bet · GI01TU13 · 1995-03-14 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet två regeringsförslag ibudgetpropositionen. Det ena avser inriktningen av besparingarnainom område under budgetåren 1997och 1998, medan det andra innebär att investeringsplanerna iframtiden skall revideras i stället för som nuvart tredje år. Utskottet ställer sig bakom båda förslagen.Vidare behandlar utskottet en rad motionsyrkanden omtrafikpolitikens inriktning, vilka samtliga avstyrks främst medhänvisning till pågående utredningsarbete.Utskottet behandlar också motionsyrkanden ominfrastruktursatsningar i olika delar av landet. Samtligamotioner avstyrks av utskottet med hänvisning till gällandearbetsfördelning för investeringsplaneringen som innebär attriksdagen bör anvisa medel samt ange övergripande ramar ochriktlinjer för investeringsplaneringen och organisationen. Detbör däremot normalt inte ankomma på att ta ställningtill konkreta krav på investeringar och underhållsåtgärder iolika delar av trafiksystemet.Till betänkandet har m-, c-, v- och mp-ledamöterna fogat varsin reservation om trafikpolitikens inriktning. Fp-ledamoten haravgivit ett särskilt yttrande.SJÄTTE HUVUDTITELN Förslag till riksdagsbeslutRegeringen () föreslår iproposition 1994/95:100 bilaga 7 (s. 1--11) att riksdagengodkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inomKommunikationsdepartementets område för budgetåren 1997 och 1998som regeringen i propositionen förordar.Vidare föreslår regeringen i avsnitt A. Infrastruktur(s. 12--15) att godkänner att revideringen av dennationella väghållningsplanen, stomnätsplanen ochlänstrafikanläggningsplanerna skall ske med enförsta revidering . 1994/95:T202 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av ett infrastrukturverk.1994/95:T203 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att hos regeringen begär en utredning omtrafiksituationen i i enlighet med de riktlinjer sommotionen anger.1994/95:T206 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett BNP-relaterat procentmål förkommunikationspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utarbeta nya metoder med bl.a.marknadsstyrning för att underlätta investeringsbeslut,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hanteringsordning för storainfrastrukturprojekt,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om harmonisering av vägtrafikbeskattninginom EU med inriktning mot en trafikrelateradavgiftsfinansiering,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöavgifter relaterade till påverkanav miljön.1994/95:T207 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att definieras som ettnationellt logistiskt centrum,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pågående arbete i kring ettlogistiskt centrum att upptas i den parlamentariskatrafikkommitténs arbete som pilotprojekt för utveckling ochanalys bl.a. för transportsystem till och ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pågående arbete i och påvissa platser på kontinenten kring multimodala terminaler ochEuroplatform.1994/95:T208 av och (båda m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en tillväxtfrämjande utbyggnad avinfrastrukturen avseende väg, järnväg och flyg.1994/95:T210 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvaret inom regeringen för frågor ombilism,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bilsocial utredning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de olika transportslagens kostnader,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anlägga en helhetssyn påmiljöområdet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om områdes- och trängselavgifter.1994/95:T211 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringar av anslag tillinvesteringar.1994/95:T215 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det fortsatta utredningsarbetet avtransport- och kommunikationssektorn i skall ta hänsyntill miljökonsekvenser, global samverkan, europeiskt samarbete,transportrisker, ekonomiska styrmedels funktion etc.1994/95:T216 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunikationsfrågor i Värmland.1994/95:T219 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av fortsatta satsningar på olikakommunikationsprojekt inom län.1994/95:T221 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ompröva 1992 årstrafikpolitiska beslut,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljöskuldsberäkningen