bet · GJ01KrU1 · 1995-10-19 00:00:00 — I betänkandet behandlas motioner om museifrågor som väcktes underföregående riksmöte.Fem motionsyrkanden tar upp frågor som rör kvinnomuseer och syftardels till att inrätta ett nationellt kvinnomuseum, dels till att stödja lokalainitiativ till att inrätta kvinnomuseer. Utskottet framhåller att det är angelä-get att ett kvinnoperspektiv anläggs i museernas utställningsverksamhetoch att kvinnornas i lika hög grad som männens historia speglas i våramuseer. Med hänvisning bl.a. till att utskottet inte är berett att föregriparegeringens ställningstagande med anledning av för-slag avstyrks yrkandena.Även motionsförslag att inrätta ett nationellt teatermuseum och att utre-da samordningsinsatser m.m. mellan de teaterhistoriska museerna i landetavstyrks. Vidare avstyrks yrkanden om att inrätta ett museum för hjulång-aren i och ett presshistoriskt museum samt motions-förslag att ekonomiskt stödja i ochprojektet med en litografisk akademi och ett däri ingående grafiskt muse-um i . Likaledes avstyrks ett förslag att öka det statliga stödet tillEkomuseum Bergslagen i Västmanland.Två reservationer och ett särskilt yttrande har fogats till betänkandet. 1994/95:Kr204 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till ett kvinnomu-seum i Bergslagen.1994/95:Kr205 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att planera ett kvinnomuseum i och att medel bl.a.bör sökas ur europeiska och internationella fonder med inriktning på jäm-ställdhet,6. att avsätter medel till ett nytt teatermuseum.1994/95:Kr218 av m.fl. (s, m, fp, v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett kvinnomuseum Bergslagen.1994/95:Kr236 av (v) vari yrkas att hosregeringen begär en utredning om de teaterhistoriska museerna enligt vad imotionen anförts.1994/95:Kr255 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett presshistorisktmuseum.1994/95:Kr256 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Litografiskakademi/museum i Tidaholm.1994/95:Kr257 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hjulånga-ren bärgning och framtida förvaring i ett museum.1994/95:Kr265 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär en utredning om möjligheten attinrätta ett särskilt kvinnomuseum.1994/95:Kr270 av m.fl. (v, s, fp, kds) vari yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstatligt stöd till i Göteborg.1994/95:Kr272 av Per och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om Bergslagen.1994/95:A807 av m.fl. (c) vari yrkas40. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till kvinnomuseer.Principiella ställningstaganden i museifrågorRiksdagen tog principiell ställning till av regeringen förordaderiktlinjer för de centrala museernas uppgifter och ansvar för landets muse-iväsende (prop. 1986/87:97, bet. KrU 1986/87:21, rskr. 1986/87:342).Utskottet har vid en rad tillfällen, senast vid /95, redovisatinnebörden av dessa ställningstaganden (bet. 1994/95:KrU1 s. 2-4). Ikorthet innebär dessa att centralmuseerna bör överblicka samlingar avsamma slag i landet, tillhandahålla och förmedla expertkunskaper, bedrivautvecklingsarbete och företräda ämnesområdet inom och utom museivä-sendet. Av de centrala museerna har fem s.k. ansvarsmuseer ett samman-hållande ansvar för museiväsendets olika delar. Ansvarsmuseer är enligtbeslutet följande museer, nämligen bland de kulturhistoriska museernaStatens historiska museer, och - etno-grafiska, inom området konst Statens konstmuseer och inom områdetnaturhistoria . Övriga fem centrala museer ärLivrustkammaren, och (LSK), Statenssjöhistoriska museer, , Statens musiksamlingar samtTekniska museet.I betänkandet KrU 1986/87:21 behandlades också ett antal motioner ombl.a. inrättande av nya museer. Utskottet ansåg att det i princip "för närva-rande" inte borde inrättas fler centrala