bet · GJ01UbU3 · 1995-12-07 00:00:00 — fritidsverksamheten i kommunen.Hur kommunernas lokaler används äremellertid en fråga för kommunernasjälva att avgöra. Någon anledning förriksdagen att uttala sig i frågan finnsdet inte enligt utskottet, varföryrkandet avstyrks.Övriga frågorUppföljning och utvärderingI motion 1994/95:Ub339 (m) yrkande 1framhålls behovet av information omskolväsendets tillsyns-, uppföljnings-och utvärderingsarbete. Motionärernaanser det viktigt att stor öppenhetråder när det gäller den uppföljning,utvärdering och tillsyn som utövas inomskolväsendet. Det är en attityd sommåste prägla skolan på alla nivåer,från undervisningen i det enskildaklassrummet till och andramyndigheters granskning. Det är viktigtatt en bred och saklig allmän debattskapas om såväl olika skolor somskolväsendets kvalitet.Utskottet delar motionärernasuppfattning om vikten av en bred ochsaklig debatt om olika frågor inomskolan. Det är angeläget med enallsidig, översiktlig och samladinformation om svenskt skolväsende.Utskottet vill peka på att Skolverketenligt regleringsbrev för budgetåret1995/96 har i uppdrag att ge en sådaninformation. Vidare skall iårsredovisningen sammanfatta ochanalysera de viktigaste resultaten.Skolverket har i sin verksamhetsplanpekat på att utvärderingsprogrammetunder /96 kommeratt befinna sig i en fas därinformationsmängden är omfattande ochmöjligheterna till resultatsummeringaroch till att ta fram underlag förexempelvis utvecklingssatsningar ärrelativt stora. avser attunder ge ut en ny version avBilden av skolan. Avsikten är att i denföra fram de samlade resultaten avverkets arbete och att den skall varautformad så att den kan riktas tillskolhuvudmännen och skolorna. Utskottetföreslår mot denna bakgrund att motion1994/95:Ub339 yrkande 1 skall avslås.Kommunernas uppföljnings- ochutvärderingsansvar behandlas imotionerna 1994/95:Ub339 (m) yrkande 6och 1994/95:Ub315 (fp) yrkande 8.Motionärerna i den först nämndamotionen framhåller att det kommunalahuvudmannaskapet för skolväsendetinnebär att kommunerna har ett stortansvar för utbildningens utveckling.Det är helt nödvändigt attskolhuvudmännen klargör sina ambitionerför att nå de nationella målen,anpassat till de resurser kommunernahar samt att resultaten följs upp ochutvärderas. Enligt den senare motionenborde kommunerna satsa ytterligare påatt utvärdera skolan. Motionärernapekar på att vissa kommuner harinrättat kommunala skolinspektörer fördetta ändamål och anser att en sådanordning borde prövas i fler kommuner.Utskottet konstaterar att regeringeni regleringsbrev för /96ålagt att intensifieraarbetet med att granska de kommunalahuvudmännens och skolornas egna arbetenför målutveckling, planering,uppföljning, utvärdering ochegentillsyn. har i sinverksamhetsplan /96 bland deprioriterade insatserna redovisat attverket avser att göra en särskildsatsning på området för den kommunalaegenkontrollen. Resurser planeras bliavsatta för fortbildning ochutvecklingsinsatser för att höjakompetensen när det gäller uppföljningoch utvärdering. Insatserna kommerprimärt att gälla stöd som skaparförutsättningar för lokalamåldiskussioner och lokalt arbete medstyrdokument liksom för lokaluppföljning och utvärdering. Samtidigtmåste tillsynen fortsätta attutvecklas, heter det iverksamhetsplanen.Utskottet vill för egen del poängteravikten av att kommunerna och skolornaföljer upp och utvärderar den egnaverksamheten. Det är av stor betydelseinte minst när det gäller diskussionerinom kommunen om resurser att kunnaredovisa verksamhetens resultat ochhuruvida de nationella och lokala målennås. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1994/95:Ub339yrkande 6 och 1994/95:Ub315 yrkande 8.SkolhälsovårdFrågor om skolhälsovården tas upp imotionerna 1994/95:Ub389 (kds) yrkande1 och 1994/95:So466 (v) yrkande 2. först nämnda motionen begärs etttillkännagivande om uppföljning avutvecklingen av skolhälsovårdsarbetet ide lokala skolplanerna. I den andramotionen framhålls behovet av attförstärka skolhälsovården så att deneffektivare kan bidra till attförebygga uppkomsten av astma/allergihos skolbarnen.Utskottet behandlade skolhälsovårdenutförligt under föregående (bet. 1994/95:UbU2). Utskottet erinradedå bl.a. om att skolhälsovården ärreglerad i 14 kap. skollagen och attrektor enligt de nya läroplanerna haransvaret för att den elevvårdandeverksamheten utformas så att elevernafår det särskilda stöd och densärskilda hjälp som de behöver.Utskottet anförde vidare: Kommunernahar ett helhetsansvar förskolverksamheten och är skyldiga attupprätta en skolplan med utgångspunkt ihur man lokalt avser att arbeta för attnå de nationella mål som har satts uppför skolan. Enligt utskottets meningbör kommunerna ges rimliga möjligheteratt såväl organisera och utveckla sinauppgifter som ägna sig åt egenkontrollav verksamheten. Det ankommer påSkolverket att följa upp, utvärdera ochutöva tillsyn av verksamheten. Utskottet vill i detta sammanhangockså hänvisa till vad utskottet i detföregående anfört om kommunernas ansvarför uppföljning och utvärdering ochSkolverkets roll som tillsynsmyndighet.Därutöver vill utskottet peka på attSocialdepartementet har utarbetat ettförslag till förstärkt tillsyn överhälso- och sjukvården (Ds 1995:35).Förslaget, som även berörskolhälsovården, har nyligenremissbehandlats. Med hänvisning tillvad utskottet anfört och till attberedning av frågan om tillsyn överhälso- och sjukvården pågår inomregeringskansliet avstyrker utskottetmotionerna /95:Ub389 yrkande 1 och1994/95:So466 yrkande 2.LäsåretI motionerna 1994/95:Ub369 (m) yrkande4 och 1994/95:Ub365 (m) begärs enliberalisering av reglerna förläsårsindelningen. Motionärernaframhåller att en avreglering skulleunderlätta samverkan överkommungränserna och skapa utrymme förbättre resursutnyttjande. Kommunernaborde få bestämma hur läsåret skallutformas med terminer, lov, skolstartoch avslutning.Enligt 4 kap. 3 § skollagen skallläsåret delas upp på en hösttermin ochen vårtermin. Regler om läsåret finnsockså i grundskole- ochgymnasieförordningen. Läsåret skallomfatta samt börja i augustioch sluta senast . Dagarna förhöst- och vårterminens början och slutbestäms av styrelsen. Läsåret skall haminst och minst 12lovdagar. Därutöver får inom läsåretläggas ut högst förplanering av skolarbetet eller förfortbildning av lärare (grundskole-förordningen 4 kap. 1 §). Motsvarandereglering finns i gymnasieförordningen.Regleringen av läsåret behandlades avriksdagen i anslutning till proposition1990/91:85 Växa med kunskaper (bet.1990/91:UbU16 s. 32). Därefter har isamband med behandlingen avläroplanspropositionerna (prop.1992/93:220, bet. UbU1 och prop.1992/93:250, bet. UbU2) den statligaregleringen av antalet friluftsdagarupphört. En betydande minskning av denstatliga regleringen av skolväsendethar skett . Vissa reglerhar dock behållits bl.a. för attåstadkomma en nationellt likvärdigskola. I sammanhanget bör påpekas attstudiestödssystemet i sin nuvarandeutformning är beroende avläsårsregleringen. Utskottet är inteberett att ta initiativ till enavreglering av läsåret. börsåledes avslå motionerna.SkolledarutbildningSkolledarutbildning behandlas imotionerna 1994/95:Ub901 (m) yrkande 13och 1994/95:Ub693 (kds) yrkande 8. först nämnda motionen understryksbehovet av en kvalificeradledarskapsutbildning för rektorer.Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett konkret förslag till sådanutbildning. I den andra motionenbehandlas frågor om arbetsledning ochpersonalvård i skolledarutbildningen.Rektor har det övergripande ansvaretför verksamheten i skolorna och måsteha adekvat utbildning för att bl.a.kunna hantera frågor om mobbning ochtrakasserier. Skolledarutbildningen bördärför förbättras när det gällerpersonalvård och arbetsledning.Utskottet vill med anledning avmotionerna anföra följande.Den förändrade styrningen av skolaninnebär inte bara en förändradansvarsfördelning mellan stat ochkommun utan även en annorlundaledningsfunktion i skolan. Inte minstgenom