bet · GI01UU19 · 1995-05-04 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsyrkanden rörandeicke-spridningsfördraget (NPT), kärnteknologispridning,kärnsprängningar, kärnvapen på svenskt territorium,antipersonella minor samt genteknologi och biologiska vapen.I sina ställningstaganden förespråkar utskottet bl.a. att NPTförlängs . Vidare anser utskottet att Sverigefortsatt bör verka för ett fullständigt förbud motkärnsprängningar (inklusive s.k. fredliga sprängningar), för etttotalförbud mot antipersonella minor samt för att konventionenmot biologiska vapen förstärks med kontrollmöjligheter.Samtliga yrkanden besvaras eller avstyrks.Till betänkandet är fogat 5 reservationer samt 2 särskildayttranden. 1994/95:U402 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändringar iicke-spridningsavtalets artiklar IV och X i enlighet med vad somanförts i motionen.1994/95:U404 av m.fl. (v, mp, kds) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det fortsatta svenska arbetet för ettinternationellt totalförbud mot antipersonella minor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade resurser till minröjning,rehabilitering av minoffer samt forskning i nya metoder förminröjning.1994/95:U406 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att genteknologins framsteg inte böranvändas för att utveckla nya biologiska vapen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa ett effektivt kontrollsystemför att övervaka utvecklingen inom genteknologins område vadgäller framställning av vapen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att verka för en verkligefterlevnadskontroll av konventionen om biologiska vapen.1994/95:U408 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av revidering avicke-spridningsavtalet och förlängning enbart ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om spridning av kärnvapen inom Europeiskaunionen.1994/95:U409 av m.fl. (s) vari yrkas1. att begär att regeringen fortsätter att med kraftdriva kravet på ett internationellt totalförbud motantipersonella minor.1994/95:U622 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör öka sina ansträngningaratt få i gång förhandlingar om ett fullständigtkärnvapenprovstopp.1994/95:Fö201 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall verka för attkärnteknologin inte sprids och att plutoniumproduktionenstoppas,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kärnvapen inte skall få finnas påsvenskt territorium.1994/95:Jo25 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall driva en linje förglobal kärnkraftsavveckling och kärnvapennedrustning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att roll skall omdefinieras. 3.1 Icke-spridningsfördraget (NPT) och kärnteknologispridningI motion U402 (mp) föreslås att hos regeringen begärförslag till ändringar i icke-spridningsavtalets (NPT:s)artiklar IV och X. Motionärerna framhåller att NPT:s artikel IVinnehåller en föreskrift om att alla signatärstater skallsamarbeta med varandra och med internationella organisationerför att utveckla och tillämpa den fredliga kärnenergin iicke-kärnvapenstaterna, särskilt med hänsynstagande tillutvecklingsländernas behov. De konstaterar att knappasti någon större utsträckning har levt upp till avtalets krav attsprida kärnenergin till . Mot bakgrund av 1980 årsfolkomröstning och följande riksdagsbeslut menar de att det ärorimligt att genom ett internationellt avtal skall varaförpliktigat att aktivt arbeta för att sprida kärnteknik. Imotionen framhålls också faran med en spridning avkärnenergitekniken, enär den tjänat som kamouflage för att fåtillgång till kärnvapen.I motionen krävs mot denna bakgrund att i de pågåendeomförhandlingarna av NPT bör föreslå en ändring av fördragetsartikel IV, så att moment 2 om utveckling av den fredligakärnenergin utgår och ersätts med en förpliktelse