museer, dvs. statliga museer ellermed dem jämställda museer. Utskottet anmärkte att , bl.a. imotionssammanhang, torde begreppen riksmuseum och nationellt museumanvändas som synonymer till centralt museum. Utskottet framhöll i betän-kandet att det inte var motiverat att riksdag - eller regering - gör någonform av klassificering av museerna. Det ansågs därför att det i allmänhetinte fanns skäl för att göra någon bedömning av om ett museumhar större eller mindre riksintresse. I sammanhanget erinrade utskottet omatt musei- och utställningssakkunniga framhållit att man borderäkna med att länsmuseerna i viss utsträckning kan avlasta statsmuseernadokumentationsuppgifter genom att inom speciella ämnesområden ta an-svar för en hela riket omfattande insamling (SOU 1973:5 s. 212).I den mån insatser behöver göras på ett insamlingsområde som inte i till-räcklig grad uppmärksammats eller helt förbisetts ansågs detta i förstahand få ske inom den nuvarande museiorganisationens ram, exempelvisgenom riktade insatser. Enligt utskottets mening borde emellertid det sag-da inte få leda till att den statliga museistrukturen helt låses i sin rådandeform.Beträffande inrättandet av avdelningar inom ett länsmuseum och inrät-tandet av lokala museer konstaterade utskottet i ett av riksdagengodkänt betänkande att detta är frågor som bör ankomma på regionala ellerlokala intressenter. Utskottet uttalade att det inte ankommer ochinte bör ankomma på riksdag eller regering att ta initiativ på området (bet.1989/90:KrU4 s. 20).UtredningsförslagVåren 1993 tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att seöver museiväsendets struktur och samverkansformer bl.a. i syfte att skapabättre förutsättningar för en effektivare användning av de totalt tillgängligaresurserna på museiområdet (dir. 1993:26). Bl.a. skulle frågan om denstatliga museipolitikens räckvidd övervägas mot bakgrund av förslag som iolika sammanhang framförts om statligt ansvarstagande eller statligt stödtill nya museer. Utredningsarbetet har - efter förslag från kulturutskottet -bedrivits av en parlamentarisk utredning (bet. 1992/93:KrU17, rskr.1992/93:249). Resultatet av utredningsarbetet redovisades i betänkandet(SOU 1994:51) Minne och bildning. En kortfattad redogörelse för utred-ningens förslag presenterades i kulturutskottets betänkande 1994/95:KrU1.Museiutredningens betänkande överlämnades till , enövergripande parlamentarisk utredning som i sitt slutbetänkande (SOU1995:84) Kulturpolitikens inriktning föreslagit en precisering av statensansvar för kulturpolitiken och åtgärder som främjar en positiv utvecklingav kulturen. Utredningens förslag avser de övergripande målen för kultur-politiken, sektorsmål på olika konst- och verksamhetsmål och ansvarsför-delningen mellan staten och andra parter på kulturområdet.I stark sammanfattning innebär de förslag som har betydelse för de idetta betänkande aktuella motionerna följande.Som övergripande mål föreslås att kulturpolitiken skall- värna yttrandefriheten och ge reella yttrandemöjligheter,- verka för delaktighet och stimulera eget skapande,- främja konstnärlig och kulturell förnyelse och kvalitet,- ta ansvar för kulturarven och främja ett positivt bruk av dem,- ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obun-den kraft i samhället (avsnitt 4).Bland de medel som behövs för att uppnå kulturpolitikens mål nämns bl.a.tillgänglighet och decentralisering. Utredningen framhåller att de statligainsatserna på kulturområdet skall utformas så att de både tillgodoser degemensamma intressena på nationell nivå och regionernas och kommuner-nas möjligheter att utveckla kulturlivet utifrån egna förutsättningar. Lokalaoch regionala behov bör få större genomslag i de statliga kulturinstitutio-nernas verksamhet (avsnitt 4).I ett avsnitt om ansvarsfördelning (avsnitt 6) konstateras att