-21 00:00:00 — Kommunallagsanpassning av kyrkolagen m.m. 1994/95 KU29 I betänkandet behandlas proposition 1994/95:129Kommunallagsanpassning av kyrkolagen m.m. jämte följdmotioner. Ipropositionen föreslås bl.a. ändringar i kyrkolagen innebärande attreglerna om kyrkliga kommuner anpassas till reglerna i kommunallagen.Ändringarna innebär bl.a. att lokaliserings- ochlikställighetsprinciperna samt retroaktivitetsförbudet skrivs in ikyrkolagen. Vidare föreslås att kyrkolagens regler om kommunalbesvärskall utformas på ett sätt som tydligare framhäver kommunalbesvärenssärdrag och att instansordningen för kommunalbesvärsmål enligtkyrkolagen ändras på sätt som skett i kommunallagen. Ändringarnaföreslås träda i kraft . Propositionen har föranlettfem motioner. Utskottet tillstyrker propositionens förslag ochavstyrker samtliga motioner.Vidare behandlas i betänkandet sju motioner från den allmännamotionstiden gällande olika kyrkliga frågor, bl.a. stat--kyrka-frågan. Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats åtta reservationer och ett särskiltyttrande. 1994/95:129 vari yrkas att antar regeringens förslag till1. lag om ändring i kyrkolagen (1992:300),2. lag om ändring i kommunallagen (1991:900).Lagförslagen återfinns som bilaga 1 till betänkandet. 1994/95:K12 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt attinföra kyrkokommunalt partistöd.1994/95:K13 av () vari yrkas att begreppet medlem i 11kap. 1--3 §§ och i 22 kap. 1 § förslaget till lag om ändring ikyrkolagen (1992:399) ändras i enlighet med vad som anförts imotionen.1994/95:K14 av () vari yrkas att beslutar omen sådan ändring i 11 kap. 1 § kyrkolagen som möjliggör för enförsamling att besluta om att den som inte tillhör församlingen menhar särskild anknytning till denna, kostnadsfritt skall få del av dekyrkliga handlingarna.1994/95:K15 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen föreslagits,2. att beslutar om följande ändringar i den enligtregeringens proposition 1994/95:129 föreslagnakommunallagsanpassningen av kyrkolagen m.m.a) beträffande medlemsbegreppet i församling att uttrycket"(deras/sin) medlemmar(na)" i de i propositionen föreslagna nya 11kap. 1--3 §§ kyrkolagen ersätts av uttrycket "(de) i församlingenkyrkobokförd(a)".b) beträffande rätt att lämna katastrofhjälp och bistånd att 11 kap. 4 § kyrkolagen ges en tilläggspunkt av följandelydelse: "8. katastrofhjälp och annat humanitärt bistånd." att relevanta delar av "lag (1994:693) om rätt för kommuner,landsting och kyrkliga kommuner att lämna internationellkatastrofhjälp och annat bistånd" tas in i kyrkolagen med denändringen att den tillståndsgivning av regeringen som förutsättsenligt lagens 2 § inte skall erfordras för församling eller kyrkligsamfällighet.c) beträffande rätt att lämna kyrkokommunalt partistöd att en nyparagraf efter 11 kap. 4 § införs i kyrkolagen med följande lydelse:"Kyrklig kommun får ge ekonomiskt bidrag och annat stöd (gruppstöd)till de grupper som i fullmäktige representerar olika vallistor ikyrkofullmäktigevalet. Sådant stöd får också ges till grupp som harupphört att vara representerad i fullmäktige, dock endast under ett årefter att representationen upphörde. Fullmäktige skall besluta omgruppstödets omfattning och formerna för detta. Stödet får inteutformas så, att det otillbörligt gynnar eller missgynnar en grupp. "d) beträffande mandatperiodens längd för kyrkofullmäktige att 13kap. 5 § kyrkolagen (1992:300) ändras att lyda: "Ledamöter ochersättare väljs räknat från och med den 1 novembervalåret. "e) beträffande mandatperiodens längd för kyrkoråd och nämnder att17 kap. 11 § kyrkolagen ges följande ändrade lydelse: "Sådanaledamöter och ersättare som avses i 6 och 7 §§ skall väljas för fyraår, räknat från året då val avkyrkofullmäktige har förrättats i hela landet." att 17 kap. 11 § kyrkolagen ges ett tillägg av följande lydelse:"Fullmäktige får dock bestämma att styrelsens