bet · GI01SkU28 · 1995-05-30 00:00:00 — Industrins energiskatter (mom. 18)() hardels anfört följande:Bestämmelserna om nedsättning av koldioxidskatten ochbefrielse från energiskatten på bränslen och elkraft omfattar hela tillverkningsindustrin. Ett stort antal företag medrelativt låga energikostnader får härigenom ett onödigt svagtincitament till energisparande, och nedsättningssystemet blir pådetta sätt onödigt dyrt för staten. står det klart atten kraftig höjning av koldioxidskatten måste genomföras omSverige skall kunna klara sina förpliktelser enligtklimatkonventionen.Miljöpartiet de gröna anser att ett nedsättningssystem förindustrin endast bör omfatta de mest energiintensiva ochkonkurrensutsatta branscherna som gruvor och stål-, papper- ochstenindustri. Härigenom uppnås inte bara ökade inkomster förstaten utan också ett starkare incitament att spara energi inomtextilindustrin, verkstadsindustrin och andra ickeenergiintensiva branscher. En särskilt kostnadseffektiv metodskulle vara att låta den mest energiintensiva industrin få enkraftig nedsättning av skatten på koldioxid endast om åtgärdervidtas för att effektivisera energianvändningen. degrönas förslag är att den del av energikostnaden som överstiger2 % av försäljningsvärdet skall vara undantaget från energi- ochkoldioxidskatt under en övergångsperiod.Regeringen bör få återkomma med ett förslag.dels vid moment 18 hemställt18. beträffande industrins energiskatteratt med bifall till motion 1994/95:Sk63 yrkande 2,med anledning av motionerna 1994/95:Sk654 yrkandena 4, 6 och 7och 1994/95:Fi212 yrkandena 11 och 12 och med avslag påmotionerna 1994/95:Sk341 yrkande 33 och 1994/95:Fi33 yrkande10 i denna del hos regeringen begär ett förslag som innebär attnedsättningsreglerna för industrin ersätts med ett tak förenergiintensiv industri vid av produktionskostnaden undervillkor att en plan för minskad energikonsumtion upprättas,20. Vissa ändringar i industrins beskattning (mom. 19), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Regeringens olika förslag om höjd koldioxidskatt, höjning avproduktionsskatterna på el, införande av endrivmedelsbeskattning av arbetsfordon inom industrin och detdelvisa slopandet av den särskilda nedsättningsregeln (den s.k.1,2-procentsregeln) för energiintensiv industri, m.m. utgörenligt vår mening exempel på skattehöjningar som slår motSveriges konkurrensförmåga och möjligheten att utveckla enslagkraftig industrisektor.Vi har i vårt budgetalternativ finansierat de ökade utgifternagenom besparingar och avvisar därför förslagen.dels vid moment 19 hemställt19. beträffande vissa ändringar i industrins beskattningatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk58yrkandena 1 i denna del, 4 i denna del, 5 och 6 och1994/95:Sk60 i denna del och med avslag på proposition1994/95:203 i denna del inte godtar regeringens förslag omslopande av den särskilda nedsättningsregeln, m.m.,21. Växthusnäringen (mom. 20), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Med de förslag om höjd koldioxidbeskattning som regeringenaviserat för industrin kommer växthusodlingensenergiskattekostnader att mer än tredubblas från den 1 januari1996. i perspektivet av ett förlorat tullskydd och andraökade skatter blir en sådan förändrad beskattning ett dråpslagmot växthusodlingen och odlingen av tomat, gurka, sallad,krukväxter och snittblommor med flera viktiga svenskaväxthusprodukter. För ett växthusföretag med t.ex. odling avgurka eller tomat är energikostnaden 20--avnettoomsättningen. Skattens andel av nettoomsättningen kandärvid vara ända beroende på nyttjat energislag.Med olja som energislag blir skattekostnaden 3--avnettoomsättningen. En energikostnad av denna storlek är idagsläget dubbelt så stor som i och vars exportutgör den främsta marknadskonkurrensen för svenska produkter.Vi anser att växthusnäringen som en följd av det anförda börundantas från övervägandena om ytterligare höjd energiskatt.dels vid moment 20 hemställt20. beträffande