det mesta somsker i det levande kulturlivet har en stark lokal förankring och att det finnsmånga förhållanden som bäst kan bedömas på lokal nivå och bör finansie-ras inom ramen för ett lokalt ansvarstagande. Primärkommunernas ansvarför stöd till kulturverksamhet är även en grundval för de of-fentliga kulturinsatserna. De kulturverksamheter för vilka de enskildakommunerna är för små som bas bör även i första hand organi-seras på regional nivå. Samverkan inom länen och över länsgränsernakommer att behöva öka. Inom ramen för den nationella kulturpolitiken ärdet vissa uppgifter som bara kan fullgöras av staten eller som naturligenfaller på staten. Som exempel kan nämnas- verksamhet där det nationella helhetsperspektivet är dominerande,- insatser för att åstadkomma en rimlig geografisk spridning.Utredningen diskuterar begreppet kulturarv som till sitt innehåll kan varasåväl immateriellt (avser t.ex. religion, historia, traditioner) som materiellt(avser t.ex. föremål, fornlämningar, kulturlandskap). Kunskap om ochförståelse för det samhälle man lever i och de historiska skeenden somformat samhället är förutsättningar för att man aktivt skall kunna delta iden demokratiska processen. Kulturarven skall - framhålls det - varaåtkomliga för alla, vilket ställer krav på bl.a. våra museer (avsnitt 18).Kulturpolitiken skall skapa förutsättningar för verksamhet på en rad olikaområden och inom olika konstarter och genrer. Verksamheten skall varatillgänglig för så många som möjligt. Den bör kunna bedrivas över helalandet, och det bör råda rimlig balans mellan landets olika delar. Det statli-ga stödet till regionalt verkande kulturinstitutioner bör stödja och stimuleraen ökad profilering. Nationella uppdrag bör kunna ges till vissa institutio-ner eller verksamheter och kan enligt utredningen ses som en metod förutveckling och förnyelse inom en konstriktning, genre eller verksamhets-form. Det statliga stödet till regionalt verkande institutioner föreslås blireformerat. Syftet anges vara att stimulera till konstnärlig och annan för-nyelse samt till ökad samverkan över geografiska och verksamhetsmässigagränser samt att flytta fokus från frågan om personalkostnader och perso-nalstorlek till frågan om verksamhetens resultat. Staten bör fastställa ettgrundbidragsbelopp, gemensamt för de olika typerna av regionala institu-tioner. Kravet på ekonomisk motprestation från landsting och eller kom-mun bör finnas kvar. Andelen rörliga grundbelopp bör vara väsentligthögre än . Rörliga bidrag bör inte bindas till ett och samma ändamålför mer än allra högst (avsnitt 20).För museiområdet föreslår utredningen i avsnitt 28 följande sektorsmål.Museipolitiken skall med utgångspunkt i att museernas huvuduppgift ärminne och bildning- främja nationell, regional och lokal identitet,- öka möjligheterna för människor att möta de kulturhistoriska, konstnärli-ga, naturvetenskapliga och tekniska sammanhangen och helhetsperspekti-ven,- främja människors aktiva deltagande i museernas verksamhet,- vidareutveckla och stärka samverkan inom kulturmiljövården,- främja att museerna utvecklas i nära relation till den pågående samhälls-förändringen- verka för att kunskapsinnehållet skall få bredd och balans.Det konstateras att ett väl utvecklat samarbete inom hela museiväsendetkrävs för att uppnå de angivna målen.Två nationella uppdrag bör gälla för museerna, nämligen att dokumenteravår egen tid och att utveckla museet som läromedel.I fråga om regional museisamverkan framhåller utredningen att det ärangeläget att stimulera museisamverkan så att verksamheter med hjälp avett väl utvecklat regionalt museinätverk kan drivas även i museilösa kom-muner. Landsting och kommuner bör gemensamt formulera en regionalmuseipolitik i sina respektive län som syftar till att utveckla och nyttja detotala museiresurserna i regionen