måstemedtas och redovisas i projektkalkyler om infrastrukturen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vägtrafikens externa kostnader börinternaliseras,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att besluta om miljöskatter för attklara de utsläppsmål som föresatt sig.1994/95:T222 av m.fl. (s) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att inom EUkraftfullt driver kravet på renare fordon.1994/95:T223 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av infrastruktursatsningar iSödermanland.1994/95:T224 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall vara pådrivande idet europeiska arbetet med miljöanpassade kommunikationer.1994/95:T227 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om infrastrukturella åtgärder i Blekinge.1994/95:T229 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av fortsattainfrastrukturinvesteringar i och att detta skerutifrån en samordnad planering.1994/95:T232 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av investeringar iinfrastruktur,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sjöfart, luftfart, post ochtelekommunikationer skall integreras iinvesteringsplaneringen.1994/95:T235 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kollektivtrafiken i län.1994/95:T237 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökad marknadsstyrning avinvesteringar inom trafikområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vissa vägprojekt bör kunnagenomföras med självfinansiering,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bättre samband mellanskatter/avgifter och statens utgifter för investeringar iunderhåll av infrastrukturen,4. att hos regeringen begär förslag om hur statensintäkter och utgifter för de olika trafikslagen bättre kanregleras så att resp. trafikslag fullt ut finansierar den egnainfrastrukturen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den parlamentariskatrafikdelegationen bör få i uppgift att se över vilkaregleringar som verkar hämmande för konkurrensen och som därförbör avskaffas,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att med offentliga medel helt ellerdelvis finansierad trafik alltid bör upphandlas i konkurrens,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användande av ekonomiska styrmedel fören bättre miljö,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den svenska trafikpolitiken inom EU.1994/95:T238 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett fördjupatinternationellt trafik- och miljösamarbete,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt inom EU medverka till enminskning av miljökonsekvenserna av bilanvändning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt medverka till skärptgemensam lagstiftning med ekonomiska styrinstrument,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att börutveckla samhällsekonomiska kalkyler.1994/95:T239 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska miljöbelastningen frånvägtrafiksektorn,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att senarelägga perioden --2003 såatt de beslutade projekten genomförs före år 2003.1994/95:T310 av och (båda c)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de trafikpolitiska målen.1994/95:T505 av m.fl. (m) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av uppgifter och analyser föratt kunna underlätta beslut om framtida investeringar.1994/95:A446 av och (båda s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar på vägar, broar ochjärnvägar i regioner där kommunikationerna är eftersatta.1994/95:A466 av () vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av kommunikationer.1994/95:A470 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden av järnvägar, flyg ochtelekommunikationer i län.1994/95:Jo238 av m.fl. (m) vari yrkas30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationerna och telenätet pålandsbygden.1994/95:Jo641 av m.fl. (c) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av sambandet mellansamhällsnytta och investeringar i infrastruktur,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att miljöanpassatrafiken.1994/95:K630 av m.fl. (s) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationssystemen i Skåne.1994/95:U503 av m.fl. (fp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av det infrastrukturellasamarbetet. 