de nya läroplanerna har rektorsroll när det gäller att förverkliga ennationellt likvärdig och kvalitativthögtstående skola markerats. Detåligger rektor att ansvara för denpedagogiska ledningen av verksamheten iskolan. Till rektorsrollen hör såledesden viktiga uppgiften att ansvara föratt skolans personal arbetar i riktningmot de mål som staten och skolanshuvudman ställer upp. En ny, särskildstatlig grundlägganderektorsutbildning, som ersatte dentidigare skolledarutbildningen,infördes (prop. 1991/92:75,bet. Den innebär enkomprimering av utbildningen och enkoncentration på de delar som hänförsig till det pedagogiskaledningsansvaret. Rektor har också oftaett ekonomiskt och administrativtansvar för verksamheten i skolan. Närdet gäller dessa frågor, som rör t.ex.personalvård och arbetsledning iövrigt, ankommer det på kommunen att setill att rektor såsom kommunalchefstjänsteman får den utbildning sombehövs för uppgiften i fråga, t.ex. iledarskap. Stat och kommun har såledesett delat ansvar för rektorernasgrundläggande skolledarutbildning. Medett delat ansvar framstår enligtutskottets mening samverkan som mycketangelägen. Utskottet har erfarit attett samverkansprojekt pågår inomSkolverket med medverkan av . Syftet med projektet,som kommer att pågå , äratt finna former för samordnadeutbildningsinsatser av stat och kommun.Med hänvisning till vad utskottetanfört bör avslå motionerna1994/95:Ub901 yrkande 13 och1994/95:Ub693 yrkande 8.Landstingens gymnasieutbildningI motion 1994/95:Ub324 (kds) tas fråganom landstingens gymnasieutbildning upp.Kommunerna har helt ansvaret förgymnasieskolan med undantag avomvårdnads- och naturbruksprogrammen.Dessa program är landstingen huvudmanför. I övrigt är det inte tillåtet förlandstingen att bedrivagymnasieutbildning. Gymnasieutbildningfår inte heller enligt lagen omentreprenadförhållanden inom skolanläggas ut på entre- prenad tilllandsting. Motionären anser attlandstingen skall få anordna andraprogram än naturbruks- ochomvårdnadsprogrammen om kommuner ochlandsting är överens (yrkande 1). Enöversyn bör göras av gällandelagstiftning med inriktningen atträtten vidgas för landsting ochkommuner att själva komma överens omuppgiftsfördelningen beträffandegymnasieskolan (yrkande 2). I yrkande 3anförs att landstingen bör få anordnayrkessärskola. Utbildning inomyrkessärskola borde kunna läggas ut påentreprenad från kommunerna tilllandstingen.Utskottet har tidigare vid fleratillfällen behandlat frågan ommöjlighet för landstingen att anordnaandra program än inom naturbruks- ochomvårdnadsområdet, bl.a. i bet.1993/94:UbU6 (s. 12). Utskottetuttryckte då som sin mening att dennuvarande ordningen borde bibehållas.De problem som kan uppstå bör kunnalösas genom samarbete mellan de berördaparterna, heter det i betänkandet.Utskottet har ingen annan uppfattningnu. Utskottet vill tillägga att det inte finns några hinder för enlandstingskommunal skola att samverkamed en primärkommun för att vidgavalmöjligheterna för elever vidlandstingskommunal skola. Enlandstingskommunal elev kan gå kurser iprimärkommunal skola om överenskommelsehar träffats om detta. Enlandstingskommunal skola har däremotinte rätt att utvidga sittutbildningsområde genom avtal ellerentreprenad. Enligt lagen (1993:802) omentreprenadförhållanden i skolan fårkommuner och landsting sluta avtal meden enskild fysisk eller juridisk personom att denna skall bedriva vissundervisning i gymnasieskolan. Avtaletfår endast avse undervisning inomämnesblocken estetiska ämnen,ekonomiska ämnen, tekniska ämnen ochyrkesämnen. Undervisning inom andraområden än de nu nämnda får integenerellt läggas ut på entreprenad. Försådan undervisning finns detemellertid möjlighet för regeringenatt, om det föreligger särskilda skäl idet enskilda fallet, medgeentreprenaddrift.Frågan om landstingens framtidauppgifter har behandlats iRegionberedningens betänkande Regionalframtid (SOU 1995:27), somremissbehandlas till utgången avdecember 1995. I betänkandet föreslårRegionberedningen