växthusnäringenatt med bifall till motion 1994/95:Sk61 yrkande 2och med anledning av motionerna 1994/95:Sk655 yrkandena 1 och2, 1994/95:Sk670 och 1994/95:Sk671 yrkandena 1--3 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,22. Tvätterier (mom. 21)(), (), (), () och () hardels anfört följande:Tvättindustrin konkurrerar med tillverkare som producerarengångsmaterial som används för att ersätta textilier. Denna typav produktion betraktas som industriell och är befriad frånenergiskatt. Tvättindustrin är mycket energikrävande. Itvätterierna produceras rentvätt, varav en stor del utgörs avrena arbetskläder och textiltjänster till anställda inom svenskindustri. Dessutom produceras tvätt och textiltjänster tillförsvar och vård samt till servicenäringar som hotell ochrestauranger. S.k. hushållstvätt, dvs. tvätt till enskildakonsumenter, förekommer över huvud taget inte vid deindustriella tvätterierna. Företagen är mycket priskänsligaoch den konkurrens som etableras från bl.a. , Polenoch de baltiska staterna håller på att bli ett allvarligt hot.En naturlig utveckling av inträde i EU är också attkonkurrensen över gränserna ökar.Av anförda förhållanden beträffande tvätterierna framgår attdet finns ett behov av att genomföra en översyn avgränsdragningen kring industrins energibeskattning. Vi anser atten sådan översyn bör genomföras i anslutning till deöverväganden beträffande industrins energibeskattning somaviseras i propositionen. Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid moment 21 hemställt21. beträffande tvätterieratt med bifall till motion 1994/95:Sk656 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,23. Produktionsskatterna på el (mom. 22 och mom. 61 imotsvarande del), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Som vi anfört i tidigare reservationer anser vi attfinansieringen skall ske genom besparingar och inte genomskattehöjningar som drabbar industrin och hushållen.Vi avvisar förslagen.dels vid moment 22 och moment 61 i motsvarande delhemställt22. beträffande produktionsskatterna på elatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk58yrkandena 2 och 3 och 1994/95:Sk60 i denna del och med avslagpå motionerna 1994/95:Sk63 yrkandena 4--6, 8 och 9,1994/95:Sk341 yrkande 34, 1994/95:Sk654 yrkandena 2 och 3,1994/95:Fi33 yrkande 10 i denna del och 1994/95:Fi212yrkandena 13 och 14 avslår proposition 1994/95:203 i dennadel,61. beträffande lagförslagen såvitt avserproduktionsskatterna på elatt till följd av vad utskottet ovan anfört ochhemställt avslår de i proposition 1994/95:203 framlagdaförslagen till lag om ändring i lagen (1982:1201) om skatt påviss elektrisk kraft och lag om ändring i lagen (1983:1104) omsärskild skatt för elekrisk kraft från kärnkraftverk,24. Produktionsskatterna på el (mom. 22)() hardels anfört följande:Beskattningen av vattenkraft är motiverad eftersomvattenkraften bör betala sina miljökostnader i form av förstördaekosystem i älvarna, landskapsvård etc. En sådan skatt skullekunna vara ett styrmedel för att minska trycket på utbyggnad avvattenkraft. Ett problem är emellertid att skatten påvattenkraft inte omfattar nyare vattenkraftverk. Detta börändras för att skatten skall kunna få en seriöst miljöstyrandeeffekt.Det är också rimligt att låta skatten omfatta kraftverk som ärmindre än 1 500 kW. Så kallade minikraftverk har ofta en mycketstor påverkan på det lokala ekosystemet. Gränsen för beskattningbör därför sänkas till 500 kW.Regeringens förslag om en höjning av skatten påvattenkraftverk är positivt eftersom det innebär att äldrevattenkraftverk i fortsättningen får betala en litet större delav sina retroaktiva miljökostnader. Elpriserna kommer antagligenatt stiga något. Även detta är positivt eftersom incitamentetatt spara blir starkare.Den av regeringen föreslagna nivån på per kWh äremellertid inte tillräcklig för att tillgodose principen om attden som åsamkar miljöskador skall stå för kostnaderna. Även nyakraftverk måste betala sina kostnader. Vattenkraftsskatten bördärför höjas till per kWh och även indexeras.Samma förhållanden gäller för kärnkraften. Regeringens förslagom en höjning till per kWh innebär att kärnkraften fårbetala ytterligare en liten del av sina miljökostnader. Detta ärbra men inte tillräckligt. Kärnkraftsskatten bör höjas till 10öre per kWh och indexeras.