försignatärstaterna att i stället avveckla denna energiform.Motivet för detta är dels denna energis medverkan vid spridningav kärnvapen, dels denna energiforms egen miljöfarlighet ochunika risker.Motionärerna pekar också på att NPT innehåller en regel medinnebörden att varje stat som ratificerat avtalet kan frånträdadet efter tre månaders uppsägningstid. De menar att börföreslå att utträdestiden enligt artikel X förlängs väsentligt,till åtminstone . Om en stat begär utträde, påpekar de,måste det uppfattas som en avsiktsförklaring från ifrågavarandestat att den avser ägna sig åt kärnvapenframställning. Detbehövs då tid för världssamfundet att vidta motåtgärder.Motion U408 (mp) tar upp frågan om kärnvapen ochicke-spridningsavtalet (NPT). Motionärerna påpekar attkärnvapenstaterna uttryckt sin önskan om att förlänga avtalet påobestämd tid. Detta kan tolkas så att världen skulle accepteraatt vissa stater har rätt att inneha och hota med kärnvapenmedan andra inte har det. Kärnvapenstaterna har inte medverkattill någon nedrustning av större betydelse. De har inte hellergett uttryck för att de inom rimlig tid avser att övergedoktriner om kärnvapen som avskräckning. Den internationellapressen på icke-spridning har varit betydligt starkare än pånedrustning och eliminering av kärnvapen. Samma villkor ochkontroll skall givetvis omfatta de stora kärnvapennationerna föratt snabba på avvecklingen av kärnvapen. Diskriminering bör inteske. Under förutsättning att avtalet revideras så att allabehandlas på samma sätt utan diskriminerande faktorer samt attgenuina förhandlingar om den totala avvecklingen av kärnvapenpåbörjas, bör avtalet förlängas avexempelvis . bör verka för atticke-spridningsavtalet revideras och förlängs på bestämd tid.Riksdagen bör, enligt yrkande 1, som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om behovet av revideringav icke-spridningsavtalet och förlängning enbart under enangiven tidsperiod.Motionärerna påpekar att icke-spridningsavtalet utgör etthinder för kärnvapenstaterna att överlåta kontrollen avkärnvapen till andra stater. pekar de på farhågor somframförts med innebörden att kanleda till att kärnvapen sprids på ett nytt sätt, nämligen omEuropeiska unionen beslutar om ett gemensamt försvar medtillgång till engelska och franska kärnvapen. måste,enligt yrkande 2, i regeringskonferensen klart ta avstånd frånatt kontrollen av kärnvapen sprids inom ramen för ett gemensamtförsvar inom EU.I försvarspolitiska motion (Fö201) anförs attSveriges engagemang för spridning av kärnteknologin, bl.a. genomdet aktiva svenska medlemskapet i , och den svenskaproduktionen av vapenplutonium bidrar till att underlättakärnvapenspridningen i världen. anser att istället skall verka för att kärnteknologin inte sprids och attplutoniumproduktionen stoppas (yrkande 8).I yrkande 6 i motion Jo25 (mp) krävs att roll skallomdefinieras och att organisationen skall verka för globalavveckling av kärnenergi, kärnvapen och spridning avkärnteknologi. Organisationen bör få en inriktning av sinverksamhet som är anpassad till kretsloppssamhället.Utskottets övervägandenSedan sin tillkomst har icke-spridningsavtalet (NPT) utgjortnavet i det internationella nedrustningsarbetet. den17 april--pågår den s.k. vidvilken avtalets efterlevnad granskas.Vidare behandlas frågan om en förlängning av avtalet.I motion U402 (mp) föreslås ändringar av vissa artiklar iavtalet. Utskottet har tidigare (bet. 1990/91:UU4) behandlat ettyrkande med delvis samma innebörd. Därvid anförde utskottetbl.a. följande:Utskottet konstaterar att varje ändringsförslag avicke-spridningsavtalet (NPT) riskerar att öppna avtalstexten förytterligare ändringsförslag. En rad länder, inte minst mångautvecklingsländer, som är positiva till fördragets artikel IV,mom. 2 om samarbete och bistånd, kan komma att kräva attdetta utvidgas