bl.a. attlandstingens gymnasieskolor fårmöjlighet att i entre-prenadformbedriva utbildning, som annars åvilarden kommunala gymnasieskolan.Motionen bör avslås.Ansvaret för förskolan m.m.I motion 1994/95:Ub905 (mp) yrkandena 4och 9 behandlas frågan om ansvaret förförskolan och fritidsverksamheten.Genom att förskolan numera har entydlig pedagogisk uppgift börkommunerna ta fram skolplaner förverksamheten, så att förberedelsernaför arbete synliggörs ochlättare kan utvecklas. En förskoleplanskulle enligt motionärerna kunna ingå iden skolplan som varje kommun skall haför skolan. bör därvid hadet övergripande ansvaret och bl.a. gekommunerna vägledning i vad enförskoleplan skall innehålla.Skolverket bör också ha detövergripande ansvaret för tillsynen avförskolans pedagogiska verksamhet(yrkande 4). Enligt yrkande 9 imotionen bör få tydligadirektiv om att skolbarnsomsorgen viden skolas fritidsverksamhet skall fallainom tillsynsansvar.Fritidsverksamheten har stora ochviktiga uppgifter i samarbetet medskolan. Fritidspedagogernas verksamhetär på många skolor integrerade iklassrumsarbetet. Det är viktigt attskolorna av besparingsskäl inte göravkall på kvalitetskrav förfritidsverksamheten, ansermotionärerna.Utskottet vill peka på att kommunernahar genomfört stora förändringar i sinorganisation av skola, förskola ochskolbarnsomsorg. Förändringarna rörsåväl den kommunala nämndorganisationensom hur verksamheten bedrivs och hurt.ex. Många kommunerhar startat en särskildsexårsverksamhet i nära anslutning tillskolan eller infört andrasamarbetsformer mellan skola ochförskola. Fritidsverksamheten har påmånga håll integrerats i skolan.Personalen samverkar på olika sätt, ochpå många håll genomför man gemensamfortbildning. I sammanhanget är detviktigt att göra klart att barnomsorgoch skola omfattas av skildalagstiftningar, socialtjänstlag resp.skollag. Tillsynsverksamheten vadgäller socialtjänstlagstiftningenutövas av . Utskottetvill understryka vikten av ettförtroendefullt samarbete mellanskolan, förskolan och skolbarnsomsorgenför att stödja barnens allsidigautveckling. Särskilt viktigt är detnaturligtvis att underlätta skolstartengenom ett nära samarbete mellan skolanoch den skolförberedande verksamheten.Detta har också uttryckts i den nyaläroplanen (Lpo 94).I betänkandet Grunden för livslångtlärande. En barnmogen skola (SOU1994:45) behandlas frågor som hängersamman med skolstart, skolplikt samt depedagogiska, organisatoriska ochekonomiska konsekvenserna av olikamodeller för skolstarten. Betänkandethar remissbehandlats och bereds förnärvarande inom regeringskansliet.Regeringen har i proposition1995/96:25 En politik för arbete,trygghet och utveckling meddelat attden kommer att taställning till frågan om en tioårigskolplikt. Mot denna bakgrund anserutskottet det inte påkallat med ettuttalande från sida omförändring av ansvarsförhållandetmellan och ide av motionärerna berörda avseendena.Med hänvisning härtill bör riksdagenavslå motion 1994/95:Ub905 yrkandena 4och 9.Läromedel för funktionshindradeFrågan om en utredning om produktionenav läromedel för funktionshindrade tasupp i motion 1994/95:So294 (c) yrkande8. Av motionen framgår att nämnden förvårdartjänst har föreslagit att fråganom läromedel/studiematerial för olikagrupper med funktionshinder skallutredas. Motionärerna anser attregeringen bör tillsätta den begärdautredningen.Utskottet konstaterar att regeringenden har tillsatt enutredning (dir. 1995:134) som skall seöver ansvarsfördelningen mellan stat,kommun och landsting vad gällerutbildning och omvårdnad avfunktionshindrade elever. I utredningeningår också att se över den statligaläromedelsproduktionen. uppfattning är därmed syftetmed motionen tillgodosett, varföryrkandet bör avslås. beträffande uppföljning ochutvärdering av praktisk-estetiskaämnen och blockämnenatt avslår motionerna1994/95:Ub304 yrkande 2 och1994/95:Ub368 yrkande 10,res. 1 (c, kds)2. beträffande utvärdering avsyo-funktionenatt avslår motion1994/95:Ub354,3. beträffande