på bästa sätt utifrån de behov man har (s.502). Den regionala museipolitiken kan konkretiseras i ett regionalt mu-seiprogram. Statsbidraget till de regionala museerna, de s.k. grundbelop-pen, har endast i begränsad omfattning fördelats vidare av enstakalänsmuseer till något kommunalt museum som bedömts kunna svara för ettvisst ämnesområde i regionen såsom t.ex. konst, ekologi och kulturmiljö-vård. Den möjligheten bör tas till vara i ökad utsträckning.Beträffande den statliga museiorganisationen föreslås att fort-satt får i uppdrag att vara sektorsmyndighet för museiområdet. Uppdragetskall bl.a. innebära att rådet stödjer samverkan, samordning och utveck-lingsarbete inom museiområdet i hela dess bredd och stärker samspeletmed andra delar av kulturområdet. bör tillsammans med muse-erna och () ta ansvar för en systematisk upp-följning och återkommande utvärdering av museiverksamheten. Ett musei-råd bör knytas till med företrädare för , de centrala, regi-onala och kommunala museerna, universitet, högskolor, skolväsendet,folkbildningen och hembygdsrörelsen. Rådets uppgift skall vara att med-verka till en fungerande mål- och resultatstyrning för de statliga museernaoch museer med statsbidrag, med uppföljning och utvärdering som centra-la element samt att medverka i beslutsprocessen om statligt stöd till muse-erna.Utredningen anser - i motsats till - att modellen medansvarsmuseer bör behållas. Regeringen bör emellertid noga pröva möjlig-heten att minska antalet ansvarsmuseer. börskiljas från RAÄ, liksom även den arkeologiska undersökningsverksamhe-ten vid RAÄ. En fristående utredare bör belysa konsekvenserna av olikaorganisatoriska lösningar beträffande , vars praktiska verksamhet i princip inte hör hemma inom bör få ett samordningsuppdrag på området konsthantverk,form och design. Det statliga stödet till de regionala museerna bör tydliga-re knytas till genomförande av kvalificerad verksamhet på bildområdet. Dekvalificerade konstmuseer som finns bör utnyttjas i det arbetet (avsnitt 24).Vissa bakgrundsuppgifterFråga om inrättande av kvinnomuseer (mot. 1994/95:Kr204,1994/95:Kr205 yrkande 4, 1994/95:Kr218, 1994/95:Kr265yrkande 2, 1994/95:A807 yrkande 40)Arbetsgruppen för Bergslagens kvinnomuseum, som tillsattes avkommunfullmäktige i , har i uppdrag att utreda förutsättning-arna för att inrätta ett kvinnohistoriskt centrum/museum i kommunen.Syftet med att etablera ett sådant museum är bl.a.- att synliggöra kvinnors roller, betydelse och villkor historiskt,- att levandegöra kvinnors villkor och samhällsställning genom tiderna,- att bidra till att öka intresset för kvinnors historia,- att presentera kvinnornas politiska historia,- att belysa kvinnolivet ur olika klassperspektiv.Arbetsgruppen har startat lokala studiecirklar för att dokumentera en radskilda kvinnoöden i Bergslagen. Det material som tas fram i cirklarna ingåri en samling, benämnd , som är under upp-byggnad. Vidare har ett antal seminarier genomförts i syfte att fördjupadeltagarnas kunskaper i bl.a. kvinnohistoria. har utställ-ningen Hundratrettio meter under jord visats för allmänheten. Arbetsgrup-pen samarbetar med Bergslagen. Vidare har ett samarbeteinletts med vid . Drifts- ochorganisationsformer, finansiering m.m. för ett framtida Bergslagens kvin-nomuseum diskuteras . Projketet har erhållit ekono-miska bidrag från i , , , , kommun, LO samten rad lokala och regionala organisationer.Arbetsgruppen har föreslagit att kommunala medel skall avsättas för enfortsättning och utveckling av verksamheten. Vidare har gruppen ansöktom bidrag hos Stiftelsen på andra platser i finns mer eller mindre långt gångna pla-ner på att i musei- eller utställningsform skildra kvinnors liv och historia.Ett exempel på detta är i Stock-holm som verkar för "synliggörandet av kvinnornas glömda historia ochförbigångna