1 Inriktningen av trafikpolitiken1.1 MotionsförslagI motion T206 (m) framhålls att ur kompetens-, konkurrens-och planeringssynpunkt är det viktigt attinfrastrukturinvesteringarna hålls på en långsiktigt jämn nivå.Även om landets ekonomiska läge är ansträngt bör på siktkommunikationspolitiken få ett eget mål relaterat i procent avexempelvis BNP.I motionerna T206 (m) och T237 (m) förordas ökadmarknadsstyrning vid investeringsbeslut inom trafikområdetliksom flerdimensionella planeringsmodeller för avvägning mellaninvesteringar i olika trafikslag. Lönsamhetskravet är viktigtvid investeringar i kommunikationssektorn. Marknadsstyrningförordas i kombination med trafikrelaterade avgifter. Bådeskatte- och avgiftsfinansiering krävs enligt motionärerna föratt styra investeringar i nya kommunikationer dit de bästbehövs. Mot bakgrund av det besvärliga statsfinansiella lägetbör prövas om något eller några av de större väginvesteringarnakan överlåtas till marknaden exempelvis enligt den modell somanvänts vid upphandlingen av . Om det finns enkommersiell efterfrågan bör enskilda entreprenörer ges möjlighetatt bygga och ta ut avgifter för vägar. Ett enkelt ochöverskådligt regelsystem för detta bör utarbetas. Motionärernaframhåller vidare behovet av en ändrad hanteringsordning förstora infrastrukturprojekt. Syftet är bl.a. att minska tidenfrån plan till färdigställande för infrastrukturprojekt, vilketinnebär parallell ärendebehandling i myndighetsledet samt förturför stamvägnätsprojekt och övriga projekt över ett visst belopp.I motion T206 (m) framhålls vidare att en del av nuvarandeskatt på fordon i vägtrafik och drivmedel bör läggas om till enallmän vägavgift relaterad till användandet av vägarna.Trafikskatter bör ej tas ut på ägandet av fordon. Dessaförändringarna bör genomföras tillsammans med övriga EU-länder.Trafiken bör belastas med miljöavgifter i förhållande tillmiljöpåverkan. Nuvarande miljöavgift för dieselfordon över 3,5ton bör avvecklas när ett annat system med miljörelateradeavgifter införs.Enligt motion T210 (m) behöver hanteringen på regeringsnivåav frågor om bilismen ses över. Någon form av samordningsansvarbör finnas inom . Motionärerna anser att enbilsocial utredning bör genomföras för att belysa effekterna avökade bilkostnader innan ytterligare förändringar av villkorenför bilinnehav diskuteras. En helhetssyn bör anläggas påmiljöområdet vad avser samlade bedömningar särskilt förvägtrafiken om miljöpåverkan, reningsteknik, skatter, avgifterm.m. Vidare anser motionärerna att områdesavgifter inte börinföras medan trängselavgifter kan accepteras.I motionerna T210 (m) och T237 (m) behandlas också frågor omtrafikens kostnadsansvar, infrastruktur m.m. Nya beräkningar börske avseende trafikslagens samhällsekonomiska påverkan.Faktorerna är inte statiska. Sambandet bör bli bättre mellanskatter/avgifter och statens utgifter för investeringar ochunderhåll av infrastrukturen. Helst bör varje trafikslag betalasina egna kostnader och inget trafikslag överbeskattas.Långsiktigt bör trafikslagen härvid likabehandlas men vidomställningen bör hänsyn tas till näringslivets internationellakonkurrenskraft. Motionärerna begär en översyn av förhållandetmellan statens intäkter och utgifter för trafikslagen så att påsikt resp. trafikslag fullt ut kan finansiera den egnainfrastrukturen. Motionärerna framhåller vidare att varjetrafikgren bör bära kostnaderna för infrastruktur ochmiljöpåverkan. Ett system med miljöavgifter ochskattereduktioner skulle möjliggöra styrning mot en bättremiljö. Miljöavgifter kan införas på miljöfarliga utsläpp ochskattesänkningar genomföras på drivmedel med låg miljöpåverkan.Trängsel i städer bör motverkas med kringfartsleder som kankompletteras med avgifter på biltrafik efter utnyttjandet avvägnätet.I motion T237 (m) anförs att den parlamentariskatrafikdelegationen bör få i uppgift att se över vilkaregleringar som verkar hämmande för konkurrensen och därför böravskaffas. De regleringar som inte kan motiveras som skydd förliv, hälsa och miljö bör avskaffas. I motionen framhålls atttrafik som helt eller delvis finansieras med offentliga medelalltid bör upphandlas i konkurrens. bör enligtmotionärerna aktivt delta i utformningen av trafikpolitiken iEU. bör verka för en allmän avreglering inom ramen församarbetet i EU. bör även framöver tillåtas användatunga fordon i nationell vägtrafik. Förrederinäringen bör i EU verka för att likvärdigakonkurrensvillkor erhålls samt att skattemässiga fördelar