etikfrågor iundervisningenatt avslår motionerna1994/95:Ub303, 1994/95:Ub368 yrkande2, 1994/95:Ub370 och 1994/95:Ub376,res. 2 (kds)4. beträffande interkulturellafrågoratt avslår motionerna1994/95:Ub304 yrkande 7 och1994/95:Sf636 yrkandena 10, 11 och12,5. beträffande undervisning isex och samlevnadatt avslår motion1994/95:Ub313 yrkandena 1 och 2,6. beträffande undervisning omriskerna med alkohol, tobak ochnarkotikaatt avslår motion1994/95:Ub367 yrkandena 1 och 2,7. beträffande utbildning inaturkunskapatt avslår motion1994/95:Ub328 yrkandena 1 och 2,8. beträffande fler valfriaskolämnenatt avslår motion1994/95:Ub311,9. beträffande regler förantalet undervisningstimmaratt avslår motionen1994/95:Ub353,10. beträffande nationellaprovatt avslår motion1994/95:Ub338,11. beträffandeidrottsundervisningenatt avslår motionerna1994/95:Ub343 yrkandena 1 och 2,1994/95:Ub363, 1994/95:Ub383 yrkande4, 1994/95:Ub387 ,1994/95:Kr412 yrkande 6, 1994/95:Kr413yrkande 3 och 1994/95:Kr414 yrkande2,12. beträffande kostundervisningm.m.att avslår motionerna1994/95:Ub383 yrkande 3,1994/95:Ub904 yrkandena 1, 2 och 3och 1994/95:A807 yrkande 13,13. beträffande undervisning omtotalförsvaretatt avslår motion1994/95:Ub312,14. beträffande undervisningen ihistoriaatt avslår motion1994/95:Ub301 och 1994/95:Ub309,15. beträffande frivilligkonfessionell undervisningatt avslår motion1994/95:Ub372,16. beträffande teckenspråk somtillvalsämneatt avslår motion1994/95:Ub356 yrkande 2,17. beträffande undervisning imediakunskapatt avslår motion1994/95:Ju809 yrkande 8,18. beträffandekörkortsutbildningatt avslår motionerna1994/95:Ub317, 1994/95:Ub361 och1994/95:Ub385,19. beträffande undervisning omarbetsliv och företagandeatt avslår motion1994/95:Ub902 yrkandena 1, 2, 3 och4,20. beträffande utbildning förvårdyrkenatt avslår motion1994/95:So207 yrkandena 17 och 18,21. beträffandenaturbruksutbildningatt avslår motionerna1994/95:Ub329, 1994/95:Ub351 och1994/95:Ub373,22. beträffande undervisning fördyslektikeratt avslår motionerna1994/95:Ub347, 1994/95:Ub350 yrkande1, 1994/95:Ub357 yrkandena 2 och 3och 1994/95:Ub374 yrkande 2,23. beträffande utbildning ochfortbildning av lärare om dyslexiatt avslår motionerna1994/95:Ub350 yrkande 2, 1994/95:Ub357 yrkande 1, 1994/95:Ub374yrkande 1 och 1994/95:Ub905 yrkandena5 och 6,res.3(mp, kds)24. beträffandeskolmåltidsavgifteratt med anledning avmotionerna 1994/95:Ub336 och1994/95:Ub364 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 4 (m, c, fp, kds)25. beträffande skolgårdaratt avslår motionerna1994/95:Ub304 yrkande 8 och1994/95:Ub368 yrkande 3,26. beträffande arbetsmiljön iskolanatt avslår motion1994/95:A273 yrkande 1,27. beträffande utnyttjande avskolans lokaleratt avslår motion1994/95:A273 yrkande 4,28. beträffande information omskolväsendets tillsyns-, uppföljnings-och utvärderingsarbeteatt avslår motion1994/95:Ub339 yrkande 1,res. 5 (m)29. beträffande kommunernasuppföljnings- ochutvärderingsansvaratt avslår motionerna1994/95:Ub315 yrkande 8 och1994/95:Ub339 yrkande 6,res.6(fp)30. beträffandeskolhälsovårdenatt avslår motionerna1994/95:Ub389 yrkande 1 och1994/95:So466 yrkande 2,31. beträffande regler förläsårsindelningatt avslår motionerna1994/95:Ub365 och 1994/95:Ub369yrkande 4,res. 7 (m, fp)32. beträffandeskolledarutbildningatt avslår motionerna1994/95:Ub693 yrkande 8 och1994/95:Ub901 yrkande 13,res. 8 (m)33. beträffande landstingensgymnasieutbildningatt avslår motion1994/95:Ub324 yrkandena 1, 2 och 3,34. beträffande ansvaret förförskolan och fritidsverksamhetenatt avslår motion1994/95:Ub905 yrkandena 4 och 9,res. 9(mp)35. beträffande läromedel förfunktionshindradeatt avslår motion1994/95:So294 yrkande 8.Stockholm den 7 december 1995På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), EvaJohansson (s), (), IngegerdWärnersson (s), (),(), (),(), Britt-MarieDanestig-Olofsson (v), (), (),(), ()och (). Uppföljning och utvärdering avpraktisk-estetiska ämnen och blockämnen(mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 