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 22 hemställt22. beträffande produktionsskatterna på elatt med bifall till motion 1994/95:Sk63 yrkandena4--6, 8 och 9, med anledning av motion 1994/95:Sk654 yrkandena2 och 3 och med avslag på motionerna 1994/95:Sk58 yrkandena 2och 3, 1994/95:Sk60 i denna del, 1994/95:Sk341 yrkande 34,1994/95:Fi33 yrkande 10 i denna del, 1994/95:Fi212 yrkandena13 och 14dels godtar regeringens förslag om höjd koldioxidskatt ochelskatt,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet ovan anfört om en höjning och indexering avproduktionsskatterna, om sänkt effektgräns och om beskattning avnyare vattenkraftverk,25. Skatterna och miljön (mom. 25), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Det finns skäl som talar för en successiv övergång till enmera miljörelaterad beskattning. Mot den bakgrunden utarbetadeden förra regeringen direktiv till och avsåg tillsätta enutredning som skulle bedöma på vilka områden en starkaremiljörelatering av skatteregler skulle kunna genomföras ochvilka samhällsekonomiska och företagsekonomiska konsekvenserdetta skulle komma att få.En självklar utgångspunkt för diskussionen om ökadmiljörelatering av skattesystemet måste vara att det totalaskatteuttaget inte ökar. Tvärtom måste det totala skatteuttagetsuccessivt sänkas. Det innebär att eventuella skatteintäkterskall användas för att sänka andra skatter. Det förs sedan någraår en diskussion om vad som brukar kallas skatteväxling -- höjdskatt på miljöpåverkande verksamhet och lägre skatt på arbete.Det är emellertid orimligt att isolera debatten ommiljörelaterad beskattning till att gälla begreppetskatteväxling. Dagens (och inom överskådlig framtid möjliga)skattebaser för uttag av miljörelaterade skatter är betydligtmindre än de baser som är grunden för uttag av skatt på arbeteav olika slag. Det innebär att problemet med det alltför högaskatteuttaget på arbete inte kan lösas genom i sig motiveradeåtgärder inom ramen för en ökad miljörelatering avskattesystemet. Diskussionen om nödvändigheten av och teknikenför sänkt skatt på arbete är oberoende av och måste förasoavsett i vilken takt miljöbeskattningsinslagen ökar. På sammasätt står debatten om miljörelatering av beskattningen på egnaben. Här finns vissa restriktioner. Den ena avser de totalamiljöeffekterna. Införande eller höjning av en miljörelateradskatt i som leder till så försämrat konkurrensläge attetableringar eller investeringar i svensk industri förläggs tillandra länder med lägre miljökrav ger en totalt sett sämremiljöeffekt. Den andra viktiga restriktionen är att en ökning avden miljörelaterade beskattningen inte får försämra bland annatde ekonomiska förutsättningarna för utveckling och introduktionav ny teknik i syfte att förbättra miljösituationen.Sammantaget bedömer vi att det är möjligt att ökamiljörelateringen av skattesystemet så attskatteintäkterna ökar med ca 2 miljarder kronor.dels vid moment 25 hemställt25. beträffande skatterna och miljönatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk328yrkande 22 och 1994/95:Jo609 yrkande 5 och med avslag påmotionerna 1994/95:Sk341 yrkandena 31 och 32, 1994/95:Sk349yrkandena 6 och 8, 1994/95:Sk646 yrkandena 1 och 2,1994/95:Sk668 yrkandena 1 och 2, 1994/95:Fi211 yrkande 17,1994/95:T239 yrkande 5, 1994/95:Jo604 yrkande 1,1994/95:Jo628 yrkandena 3 och 4, 1994/95:Jo688 yrkande 1,1994/95:N300 yrkande 2, 1994/95:N301 yrkande 13,1994/95:N403 yrkandena 12 och 13, 1994/95:N451 yrkande 2 och1994/95:A274 yrkandena 2--6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,26. Skatterna och miljön (mom. 25)() hardels anfört följande:Sverige har, sett i ett