mandattid skall räknasfrån och med det sammanträde då valet förrättas intill det sammanträdedå val av styrelse förrättas nästa gång. I ett sådant fall skallnyvalda fullmäktige välja styrelsen vid fullmäktiges förstasammanträde. "f) beträffande medlemsbegreppet vid laglighetsprövning att uttrycket"medlem" i den i propositionen föreslagna nya 22 kap. 1 § kyrkolagenersätts av uttrycket "kyrkobokförd".g) beträffande kyrkomötets mandatperiod att 29 kap. 4 § förstameningen kyrkolagen får följande ändrade lydelse: "Val av kyrkomötetförrättas . "h) beträffande mandatperiod för stiftsfullmäktige att 43 kap. 19 §kyrkolagen får följande ändrade lydelse: "Ledamöter och ersättareväljs , räknat året efter det dåval till kyrkofullmäktige ägt rum i hela landet. "i) beträffande ikraftträdande av den ändrade mandatperioden att iövergångsbestämmelser till kyrkolagen anges att de nya formuleringarnaav 13 kap. 5 §, 17 kap. 11 §, 29 kap. 4 § och 43 kap. 19 § träder ikraft kyrkofullmäktigeval.j) beträffande tidpunkt för kyrkofullmäktigeval att 3 § förstastycket lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval ändras till att lyda:"Vid val i hela riket av kyrkofullmäktige är valdag tredje söndagen iseptember.",3. att hos regeringen begär att en utredning börtillsättas för att se över reglerna för inkallande aversättare/suppleant vid stiftsfullmäktiges sammanträden,4. att hos regeringen begär att den i samråd med låter utreda hur man kan lösa de av kyrkomötetrelaterade problemen med att ge en församlingsmedlem i Svenska kyrkanfull tillhörighet till en församling där han ej bor.1994/95:K16 av () vari yrkas att beslutaravslå proposition 1994/95:129.Motioner från allmänna motionstiden 19951994/95:K606 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag som möjliggör begravningshjälp i enlighet medvad som anförts i motionen.1994/95:K610 av och (kds) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan lagändring attförbudet för kyrkor att bygga och driva ålderdomshem upphävs.1994/95:K613 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sambandet mellan stat och kyrka ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förhållanden och förutsättningar för organisation och arbete ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Kyrkoberedningens förslag inte läggs tillgrund för ett principförslag till kyrkomöte,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkomröstning i kyrka--stat-frågan föreriksdagens beslut.1994/95:K621 av och () vari yrkas attriksdagen beslutar en gemensam lagstiftning om samtliga trossamfund.1994/95:K626 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring av lagen attlandstingen får rätt att tillhandahålla kistor till allmänheten föratt möjliggöra för den enskilde att själv ombesörja en begravning.1994/95:K627 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om begravningsclearing.1994/95:K628 av m.fl. (fp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en snabb, långsiktig och principiellt hållbar lösning avstat--kyrka-frågan. Inledning1.1 BakgrundKyrkoberedningen (dir. 1992:45) hade som uppgift att se över denstatliga regleringen av ställning, organisation ochekonomi. I Kyrkoberedningens direktiv ingick bl.a. att överväga enanpassning av kyrkolagens bestämmelser om församlingar m.m. tillmotsvarande bestämmelser i kommunallagen och att se över det kyrkligautjämningssystemet. Till beredningen överlämnade regeringen även enriksdagsskrivelse avseende tystnadsplikt för diakoner samt kyrkomötetsskrivelser om kyrkoherdes självskrivenhet i utskott och omkyrkokommunalt partistöd. Dessa frågor har behandlats avKyrkoberedningen i delbetänkandet Vissa kyrkofrågor (SOU 1993:46) ochberedningens förslag behandlas, med undantag för frågan om detkyrkliga skatteutjämningssystemet, i den nu aktuella propositionen. Enfortsatt översyn av skatteutjämningsystemet skall göras av en avregeringen tillkallad särskild utredare (dir. 1994:52). Utredningensarbete beräknas vara slutfört i början av år 1996.Regeringen överlämnade en skrivelse (regskr. 