kultur". Föreningens mål är att ett riksmuseum för kvinnokul-tur skall inrättas såsom ett bestående minne av ,då efter beslut av EU:s kulturministrar skall vara kul-turhuvudstad.I sammanhaget bör nämnas att ett kvinnomuseum i regi nyli-gen invigts i . Museet är beläget på I 11:s regementsområde. Avsik-ten är att visa temautställningar, att hålla seminarier där olika kvinnofrågorbelyses och att skapa ett bibliotek med kvinnolitteratur som skall geunderlag för forskning och studier. i plane-rar att inrätta ett kvinnligt resurscentrum i anslutningtill kvinnomuseet.Vidare har kvinnokonstmuseet in-vigts i . Museet ingår som en särskild del i stadsbiblio-tek.Som exempel på kvinnohistoriska utställningar i regionala och lokalamuseer kan nämnas den utställning som anordna-de inom historien. , häxor och horor skildrade den svenska historien ur ett kvinnopers-pektiv med särskild tonvikt lagd på historia. Bl.a. visades attsynen på kvinnan växlat mellan kvinnodyrkan och kvinnoskräck genomårhundradena. I sammanhanget kan också nämnas på Arbetets museum i samt att Skellefteåmuseum i en permanent utställning skildrar stadens historia utifrån ettkvinnoperspektiv.Frågor bl.a. om hur kvinnohistorien skildras i museiutställningar harventilerats under tre seminarier på Arbetets museum i , nämli-gen seminariet Behövs ett kvinnomuseum? (), Skall det vara vac-kert där vi arbetar? () och Det dolda budskapet (). Ytterliga-re ett seminarium, nämligen Det dubbla budskapet, ägde rum i år1995. Även för planeras ett seminarium på samma tema.Frågor rörande teaterhistoriska museer (mot. 1994/95:Kr205yrkande 6 och 1994/95:Kr236)Bland museiinstitutioner på dans- och teaterområdet kan följande nämnas.Drottningholms teatermuseum (DTM) bildades och är sedan år1945 organiserat som en stiftelse som helt finansieras med statsbidrag.Enligt sina stadgar har stiftelsen till ändamål att vidga kännedomen omteaterkonstens historia, speciellt med hänsyn till teaterkonsten i Sverigeunder äldre och nyare tid. Stiftelsen skall verka för att museets samlingarav föremål, bilder, arkivaliska dokument och litteratur förkovras. anordna teaterföreställningar, konserter och liknande arran-gemang på Drottningsholms slottsteater.DTM, som är beläget i det s.k. på i , harlandets största teaterhistoriska samling med bibliotek och bildarkiv. Konti-nuerligt insamlas dokumentationsmaterial från landets samtliga teaterföre-ställningar, t.ex. pjästexter, program, affischer m.m. Museisamlingarnabelyser till övervägande delen den svenska teaterhistorien men innehålleräven ett stort utländskt material grafiska bilder från 1700- och1800-talen. Isamlingarna finns scendekorationer, scenmodeller, kostymer, rekvisita,dekor- och kostymskisser, porträtt m.m. Delar av museets 1700-talssamling visas i paviljong invid Drottningholmsteatern.Tillfällig utställningsverksamhet bedrivs endast i form av utlån och/eller isamarbete med andra institutioner. Från DTM har påpekats att namnetDrottningholms teatermuseum ger upphov till missförstånd, eftersom detlätt ger intryck av att verksamheten i sin helhet är förlagd till Drottning-holm och att museets ämnesområde inskränker sig till 1700-talet.Statsbidraget till uppgår för budgetåret1995/96 (18 månader) till . Bidrag till teaterföreställ-ningsverksamheten vid och vid Ulriksdalsslottsteater anvisas över anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. och uppgår till ca 10,3 miljoner kronor.Stiftelsen driver , vars tillkomst år 1950möjliggjordes av en donation från teatermannen och konstsamlaren . Donationen omfattade samlingar från den av de grundadeSvenska Baletten i samt från m.fl. länder. Museet ärsedan år 1990 beläget i i i nära anslutning tilldansscenen där dansverksamhet bedrivs av Stiftelsen . Museets verksamhet omfattar dans av alla slag från skilda kultu-rer, dans som