internationellt perspektiv, ett högtskattetryck. Det bör vara en långsiktig strävan att minskaskattetrycket. finns ett stort underskott istatens finanser, vilket talar mot en sänkning av det totalaskattetrycket . Begränsademöjligheter att förändra det totala skattetrycket, det nuvarandeskattesystemets dåliga miljöstyrning och låga resurseffektivitetsamt den höga arbetslösheten och de höga arbetskraftskostnadernaligger till grund för förslag till skatteväxling. Viföreslår att arbetskraftskostnaderna sänks, sommiljöstörande verksamhet och uttag av ändliga resurser beskattashårdare.Skatteväxling kommer att bli ett viktigt incitament förinvesteringar och förnyelse i näringslivet. Miljövänlig ochresurseffektiv teknik blir lönsam, liksom en effektivareorganisation av produktionen. Det är i detta sammanhangväsentligt att näringslivet ges så stabila och förutsägbaravillkor som möjligt. Det betyder att skatteväxlingen bör skelångsiktigt och stegvis. En internationellt samordnadskatteväxling är naturligtvis eftersträvansvärd. Eftersom enskatteförändring i denna riktning ger välfärdsvinster och enbättre fungerande marknadsekonomi är det både möjligt ochönskvärt att tar de första stegen.Den internationaliserade ekonomin sätter dock gränser för hurlångt ett enskilt land kan avvika i fråga om skattesystemetsutformning utan att oacceptabla förluster skall uppträda.Samtidigt som genomför skatteväxling på nationell nivåbör vi utveckla en målmedveten internationell strategi för attpåverka andra länder att göra detsamma. Det kan ske dels genombilaterala överläggningar, dels genom olika internationella forapå nordisk, europeisk och global nivå.I dag uppgår de samlade inkomsterna till staten frånmiljörelaterade skatter till ca 45 miljarder kronor.Centerpartiet föreslår att dessa skatter under de närmaste årenökas med som skatten på arbete imotsvarande mån minskar -- vilket skulle innebära enskatteväxling på drygt 25 miljarder innan . Detotala skatteintäkterna från miljörelaterade skatter skulle dåuppgå till 1999, vilket motsvararknappt av förväntade BNP.Energiskatt bör helst tas ut som skatt på bränsle i relationtill miljöeffekt. Den nuvarande differentieringen mellan olikasektorer, där industrin betalar en avsevärt lägrekoldioxidskatt, är olycklig eftersom den motverkar ett optimaltresursutnyttjande och snedvrider energimarknaden. Storaskattedifferenser inbjuder dessutom till fusk ellerskatteplanering. I ett första skede bör koldioxidskatt tas utäven på fossilbaserad elproduktion och koldioxidskatten förindustrin höjas. Inriktningen bör vara enenhetlig koldioxidskatt på /kg koldioxid för att uppnåmålet om stabiliserade koldioxidutsläpp som därefter minskar.Centern har länge arbetat för införandet av uranskatt. Tillvår tillfredsställelse noterar vi att förslagtill energi- och koldioxidskatt innefattar också ett förslag omkärnbränsleskatt. Kärnkraften lever på stora subventionergenom att övervältra sina externa kostnader på staten,medborgarna och kommande generationer. Uranskatt på /kWhbör införas.Även andra typer av ändliga resurser än fossila bränslen bör inästa steg bli föremål för värdering och eventuell beskattning.Fosfor och naturgrus är exempel som ligger nära till hands. Enavfallsskatt bör övervägas. har föreslagit attfordonsskatten på alla bilar utan katalysator skall höjas med300 kr . Det motsvarar knappt den årliga kapitalkostnadenför en katalysator. Staten skall rimligen inte subventionerabilar med sämre avgasrening, vilket sker med dagensbeskattningssystem.Ovan nämnda åtgärder kan genomföras relativt snabbt och skullege intäkter på 20--. Ytterligare områden kanomfattas i en utvidgad skatteväxlingsreform. Skatten på arbetekan sänkas på olika sätt. Sänkta arbetsgivaravgifter är en enkeloch effektiv metod och därför att föredra. På så vis fårreformen mera direkt genomslag i form av nya jobb.Centerpartiet anser att en skatteväxling måste ske med sänktskatt på arbete och företag respektive en högre skatt påkoldioxidutsläpp och miljöförstörande råvaruanvändning ochverksamhet. bör en skatteväxling istorleksordningen genomföras. Som ett förstasteg föreslås en sänkning av arbetsgivaravgiften med 5 miljarderkronor, främst riktad till småföretag och egenföretagare. Dennasänkning av arbetsgivaravgiften finansieras genom höjdCO2-skatt och införande av uranskatt. Långsiktigt ger ensådan åtgärd förutsättningar för minskad miljöskuld, sänktskattetryck och nya jobb.