1994:1) till 1994 årskyrkomöte med förslag till ändringar i kyrkolagen avseende de nyssangivna frågorna. Kyrkomötet (1KL 1994:2, kskr. 1994:9) godtog i alltväsentligt lagförslaget, men hemställde också om andra ändringar ikyrkolagen. Vissa andra kyrkokommunala frågor som behandlades vid 1993års kyrkomöte tas också upp i den nu aktuella propositionen.I sammanhanget bör även nämnas att Kyrkoberedningen i mars 1994avlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1994:42) Staten och trossamfunden.I betänkandet ges förslag om utformningen av de framtida ekonomiskaoch rättsliga relationerna mellan staten och Svenska kyrkan.Kyrkoberedningen föreslår bl.a. att får ställning somett eget rättssubjekt, som varken är statligt eller kommunalt.Församlingar, pastoratssamfälligheter och andra kyrkligasamfälligheter behåller sin ställning som egna rättssubjekt men upphöratt vara kommuner. ställning (liksom församlingarnasoch samfälligheternas) blir på ett nytt sätt offentligrättsligtreglerad och kommer till uttryck i regeringsformen och en lag omSvenska kyrkan. Lagen om föreslås få ett särskiltkonstitutionellt skydd. Principen om allmänna handlingars offentlighetkvarstår för , dess församlingar och samfälligheter.Kyrkoberedningens slutbetänkande har remissbehandlats ochberedningens förslag bereds inom Civildepartementet.Enligt budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil. 14, s.27--28) är avsikten att regeringen till kyrkomöte skallredovisa förslag om de framtida relationerna mellan staten och och om ansvaret för begravningsverksamheten.1.2 Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås ändringar i kyrkolagen (1992:300)innebärande att reglerna om kyrkliga kommuner anpassas till reglerna ikommunallagen (1991:900). Ändringarna innebär bl.a. att lokaliserings-och likställighetsprinciperna samt retroaktivitetsförbudet skrivs in ikyrkolagen. Möjligheterna att delegera ärenden, både från fullmäktigetill nämnderna och inom nämnderna, föreslås bli utökad. Vidareföreslås att reglerna om kyrkofullmäktiges arbetsformer förenklas ochförtydligas. Reglerna om jäv i kyrkorådet och andra nämnder föreslåsbli utformade efter förebild av förvaltningslagens jävsregler. Ipropositionen föreslås nya regler om ekonomihantering och revision isyfte att förbättra budgethantering, redovisning ochresultatuppföljning. Kyrkolagens regler om kommunalbesvär föreslås bliutformade på ett sätt som tydligare skall framhäva kommunalbesvärenssärdrag och instansordningen för kommunalbesvärsmål enligt kyrkolagenföreslås bli ändrad på sätt som skett i kommunallagen.I propositionen behandlas även några kyrkokommunala frågor som haraktualiserats vid kyrkomötena och 1994. Slutligen föreslås enjustering av 2 kap. 10 § kommunallagen varigenom en felaktighänvisning rättas. I propositionen föreslagna ändringar i kyrkolagenoch kommunallagen föreslås träda i kraft den 1 april 1995.2. Frågan om avslag på propositionen2.1 PropositionenI propositionen föreslås att kyrkolagens bestämmelser om de kyrkligakommunerna anpassas i princip till motsvarande bestämmelser för deborgerliga kommunerna i den nya kommunallagen.Kyrkoberedningen har i sitt slutbetänkande bl.a. föreslagit attförsamlingarnas kommunstatus bör upphöra i samband med de iberedningens betänkande föreslagna relationsförändringarna mellanstaten och . I belysning av detta kan man, enligtregeringen, naturligtvis ifrågasätta om det nu finns anledning attfullfölja traditionerna med en nära anpassning av den kyrkokommunalalagstiftningen efter kommunala förhållanden. Det finns emellertidenligt regeringen i den nya kommunallagen regler som frångrundläggande demokratiska utgångspunkter är mycket betydelsefulla ochsom därför också bör få genomslag på det kyrkliga området. Regeringenhar