9 som börjar med Utskotteterinrar och slutar med yrkande 10 bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att eneffektiv tillsyn, uppföljning ochutvärdering är nödvändig för att mål-och resultatstyrning skall fungera.Statens skolverk har enligt sininstruktion (SFS 1991:1121) tilluppgift att verka för att de mål ochriktlinjer för skolan som ochregeringen har fastställt förverkligasinom givna ramar. Utskottet vill medanledning av motionerna peka för de praktiska och estetiskaämnena enligt den nya läroplanen förgrundskolan (Lpo 94) kan ökas beroendepå skolans profilering och elevernasval. Utskottet anser att det är viktigtatt detta följs upp av , delsvad gäller måluppfyllelse, dels vadgäller det faktiska timutfallet förvart och ett dessa ämnen samt även hurtiden fördelas över helagrundskoletiden. Ett annat viktigtområde för uppföljning och utvärderingär de ämnesgrupper som i grundskolanstimplan är förlagda till block.Utskottet delar således motionärernasuppfattning om det angelägna i attfölja och utvärdera de praktisk-estetiska ämnena och de ämnen somenligt timplanen är förlagda tillblock, samhällsorienterande respektivenaturorienterande ämnen. Utskottetföreslår därför att medbifall till förevarande yrkanden somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.dels att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:1. beträffande uppföljning ochutvärdering av praktisk-estetiskaämnen och blockämnenatt med bifall tillmotionerna 1994/95:Ub304 yrkande 2och 1994/95:Ub368 yrkande 10 somsin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört,2. Etikfrågor i undervisningen (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 10 som börjar med Utskottetvill och på s. 11 slutar med 1994/95:Ub376 bort ha följandelydelse:Utskottet vill hänvisa till de nyligenfastställda läroplanerna (Lpo 94 ochLpf 94) där det bl.a. framhålls attskolan skall främja förståelse förandra människor och förmåga tillinlevelse. Skolan skall aktivt ochmedvetet påverka och stimulera elevernaatt omfatta vårt samhälles gemensammavärderingar. Det etiska perspektivet ärett av de övergripande perspektiv somdet enligt läroplanerna är angelägetatt anlägga i alla ämnen. Ansvaret föratt de nationella målen nås vilar påden lokala nivån. Det är de lokalapolitikerna, rektor, lärare, övrigpersonal och elever tillsammans somutarbetar skolplan respektivearbetsplaner för arbetet i skolan. Närdet gäller den viktiga frågan om hurden etiska fostran skall utformas ärnaturligtvis föräldrarna en viktigpart som skolan måste samverka med.Enligt utskottets mening är detsynnerligen angeläget att degrundläggande demokratiska värderingarsom ligger till grund för skolansverksamhet och som anges i skollag ochi läroplanerna tillämpas i praktiken.Skolverket bör enligt utskottetsuppfattning ges i uppdrag att utarbetariktlinjer för hur målskrivningarna iläroplanerna angående etisk fostranskall få en praktisk tillämpning.Enligt utskottets mening bör dennafråga också vara ett viktigt inslag iden översyn av lärarutbildningen somregeringen har för avsikt att göra. nu har anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1994/95:Ub368yrkande 2 och med avslag på motionerna1994/95:Ub303, 1994/95:Ub370 och1994/95:Ub376 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:3. beträffande etikfrågor iundervisningenatt med bifall tillmotion 1994/95:Ub368 yrkande 2 ochmed avslag på motionerna1994/95:Ub303, 1994/95:Ub370 och1994/95:Ub376 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottethar anfört3. Utbildning och fortbildning avlärare om dyslexi(mom. 23)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 25 som börjar med Utskottetdelar och slutar med yrkandena 5 och6 bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning råderdet ingen tvekan om att dyslexi i dagär ett stort problem i det svenskasamhället. Metoderna för att komma tillrätta med problemet finns dock, efterflera års forskning inom området, lätttillgängliga inom landet.