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 25 hemställt25. beträffande skatterna och miljönatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk668yrkandena 1 och 2 och 1994/95:N300 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1994/95:Sk328 yrkande 22, 1994/95:Sk341 yrkandena31 och 32, 1994/95:Sk349 yrkandena 6 och 8, 1994/95:Sk646yrkandena 1 och 2, 1994/95:Fi211 yrkande 17, 1994/95:T239yrkande 5, 1994/95:Jo604 yrkande 1, 1994/95:Jo609 yrkande 5,1994/95:Jo628 yrkandena 3 och 4, 1994/95:Jo688 yrkande 1,1994/95:N301 yrkande 13, 1994/95:N403 yrkandena 12 och 13,1994/95:N451 yrkande 2 och 1994/95:A274 yrkandena 2--6 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,27. Skatterna och miljön (mom. 25)() hardels anfört följande:Skatter som är önskvärda från miljösynpunkt kan vara svåra attinföra på grund av ett redan högt skattetryck eftersomytterligare pålagor kan få negativa effekter i samhället. Enväxling mellan skatter som innebär att vissa höjs och andrasänks är därför nödvändig. Men skattesänkningen bör genomförasså att alla får del av både höjningar och sänkningar.Det anförs dock även invändningar mot en skatteväxling. En äratt företagens internationella konkurrenskraft kan påverkas --dock finns möjligheten att företag i miljöns frontlinje ocksåhar fördelar av det, en annan att riktigt effektiva miljöskatterurholkar själva skattebasen eftersom utsläppen m.m. minskar.Därför bör frågan om skatteväxling utredas innan mer omfattandeåtgärder vidtas.Redan nu är det dock möjligt att genomföra en skatteväxling avmindre omfattning. I liberalernasekonomisk-politiska motion föreslås att 2 500 miljoner kronorväxlas mellan höjd koldioxidskatt och sänkt arbetsgivaravgift.Även på nivå bör ett slags skatteväxling vara möjlig.En höjning av avgifterna i teknisk verksamhet skullemotsvara på kommunalskatten. En sådan växlingkräver en ändring i kommunallagen om undantag frånsjälvkostnadsprincipen. Förslagsvis skulle undantaget gällaavgifter för verksamhet som belastar miljön. Frågan om kommunalskatteväxling bör utredas.I EU-samarbetet bör den se som enprioriterad uppgift att verka för en skatteväxling och aktivtarbeta för införande av minimiregler för en koldioxidskatt i EU.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 25 hemställt25. beträffande skatterna och miljönatt med bifall till motionerna 1994/95:Jo628yrkandena 3 och 4 och 1994/95:Fi211 yrkande 17 och med avslagpå motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 22, 1994/95:Sk341yrkandena 31 och 32, 1994/95:Sk349 yrkandena 6 och 8,1994/95:Sk646 yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sk668 yrkandena 1och 2, 1994/95:T239 yrkande 5, 1994/95:Jo604 yrkande 1,1994/95:Jo609 yrkande 5, 1994/95:Jo688 yrkande 1,1994/95:N300 yrkande 2, 1994/95:N301 yrkande 13,1994/95:N403 yrkandena 12 och 13, 1994/95:N451 yrkande 2 och1994/95:A274 yrkandena 2--6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,28. Skatterna och miljön (mom. 25)() hardels anfört följande:En uthållig utveckling kräver att produktion och konsumtionstyrs i banor som gynnar hushållning med energi ochnaturresurser. förespråkar ett aktivt användandeav skatt på energi och miljöavgifter för att skapa ett samhällei ekologisk balans. ser det som nödvändigt att påsikt öka skatteuttaget på energi och sådan konsumtion sompåverkar miljön i negativ riktning. Detta innebär bl.a. ökadeskatter på t.ex. koldioxid, kväve och svavel, liksom andraåtgärder som t.ex. avgifter på klorerade organiska ämnen, påarsenik och krom, förpackningar