därför stannat för att föreslå en del förändringar av kyrkolagensregler om församlingar och samfälligheter i syfte att anpassa dem tillden nya kommunallagen och till vissa av de ändringar som riksdagenbeslutade om med anledning av propositionen 1993/94:188 Lokaldemokrati (bet. 1993/94:KU40) och som trädde i kraft den 1 juli 1994.Vid avvägningen av i vilken omfattning som anpassningen bör göras harregeringen tagit utgångspunkten i det förhållandet att Svenska kyrkanär ett trossamfund och regeringen har också tagit hänsyn till denspeciella struktur som råder på lokalplanet inom Svenska kyrkan.2.2 MotionenI en motion 1994/95:K16 av () yrkas att riksdagenskall besluta att avslå propositionens förslag. Motionären anser attSvenska kyrkan inte bör ges någon offentligrättslig ställning iframtiden och hänvisar till förslaget i Kyrkoberedningensslutbetänkande om att församlingarnas kommunstatus bör upphöra isamband med relationsförändringarna mellan staten och Svenska kyrkan.Motionären delar den i propositionen uttryckta uppfattningen att mannaturligtvis i belysning av Kyrkoberedningens förslag kan ifrågasättaom det nu finns anledning att fullfölja traditionerna med en näraanpassning av den kyrkokommunala lagstiftningen efter kommunalaförhållanden.2.3 Kyrkomötet1994 års kyrkomöte (1KL 1994:2) delade regeringens uppfattning.Eftersom regleringen av kyrkans organisation på lokalplanet är avkommunalrättslig natur, är det enligt kyrkomötet väsentligt att dennalagstiftning så långt som det är möjligt ansluter till kommunallagensregler. Denna uppfattning kom även till uttryck i det av 1991 årskyrkomöte godtagna betänkandet om ny kyrkolag (1Kl 1991:9). Denomständigheten att Kyrkoberedningen numera avslutat sitt arbetepåverkar enligt kyrkomötet inte den bedömning som kyrkomötet gavuttryck för 1991.2.4 Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att det i den nyakommunallagen finns regler som från grundläggande demokratiskautgångspunkter är mycket betydelsefulla och som därför också bör fågenomslag på det kyrkliga området. Som ovan framgått ärKyrkoberedningens förslag om bl.a. de framtida relationerna mellanstaten och föremål för behandling inomCivildepartementet, och avsikten är att regeringen skall lämna enskrivelse till kyrkomöte. Enligt utskottets mening kan dettainte anses utgöra anledning att avvakta med en sådankommunallagsanpassning av kyrkolagen som regeringen nu föreslår ipropositionen. Utskottet avstyrker motion 1994/95:K16.3. Den kyrkokommunala kompetensen3.1 Nuvarande bestämmelserDen kyrkokommunala kompetensen regleras i 11 kap.1--7 §§ kyrkolagen (1992:300). Liksom i äldre kommunallagstiftning pådet borgerliga området finns en allmän kompetensregel, 11 kap. 1 §.Den säger att en församling själv eller i samverkan med andraförsamlingar får sköta sina angelägenheter. Den kompletteras med en isju punkter i princip uttömmande uppräkning av vad som avses medförsamlingsangelägenheter. Med församlingsangelägenhet avses bl.a.frågor om främjande av kyrkans gudstjänstliv och undervisning samtdiakoni och evangelisation (punkt 1). Till gudstjänstliv hör dekyrkliga handlingarna dop, konfirmation, vigsel och begravning.I den nuvarande kommunallagen finns kompetensreglerna reglerade i 2kap. 1--10 §§. Grundregeln är att kommunerna får ha hand om sådanaangelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till kommunensområde eller medlemmar. Förutom kravet på ett allmänintresse uttrycksdärigenom också den s.k. lokaliseringsprincipen. Den anger att detalltid måste finnas ett lokalt förankrat intresse av en åtgärd,antingen i förhållande till en kommuns geografiska område eller tillmedlemmarna eller till båda delar. Härutöver finns bestämmelser somuttrycker den kommunala likställighetsprincipen innebärande att enkommuns medlemmar skall behandlas lika, om det inte finns sakliga skälför något annat. Det finns också ett förbud mot att fatta