om avtalstexten öppnas för ändringsförslag.Utfästelserna om samarbete och bistånd har för många ländervarit den främsta anledningen till att de har anslutit sig tillNPT. Finner de i ett sådant läge inte gehör för sina krav finnsdet en uppenbar risk att de drar sig ur icke-spridningsregimen.I realiteten har ändringsförslag små möjligheter att godkännas,eftersom de anslutna staterna har alltför motstridiga intressenpå väsentliga områden.Utskottet vidhåller denna uppfattning.Därmed avstyrks motion U402 (mp) i berörd del.Svårigheten att få till stånd en ändring i gällernaturligtvis också det i samma motion (U402 [mp]) framlagdaförslaget om förlängd utträdestid (artikel X).Den tid det tar att utveckla kärnvapen uppgår till åtskilligaår. Det internationella samfundet skulle därför, för det fall enicke-kärnvapenstat begärde att få frånträda NPT, ha en betydandetid att vidta åtgärder. Utskottet anser mot denna bakgrund attskäl inte föreligger för att skall verka för attutträdestiden enligt avtalets artikel X förlängs.Det bör i sammanhanget påpekas att i de fall då det funnitsanledning misstänka att någon stat vidtagit åtgärder för atttillverka kärnvapen har det misstänkta utvecklingsarbetetbedrivits i hemlighet.Därmed avstyrks motion U402 (mp) i berörd del.NPT är det viktigaste avtalet på nedrustningens område, inteminst därför att det är det enda avtal genom vilketkärnvapenstaterna förbinder sig att verka för nedrustning. Föratt upprätthålla balansen och trovärdigheten i krävsframsteg i kärnvapennedrustningen. har deklarerat attsyftet måste vara att fullständigt avskaffa dessa vapen, ommöjligt . Som ett steg i denna riktningverkar för att nå ett avtal för ett fullständigtstopp för kärnvapenprov.Förhandlingar om totalförbud mot produktion av uran ochplutonium för vapenändamål kommer att inledas iNedrustningskonferensen (CD) i . avser att härvidspela en aktiv roll. Enligt utskottets uppfattning är detangeläget att dessa förhandlingar snabbt leder till ettinternationellt avtal.Sverige verkar också i CD för att få till stånd förhandlingarom ett internationellt avtal om s.k. negativasäkerhetsgarantier. Dylika garantier, som i förekommande fallgivits något olika utformning, har den huvudsakliga innebördenatt kärnvapenmakten utfäster sig att den inte skall användaeller hota med att använda kärnvapen mot en kärnvapenfri stat. INPT-sammanhang har särskilt framhållits att stater som avståttfrån kärnvapen inte skall kunna utsättas för kärnvapenanvändningeller hot därom.Genom START-avtalen har betydande åtaganden gjorts av ochRyssland på nedrustningsområdet. I och med anslutningtill icke-spridningsavtalet har kunnat träda ikraft.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att NPTförlängs . I annat fall uppkommer fara för attavtalet efter en begränsad tid löper ut med risk för enokontrollerad spridning av kärnvapen som följd. I NPT stadgasatt översynskonferenser skall anordnas . De kommeri framtiden, liksom tidigare, att tjäna som kontrollstationervad avser alla avtalsparters fullföljande av sina åtagandenenligt avtalet.Därmed avstyrks motion U408 (mp) yrkande 1.Enligt artikel I i NPT har kärnvapenstaterna förbundit sig attinte till någon som helst mottagare överlåta kärnvapen ellerandra kärnladdningar eller kontrollen över sådana vapen ellerladdningar, vare sig direkt eller indirekt tillicke-kärnvapenstater. I artikel II har icke-kärnvapenstaternaförbundit sig att inte motta kärnvapen eller kontroll översådana vapen.EU:s båda kärnvapenmakter, och , sombåda är parter till NPT, kan således inte överlåta kontrollen avsina kärnvapen till andra stater. Vidare kan EU:s övriga stater,som i kapacitet av icke-kärnvapenstater är parter till NPT, inteacceptera att ta över en sådan kontroll. NPT ger således dubblagarantier för att någon överlåtelse inte kan ske.Därmed anser utskottet