och sådant avfall som brännseller deponeras.Dessa höjningar måste dock ses i ett samhällsekonomisktsammanhang som tar hänsyn till sysselsättnings- ochfördelningspolitiska effekter. Detta krav kan tillgodoses genomatt intäkterna från de miljörelaterade skattehöjningarna användsför att sänka skatten på arbete t.ex. genom riktade sänkningarav arbetsgivaravgifterna eller reducerad mervärdesskatt påtjänsteproduktion. anser därför att enmiljöinriktad skatteväxling bör utredas och genomföras under90-talet.Skatteväxling skall ses som ett sätt att nå miljöpolitiska målsamtidigt som sysselsättningen stimuleras. Att en skatteväxlingökar sysselsättningen är klart; osäkerheten gäller hur mycket.Den största sysselsättningseffekten får man troligen omskatteväxlingen gäller sociala avgifter. Om miljöskatterna iSverige fördubblas -- från dagens -- kan deobligatoriska socialavgifterna sänkas med nästan 7procentenheter. Det bör öka efterfrågan på arbetskraftbetydligt.Skatteväxling är också näringspolitik. Den driver påutvecklingen mot framtida produkter och marknader. Ett problemvid en skatteväxling är att skattebasen urholkas i sammautsträckning som verksamheter negativa för miljön minskar. Dockkan vi under en övergångstid på kanske räkna med att såvälutsläpp av koldioxid som användning av energi kommer attfortsätta att vara grunden för stora och ganska stabilaskatteintäkter. stärks en annnan skattebas genom attsysselsättningen ökar.Direktiven till tar inte uppfördelningseffekter trots att skatter slår olikafördelningspolitiskt. Undersökningar från flera västeuropeiskaländer pekar på att fördelningseffekterna kan vara såvälpositiva som negativa. Det beror på vilka miljöskatter sominförs. ser det därför som mycket viktigt attdenna fråga belyses i kommande utredningsarbete.Övergångsproblem vid en skatteväxling minskar om förändringarsker gradvis och med lång framförhållning. Det är vidare enfördel om går före övriga genom att införa enmer omfattande miljöbeskattning. Strukturförändringarstimuleras, liksom nya tillverkningsprocesser för framtidensmarknader.Vänsterpartiet har för kommande budgetår föreslagitmiljörelaterade skatteskärpningar på . Avdenna inkomstförstärkning anvisar en ram på 3miljarder kronor för närings- och sysselsättningsfrämjandeåtgärder, bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter för försök medkortare arbetsdag. Dessa förslag kan ses som ett första steg iriktning mot en miljöinriktad skatteväxling.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vad somovan anförts angående behovet av skatteväxling och ett ökatskatteuttag på miljöskadlig produktion och konsumtion.dels vid moment 25 hemställt25. beträffande skatterna och miljönatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk341yrkandena 31 och 32 och 1994/95:Sk646 yrkandena 1 och 2 ochmed avslag på motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 22,1994/95:Sk349 yrkandena 6 och 8, 1994/95:Sk668 yrkandena 1och 2, 1994/95:Fi211 yrkande 17, 1994/95:T239 yrkande 5,1994/95:Jo604 yrkande 1, 1994/95:Jo609 yrkande 5,1994/95:Jo628 yrkandena 3 och 4, 1994/95:Jo688 yrkande 1,1994/95:N300 yrkande 2, 1994/95:N301 yrkande 13,1994/95:N403 yrkandena 12 och 13, 1994/95:N451 yrkande 2 och1994/95:A274 yrkandena 2--6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,29. Skatterna och miljön (mom. 25)() hardels anfört följande:När arbetsgivaravgifter och inkomstskatt successivt ökat harstaten valt att på ett mycket slagkraftigt sätt styra marknaden.Avgifterna och skatterna har lagts på arbetstid, vilket harstyrt företagen att finna strategier för att rationalisera bortarbete. Statens syfte har varit att dels finansiera denoffentliga sektorn, dels driva fram teknisk utveckling ochrationalisera bort dåliga arbeten. På många sätt har manlyckats. Strategin har varit riktig för att bygga upp ettmodernt, materiellt utvecklat, industrisamhälle.Nu har vi kommit dit. Med två stora bördor i kappsäcken: högarbetslöshet och stigande miljöskuld.