beslut medtillbakaverkande kraft (retroaktivitetsförbudet). En särskildreglering om kommunernas kompetens i näringslivsfrågor finns också ikommunallagen.3.2 PropositionenI propositionen föreslås ingen ändring av grunden för regleringen avförsamlingarnas och de kyrkliga samfälligheternas kompetens.Regeringen föreslår dock att, på samma sätt som i kommunallagen, någraav de grundläggande kommunala kompetensprinciperna skall anges direkti lagtexten. Den grundläggande allmänna kompetensregeln bör enligtpropositionen kompletteras med föreskrifter som uttryckerlokaliserings- och likställighetsprinciperna samtretroaktivitetsförbudet. Däremot finns det enligt regeringen intenågot behov av en särskild reglering av församlingarnas kompetens pånäringslivsområdet.Av lagtekniska skäl förelås att hela nuvarande 11 kap. kyrkolagenupphävs och ersätts av ett nytt kapitel. Enligt propositionen innebärde föreslagna ändringarna att den kyrkokommunala kompetensen uttryckspå ett sätt som ansluter till regleringen av kompetensen ikommunallagen.Lokaliseringsprincipen framgår av den föreslagna 11 kap. 1 §kyrkolagen. Enligt propositionens specialmotivering används begreppetmedlem här för att ge uttryck åt det kyrkokommunala medlemsbegreppet.Med medlem avses den som är folkbokförd i församlingen. Ispecialmotiveringen anförs vidare att det faller utanför enkyrkokommuns ordinära kompetens att göra vederlagsfria prestationertill enskilda personer utan att denna rätt eller skyldighet har stöd ilag (förbudet mot att ge understöd åt enskilda). Åtgärderna måstegenerellt sett mer ta till vara ett allmänt intresse för församlingen,vilket framgår bl.a. av rättspraxis på området. I 2 kap. 1 §kommunallagen uttrycks kravet på allmänintresse, men enligtpropositionen skulle det emellertid i det kyrkliga sammanhanget kunnaleda tanken fel att i lagtext tala om ett allmänintresse för attuttrycka församlingens kompetens. Därför har något sådant begrepp inteinförts.Likställighetsprincipen finns uttryckt i den föreslagna 11 kap. 2 §.I 3 § samma kapitel föreslås en bestämmelse som uttrycker det förbudmot beslut med retroaktiv verkan som enligt praxis finns på detkommunala området. Medlemsbegreppet i 2 och 3 §§ är detsamma som i 1§. Den föreslagna 11 kap. 4 § motsvarar innehållet i den uppräkning avförsamlingsangelägenheter som görs i nuvarande 11 kap. 1 § andrastycket. Paragrafen är sammankopplad med den allmännakompetensbeskrivningen i 1 § genom en hänvisning dit. I 11 kap. 12 §föreslås en ny bestämmelse som anger att föreskrifterna i 1--3 §§ inteenbart gäller för församlingarna utan också för de kyrkligasamfälligheterna. I den föreslagna lydelsen av 11 kap. 14, 15 och 17§§ används begreppet kyrkomedlem och i propositionensspecialmotivering anges att med detta avses den som är medlem avSvenska kyrkan.I propositionen anför regeringen att det, såsom kyrkomötetframhållit, kan vara vanskligt att använda begreppet medlem i dettasammanhang. Det får inte blandas samman med religionsfrihetslagensmedlemsbegrepp som avser tillhörigheten till somtrossamfund. Som anfördes i regeringens skrivelse till kyrkomötet(regskr. 1994:1) bör man dock enligt propositionen inte överdrivarisken för en sådan sammanblandning, särskilt inte om det klartframgår av motiven till lagtexten att man med församlingsmedlem avserbara den som är folkbokförd i en församling. Man måste också, enligtregeringen, beakta att man i det pågående arbetet med grunderna förtillhörigheten till trossamfundet inte använderbegreppet medlem utan just tillhörig. Att i stället användaformuleringen "folkbokförd i församlingen" medför enligt regeringenlagtekniska svårigheter och ett otympligt lagspråk. Regeringen anserdärför att man inte bör frångå förslaget att använda begreppt medlemför att uttrycka den kommunalrättsliga statusen.3.3 Motionerna3.3.1 Begreppet medlemI motion 1994/95:K13 av () yrkas i denna del attbegreppet medlem i 