motion U408 (mp) yrkande 2 besvarad.IAEA är ett viktigt instrument i freds- ochnedrustningspolitiken, inte minst genom sin uppgift attkontrollera kärnämnen i de stater som tillträtt NPT. Det aktivasvenska medlemskapet i skall ses i ljuset av detta och avatt har som huvuduppgift att främja kärnsäkerheten.Sveriges agerande har däremot inte till syfte att främjautbyggnaden av kärnkraften i andra stater.IAEA skall också inom sitt område lämna bistånd tillu-länderna. Större delen av biståndsverksamheten -- och den delsom efterfrågar mest -- består inte av projekt förutbyggnad av kärnkraft, utan den avser i ställetisotopanvändning inom jordbruk, medicin, livsmedelsteknik ochekologi samt strålskydd.Enligt utskottets uppfattning finns det inte anledning attverka för att uppgifter omdefinieras eller attinriktningen av organisationens verksamhet förändras.Genom sitt tillträde 1970 till NPT förband sig attinte utveckla eller förvärva kärnvapen. Detta åtagande kontrolleras av . Regeringenhar i sin deklaration vid utrikespolitiska debatt iriksdagen, , framhållit att det ärviktigt att inleda förhandlingar om totalförbud avproduktion av uran och plutonium för vapenändamål.Därmed avstyrks motion Fö201 (mp) yrkande 8 och motion Jo25(mp) yrkande 6.3.2 Fullständigt kärnvapenprovstoppI motion U622 (mp) framhålls att kärnvapenprov ofta skett påurbefolkningarnas land, utan att deras tillstånd någonsininhämtats och trots deras massiva protester. Inte minst medtanke på urbefolkningarna är det mycket angeläget att ett totaltprovstopp för underjordiska prov kommer till stånd snarast.Sverige bör därför, enligt yrkande 10, öka sina ansträngningaratt få i gång förhandlingar om ett fullständigtkärnvapenprovstopp.Miljöpartiet föreslår i motion Jo25 (mp) yrkande 1 att Sverigeskall driva en linje för global kärnkraftsavveckling ochkärnvapennedrustning samt verka för att sprida kunskap omenergieffektivisering och förnyelsebara energislag. Euratomsstadga bör ändras i den riktningen.Utskottets övervägandenUtskottet anser, i likhet med vad det framhållit i en radtidigare betänkanden, att ett fullständigt provstopp är enväsentlig och central nedrustningsfråga. Ett internationelltavtal som förbjuder alla kärnsprängningar är ett viktigt medel inedrustnings- och icke-spridningsansträngningarna.Utskottet konstaterar att har ägnatstor uppmärksamhet åt försöken att få till stånd ett avtal omfullständigt stopp för alla kärnvapenprov (CTBT).Ansträngningarna har koncentrerats tillförhandlingarna vid i (CD). Ijuli 1991 presenterade i CD ett fullständigtavtalsförslag. aktualiserade detta förslag medtillägget att alla kärnsprängningar, även s.k. fredligakärnsprängningar, borde förbjudas. I detta sammanhang framladeSverige även detaljerade förslag om hur efterlevnaden av ettförbud skulle kunna kontrolleras. Bl.a. föreslås att skallfå ansvaret för verifieringen.Utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsvisaktivt verkar för att få till stånd ett avtal om ettfullständigt stopp för alla kärnsprängningar, inklusive s.k.fredliga kärnsprängningar.Som utskottet understrukit i en rad betänkanden (senast i bet.1993/94:UU19) är det angeläget att kärnvapenprovens effekter påhälsa och miljö undersöks noggrant.Sverige deltar aktivt i det arbete som bedrivs inom FN:s ramför att kartlägga effekterna av joniserande strålning frånradioaktivt material. Detta arbete bedrivs framför allt inomramen för FN:s vetenskapliga kommitté för att studera effekternaav strålning (UNSCEAR). Vidare har Världshälsoorganisationensstudie om effekterna av ett kärnvapenkrig fortfarandeaktualitet.Utskottet förutsätter att regeringen aktivt deltar i denfortsatta internationella diskussionen i denna fråga och därvidtar de egna initiativ som enligt regeringens bedömning kan varamotiverade.Därmed får motionerna U622 (mp) yrkande 10 och Jo25 (mp)yrkande 1 i berörd del anses besvarade.Genom u-biståndet och i samarbetet med Central- och Östeuropagör betydande satsningar på att sprida kunskap omkärnsäkerhet och energieffektivisering, varigenom även kunskapom förnyelsebara energislag förmedlas. Detta är insatser medglobal räckvidd. Enligt utskottets uppfattning är dessa insatserlämpliga när det gäller att verka för miljömålet i svenskutrikespolitik.Energipolitikens inriktning är i allt väsentligt en nationellangelägenhet -- för såväl som för andra stater.Utskottet finner det därför inte befogat att i dagslägetinternationellt skall verka för en global kärnkraftsavveckling.Utskottet konstaterar att Euratomfördraget delvis ärföråldrat. Delar av fördraget tillämpas inte enligt bokstaven,utan enligt en successivt utvecklad praxis. Andra delar avfördraget behandlar dock frågor som är aktuella.Exempel härpå är skapandet av en gemensam basnivå för strålskyddsamt kontrollen av att kärnmaterial inte används för andraändamål än för dem för vilka de är avsedda (s.k. safeguards).Vid medlemskapsförhandlingarna med EU kom och EU:sdåvarande medlemsstater i denna del överens om en gemensamförklaring beträffande tillämpningen av Euratomfördraget. Enligtregeringens proposition om medlemskap i (prop.1994/95:19) påverkar en anslutning till Euratom inte den politikSverige vill föra beträffande kärnkraften och hanteringen avkärnavfallet. Propositionen har sedermera godkänts av riksdagen.Utskottet anser mot denna bakgrund att motion Jo25 (mp) yrkande1 i berörd del inte bör föranleda någon åtgärd.Därmed avstyrks motion Jo25 (mp) yrkande 1 i berörd del.3.3 Kärnvapen på svenskt territoriumI partimotion Fö201 (mp) framhålls att kärnvapen inte skall fåfinnas på svenskt territorium. måste därför avvisa allaflottbesök där man inte lämnar uttryckliga garantier för attkärnvapen inte finns ombord. skall också arbeta för attskapa en kärnvapenfri zon i som ett led i strävan att nåen kärnvapenfri värld. Enligt yrkande 9 bör tillregeringen ge till känna vad som i motionen anförts om attkärnvapen inte skall få finnas på svenskt territorium.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att de båda största kärnvapenmakterna isamband med START tillkomst förklarade att deinte längre skulle bestycka sina ytgående fartyg med kärnvapen.Den fråga som tas upp i motion Fö201 (mp) yrkande 9 har såledesingen större aktualitet. Utskottet finner emellertid anledningatt framhålla att när regeringen meddelar tillstånd förörlogsbesök erinras den gästande staten om att kärnvapen intefår medföras vid besök i svenska hamnar. Detta sker med följandeformulering: "Det råder generellt förbud att medföra kärnvapenvid besök i . utgår från att dettaförbud strikt iakttages. "Den svenska politiken i fråga om besök av örlogsfartyg byggersåledes på att vi hyser förtroende för att besökare respekterarvåra regler. Den besökande staten avkrävs inga garantier. Omemellertid sådana garantier skulle begäras och lämnas föreliggerlikväl ingen rätt att inspektera örlogsfartyg för att klarläggadet verkliga förhållandet. Enligt uppgift finns det förnärvarande inte heller några säkra metoder för verifikation ominte inspektion på platsen görs. Detta innebär att ettbesökstillstånd skulle bygga på förtroende för besökaren även idetta fall.