ochbidrag avvecklas.I motion Jo238 (m) framhålls att ny teknik, inte minst pådataområdet, ger ökade möjligheter till sysselsättning pålandsbygden på grund av att telekommunikationerna ger minskatberoende av var arbetet lokaliseras. Vidare framhålls i motionenatt bilen och kommunikationerna är nödvändiga på landsbygden.Bilen måste dock ytterligare miljöanpassas utan att försvåra förmänniskor att använda den.Enligt motion A466 (m) har goda kommunikationer en avgörandebetydelse för möjligheterna att uppnå tillväxt och regionalutveckling i hela landet. Satsningar på infrastruktur bör ske,t.ex. är vägunderhåll och bärighetsåtgärder viktiga. Ävenjärnvägstrafik, luftfart och sjöfart är på olika sätt viktigaför den regionala utvecklingen.I motion T505 (m) framhålls svårigheterna att jämföra olikatrafikslag inför beslut bl.a. om investeringar. I motionenbegärs att regeringen ges i uppdrag att ta fram uppgifter så attbeslut om framtida investeringar underlättas. Dessutom behövsföretags- och samhällsekonomiskt sifferunderlag för jämförelsermellan trafikslagen.I motion T232 (c) anförs beträffande inriktningen avinvesteringar i infrastruktur att utifrån en transportekonomiskhelhetssyn miljövänliga transporter bör prioriteras.Systemlösningar bör eftersträvas både för gods- ochpersontransporter och investeringar bör göras utifrån varjeregions specifika samhällsekonomiska förutsättningar.Motionärerna framhåller att samordnade trafiklösningar ärviktiga och för långväga transporter bör järnvägs- ochsjöfartslösningar eftersträvas. Med hänvisning till riksdagensuttalande i samband med behandlingen av betänkandet 1992/93:TU35om investeringar i trafikens infrastruktur framhålls i motionenatt det är angeläget att sjöfart, luftfart samt post- ochtelekommunikationer integreras i den fortsatta planeringen.I motion Jo641 (c) framhålls transporternas miljöaspekter ochinformationsteknologin som alternativ till transporter betonas.Det är angeläget att vidta åtgärder för att miljöanpassatrafiken. Miljöeffekterna och dagens krav på resurshushållningmåste alltmer vägas in vid analyser av väginvesteringarnasbetydelse för samhällsutvecklingen. Enligt motionen bör enfördjupad analys göras av sambandet mellan samhällsnytta ochinvesteringar i infrastruktur. Vidare framhålls i motionen attmiljöstörande verksamhet ej bör ges ekonomiskt stöd och attkommunerna skall kunna införa trängselavgifter.Tjänstebilsbeskattningen bör utformas efter fordonensmiljöegenskaper. Motionärerna föreslår att fordonsskatten börhöjas om fordonet saknar katalysatorrening av avgaserna samt attkatalysatorrening bör införas på arbetsredskap. I motionenförordas också att sjöfarten påförs miljöavgifter och attflygets miljöskatter utvecklas.I motion T202 (c) framhålls att det finns ett behov av enförbättrad sektorövergripande långsiktig strategisk planeringsom grund för infrastrukturbeslut. Trafikverkens administrativaorganisation anses i motionen vara en orsak till behovet avförbättrad samordning. I motionen föreslås därför att ettinfrastrukturverk inrättas genom sammanslagningar av fleramyndigheter och organisationer på nationell nivå vilket ocksåkommer att påverka systemet på lokal och regional nivå.Enligt motion T310 (c) har regeringen nedprioriterat detregionalpolitiska delmålet i trafikpolitiken. Motionärernaförordar en bibehållen prioritering av det regionalpolitiskamålet för kommunikationerna i kombination med regeringens mål omsatsningar på informationsteknologin.I motion T238 (fp) framhålls vikten av ett fördjupatinternationellt trafik- och miljösamarbete. Detta gäller bl.a.arbetet inom EU om standardiseringsfrågor på järnvägsområdet,flygtrafikledning och avreglering av flygtrafik. Vidare börsjöfartens miljöfrågor drivas inom EU. För att minskamiljökonsekvenserna av bilanvändning begärs i motionen attregeringen inom EU aktivt verkar för skärpt gemensamlagstiftning om ekonomiska styrinstrument och för stimulanser avforskning och andra insatser för lägre emissioner. Motionärernaanser vidare att bör utvecklasamhällsekonomiska kalkyler. Härvid framhålls att banavgifteroch vägavgifter måste avvägas utifrån ett samhällsekonomisktperspektiv där också miljöpåverkan åsätts ett korrekt pris.Detta bedöms i motionen kunna förändra fördelningen avtransporter mellan trafikslagen.Enligt motion U503 (fp) är utvecklingen av detinfrastrukturella samarbetet viktigt och därför bör förslageninom EU om () vad gäller transporteroch telekommunikationer stödjas.Enligt motion T215 (v) innebär geografiska läge i EUatt vi måste se över våra transporter och våra möjligheter tillkommunikation inom den gemenskap som EU utgör. I detta arbetebör vi också ta hänsyn till kommunikationerna med Östeuropa.Enligt motionen bör regeringen i sitt fortsatta utredningsarbetebeakta en rad krav med anknytning till bl.a. miljön. Detta börske i den utredning som skall utarbeta en nationell plan förkommunikationerna i samt även i . Enligt motionen bör härvid betydelsen avtidsfaktorn för transporter och dess miljökonsekvenser beaktassamt de risker som är förenade med transport av farligt gods.Samverkan i och global samverkan för skydd av miljö ochmänniskor betonas. Ansvarsförhållandena mellan de som utför ochde som använder transporter och kommunikationer bör klarläggas.Vidare bör beaktas möjligheterna att använda taxor och avgifterbl.a. som styrmedel för bättre miljö. Kraven påkommunikationssystemen bör i allt större utsträckning ta hänsyntill miljöpåverkan och resursutnyttjande.I motion T224 (v) anförs att bör vara pådrivande idet europeiska arbetet med miljöanpassade kommunikationer.Länderna omkring måste ha överläggningar omsnabbtågstrafik och högfartståg. En järnvägstunnel under Öresundförordas i stället för en bro och bör ingå i ettNordeuropaprojekt. Enligt motionärerna bör ettalleuropeisk-asiatiskt järnvägssystem bilda basen förmarktransporterna.I motion T221 (mp) begärs att trafikpolitiska beslutomprövas i vissa delar. Det beslut som avses är riksdagensbeslut om investeringar i trafikens infrastruktur m.m.(prop. 1992/93:176, bet. TU35, rskr. Motionärernatillbakavisar de planerade investeringarna med hänvisning tillatt beslutet anses vara undermåligt från miljösynpunkt. Särskiltgäller detta större vägprojekt. I motionen anförs vidare attmiljöskuldsberäkningar måste medtas och redovisas iprojektkalkyler för infrastrukturprojekt. Det påpekas vidare attvägtrafikens externa kostnader inte beaktas, vilket bör ske. Iframtiden vill motionärerna härvid att vägprojektkalkyler skallinnehålla de verkliga samhällskostnaderna bl.a. kostnader förolyckor och miljöförstöring. För att klara de utsläppsmål somSverige föresatt sig framhålls i motionen att vägtrafikenytterligare bör minska utsläppen av giftiga ämnen och därförförordas att en rad olika miljöskatter införs på utsläppen såatt trafiken tvingas bära sina verkliga samhällskostnader.I motion T211 (mp) behandlas infrastrukturinvesteringar iVästsverige med utgångspunkt från ett förslag från de femlänsstyrelserna i S-, N-, O-, R- och P-län. Enligt motionen bören omfördelning av resurser ske från vägar till järnvägar ochkollektivtrafik. Motionärerna föreslår att under de närmasteåren investeras i järnvägar ochkollektivtrafik samt i vägar.I motion T239 (kds) föreslås en rad åtgärder för att minskamiljöbelastningen från trafiksektorn. För att få harmoni mellantrafiken och vad naturen långsiktigt tål måste utsläppen avförsurande ämnen minskas radikalt. mål för år 2000för utsläpp av försurande ämnen och koldioxid bör därför enligtmotionen skärpas. För transportsektorn innebär detta att, iförhållande , utsläppen av koldioxid bör minska med80 %, av kväveoxid och av svaveldioxid med 40 %.Genom att skatteväxling införs, som innebär skattehöjningar förmiljöförstöring och energiförbrukning och skattesänkningar påarbete, kan miljösituationen förbättras. I motionen framhållsvidare att förnyelsebara bränslen bör främjas, t.ex.motoralkoholer. Man bör även främja miljövänlig och energisnålbilteknik samt återvinning. I storstäderna bör ekonomiskastyrmedel användas och satsningar på kollektivtrafik ske.Åtgärder för ökad cykelanvändning bör vidtas för att åstadkommaen bättre miljö.I motion T222 (s) framhålls att är hårt drabbatav försurning. Enligt motionen bör därför varapådrivande i det europeiska arbetet med miljöanpassadekommunikationer. bör inom EU med kraft driva kraven påatt utsläppen från fordonen bör minskas i så snabb takt sommöjligt. Enligt motionen bör EU sträva efter att införa likahårda bestämmelser för fordon som finns i vissa delar av USA.I motion A446 (s) behandlas satsningar på vägar, broar ochjärnvägar i regioner, särskilt skogslänen, där kommunikationernaenligt motionärerna är eftersatta. Det framhålls att regionermed långa avstånd och gles bebyggelse behöver godakommunikationer för att kunna utvecklas.