11 kap. 1--3 §§ i förslaget till lag om ändring ikyrkolagen skall bytas ut mot ordet "folkbokförd" i lämplig form ellerändras på annat lämpligt sätt.Enligt motionären kan det inte råda någon tvekan om att det uppstårsvårigheter att förstå vad som avses när samma eller nästan sammabegrepp används med olika innebörd i en och samma lag. Det kan enligtmotionen inte vara tillfredsställande att den som utträtt ur -- ur kommunalrättslig synvinkel -- betraktas somförsamlingsmedlem. Enligt motionären avses med församlingsmedlem idagligt tal endast fysiska personer som tillhör ochgenom kyrkoskrivning är knutna till församlingen. På ett liknandemedlemsbegrepp bygger också reglerna om rösträtt och valbarhet. Åandra sidan måste, enligt motionären, ett mera vidgat medlemsbegreppgälla beträffande rätten att anföra besvär. Härtill kommer deekonomiska intressen, som är knutna till skyldigheten att betala skatttill församlingen. Mot bakgrund av detta synes enligt motionären någotentydigt medlemsbegrepp inte böra anges för församlingens vidkommande.Enligt motionären föreligger inte hinder att för varje fall angevilken krets av personer och andra som avses.I motion 1994/95:K15 av () yrkas i yrkande 2 a)att uttrycket "(deras/sin) medlemmar(na)" i propositionens förslagtill ny lydelse av 11 kap. 1--3 §§ kyrkolagen skall ersättas avuttrycket "(de) i församlingen kyrkobokför(da)".Enligt motionären saknar nuvarande lagstiftning en kommunalrättsligbegreppsbestämning. Bestämmelserna om valbarhet och rösträtt knyter antill folkbokföringen och medlemskap i samt beträffandebesvärsrätten endast till folkbokföringen. Motionären anser detolämpligt att ha två olika medlems/kyrkotillhörighetsbegrepp ikyrkolagen och att förväxlingar lätt kommer att kunna ske.3.3.2 Den kyrkokommunala kompetensenI motion 1994/95:K14 av () yrkas en sådan ändring i 11kap. 1 § kyrkolagen som möjliggör för en församling att besluta om attden som inte tillhör församlingen men har en särskild anknytning tilldenna, kostnadsfritt skall få del av de kyrkliga handlingarna.Enligt motionären har regeringsrätten i en dom fastställt attkyrkofullmäktiges beslut att medge dop, konfirmation och vigsel utankostnad för personer som inte var kyrkobokförda i församlingen varbefogenhetsöverskridande. Enligt motionären är det nödvändigt attSvenska kyrkan ges möjlighet att vara den öppna folkkyrka den villvara. Det bör bl.a. innebära att församlingarna när det gällerkostnaderna för att få del av de kyrkliga handlingarna -- dop,konfirmation, vigsel och begravning -- kan ta hänsyn till människorskänsla av samhörighet med en församling där man inte är bosatt. Därförbör det enligt motionen inte finnas alltför snäva gränser när detgäller möjligheterna för en församling att låta människor med vissanknytning till församlingen kostnadsfritt få del av dessa handlingar.I motion K15 av () yrkas i yrkande 2 b) att deni propositionen föreslagna lydelsen av 11 kap. 4 § bör utökas med entilläggspunkt 8 med följande lydelse. "8. katastrofhjälp och annathumanitärt bistånd." Vidare yrkas att relevanta delar av lagen(1994:693) om rätt för kommuner, landsting och kyrkliga kommuner attlämna internationell katastrofhjälp och annat bistånd skall tas in ikyrkolagen med den ändringen att den tillståndsgivning av regeringensom förutsätts enligt 2 § inte skall erfordras för församling ellerkyrkliga samfälligheter.Motionären hänvisar till att regeringen i skrivelse till 1994 årskyrkomöte angav att den hade för avsikt att ha en generös inställningnär tillstånd till biståndsgivning skulle ges för kyrkliga kommunerenligt lagen (1994:693) om rätt för komuner, landsting och kyrkligakommuner att lämna internationell katastrofhjälp och annat bistånd.Att denna del av skrivelsen nu inte finns med i propositionen ansermotionären vara illavarslande för enskilda församlingars möjligheteratt engagera sina medlemmar i internationellt hjälparbete.