Örlogsbesök i är en del i ett större militärt utbytesom ökar förtroendet mellan stater. Enligt utskottetsuppfattning är det ett svenskt intresse att kunna delta i dettautbyte. Förtroende är ett av de väsentliga elementen i vårtarbete för fred och nedrustning. är internationelltvatten, och örlogsbesök från alla stater bör välkomnas så längesvensk lag respekteras. Besöken har av bl.a. dessa anledningaren funktion att fylla i svensk utrikes- och säkerhetspolitik.Motionärerna framhåller också att bör arbeta för atttillskapa en kärnvapenfri zon i . Utskottet vill medanledning härav erinra om att de nordiska utrikesministrarna år1987 tillsatte en nordisk ämbetsmannagrupp med uppdrag attstudera förutsättningarna för en dylik zon. Gruppen avlämnadesin rapport . I denna konstateras bl.a. att frågan omen nordisk kärnvapenfri zon måste ses i ett bredare europeisktsammanhang och att är på väg mot ett nyttsäkerhetspolitiskt mönster.Utskottet utgår från att de nordiska länderna har en högberedskap för att snabbt kunna aktualisera frågan om enkärnvapenfri zon om så anses lämpligt mot bakgrund av detallmänna säkerhetspolitiska läget.Med det anförda anser utskottet motion Fö201 (mp) yrkande 9besvarad.3.4 Antipersonella minor m.m.Motion U404 (v, mp, kds) tar upp olika frågor rörandeantipersonella minor. bör, enligt yrkande 2, fortsattarbeta för ett internationellt totalförbud mot antipersonellaminor.Vidare bör, enligt yrkande 3, finansiella resurser i ökadomfattning satsas på att inom svensk försvarsindustri skapa ochutveckla metoder och redskap som påskyndar och underlättarminröjning. Också forskning om nya metoder för minröjning ochför rehabilitering av minoffer bör stödjas.Motion U409 (s) behandlar frågan om antipersonella minor bl.a.mot bakgrund av att regeringen i regeringsförklaringen hösten1994 deklarerade att aktivt skulle verka för ettinternationellt förbud mot denna mintyp. Det svenska förslaget,som har ett solitt stöd i , har ännu dock bara stöttsav ett fåtal länder, och mycket tyder på att denöversynskonferens av som äger rum hösten1995 endast kommer att besluta om små förändringar avkonventionen. Förslag har förts fram från andra stater om atttillåta de antipersonella minor som har ensjälvutlösningsmekanism och förbjuda sådana som inte har det.Vinner det förslaget gehör lindras de problem som orsakas avminor, men endast till en del. Ett partiellt förbud blir svårareatt övervaka, och det blir också svårt att motivera fattigaländer att bara använda denna typ av dyrare minor. Dessutomkommer även minor med självutlösningsmekanism att drabbacivilbefolkningen urskiljningslöst om än . Iyrkande 1 hemställs att begär att regeringenfortsätter att med kraft driva kravet på ett internationellttotalförbud mot antipersonella minor.Utskottets övervägandenI sitt föregående nedrustningsbetänkande (1993/94:UU19) ansågutskottet att det skulle ges regeringen till känna att Sverigeborde framlägga ett förslag med syfte att få till stånd ettinternationellt totalförbud mot antipersonella minor. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag.Vid ett förberedande expertmöte införöversynskonferensen om särskilt inhumana vapen lade framett förslag om totalförbud mot antipersonella landminor,omfattande användning, utveckling, produktion, handel ochlagerhållning. Konferensens huvuduppgift är att få till ståndett reviderat landmineprotokoll under konventionen.Av de stater som deltar i förberedelserna för konferensenstöder , , och det svenskaförslaget om ett totalförbud mot antipersonella landminor.Totalförbud mot antipersonella landminor är ett av flera kravsom framförts vid förberedelserna inför översynskonferensen.Sverige, liksom många andra stater, verkar också för attkonventionens regleringar skall utsträckas till internakonflikter.Vid FN:s generalförsamling fastslogs i enenhälligt antagen resolution om exportmoratorium förantipersonella landminor att ett slutligt eliminerande av dessaminor borde vara målet då lösningar söks på de problem som dessaminor har orsakat. Frågan kommer att behandlas viden om minor.Vid ett möte med allmänna rådet i EUfattades ett principbeslut om att tillstyrka ett förslag om engemensam aktion avseende antipersonella landminor. Aktionenomfattar ett gemensamt exportmoratorium, en gemensam hållninginför höstens översynskonferens om särskilt inhumana vapen,uppvaktningar i tredje land samt bistånd till minröjning.