konstart, religiös rit, folklig dans m.m. Museets samlingar ärfrämst inriktade på europeisk och asiatisk dans och innefattar konstverkmed dansmotiv, scenmodeller, scenografiskisser, kostymer, masker, in-strument och filmer.Statsbidraget till , vars verksamhet är helt statsfinansierad,uppgår för innevarande budgetår till ca 11,5 miljoner kronor.DTM och har planer på att samordna och samlokalisera debåda museerna i syfte att uppnå ett förbättrat resursutnyttjande.Teatermuseet i har tillkommit i anslutning till Idéteaternsverksamhet vid Gamla Teatern i . i till att vara ett dokumentationscentrum för teater i svensk landsort.Gamla teatern är en välbevarad s.k. teaterlada, dvs. en enklareteaterbyggnad.Museisamlingen som ägs av i omfattar bl.a. ettfotoarkiv, tidningsklipp, brev, bibliotek med bl.a. litteratur om teater isvensk landsort, tidskrifter, teaterprogram från såväl landsorten somStockholmsteatrarna, teaterkostymer, salongs- och scendekorationer.Museet planerar att flytta in sin verksamhet i en f.d. fabriksbyggnad i syfteatt erhålla lokaler för både permanenta och tillfälliga utställningar. Museethar ansökt om stöd hos för ombyggnaden av denaktuella fabrikslokalen. Planer finns att göra museettill en stiftelse med bl.a. kommun som stiftare. Visst samarbeteäger rum med DTM. Bidrag för verksamheten vid Gamla Teatern ochTeatermuseet har lämnats från bl.a. kommun, ,i och läns lands-ting.Samlingarna vid det tidigare i ingårsedan den 1 juli 1995 i stadsmuseums samlingar i Ostindiskahuset. Genom samlingarna som omfattar scenmodeller, teaterkostymer,fotografier, pjäsmanuskript, klipparkiv, teatervetenskaplig litteratur m.m.dokumenteras teaterverksamheten i . Planer finns på att i maj1996 - när pågående ombyggnad av har avslutats - öppnaen utställning med teateranknytning. Visst samarbete med DTM förekom-mer. Statsbidrag utgår under anslaget Bidrag till regionala museer tillGöteborgs museer (för /95 102 grundbidrag, vilket mot-svarar ca ).Fråga om inrättande av ett presshistoriskt museum (mot.1994/95:Kr255)pressarkiv ingår som en del av enskilda arkivbe-stånd. härrör från en ideell museiförening, pressarkivoch pressmuseum (ursprungligen ). Föreningenbildades efter firandet av pressens 300-årsjubileum på . År1974 fattades beslut att överföra dokumentsamlingarna till ochatt upplösa museidelen. överlämnades en del föremål till . Den gamla föreningen ombildades till en vänförening åtpressarkivet.I finns tryckt och otryckt material som speglarpresshistoriska förhållanden, bl.a. ur ekonomiska, politiska, kulturella,journalistiska, pressetiska, litterära och språkliga synvinklar. I samlingarnafinns tidningsarkiv, internt material från pressorganisationer, brev ochmanuskript från journalister och tidningsmedarbetare, telegram frånSvenska Telegrambyrån och Tidningarnas Telegrambyrå. Till pressarkivethör ett specialbibliotek som innehåller litteratur om pressförhållanden,främst med historisk inriktning. vänner och hargemensamt gjort utställningar på och arrangerat vetenskapligasymposier.Vänföreningen ger ut en presshistorisk årsbok som publicerar bidrag avpresshistoriskt intresse. har Svenska Tidningsutgivareföreningenoch vänförening bildat stiftelsen Den svenska pressens his-toria i avsikt att ge ut ett samlingsverk som skall täcka hela den svenskapresshistorien. "Det tryckta ordet" är namnet på en permanent utställning på i . Utställningen som visar tryckeriteknikens utvecklingunder innehåller ett avsnitt om tidningsproduktion som bl.a. visartidningsproduktion från omkring . Vidare visas vilka som haftmakten över ordet och tryckpressarna och . Ytterligare ett exempel är den historia som på skildrar Al-ingsås tidnings historia.Äldre tryckeriteknik visas på flera platser i landet, t.ex. på Fredriksdalsfriluftsmuseum i samt Rosenlöfs tryckeri i kom-mun, ett grafiskt arbetsplatsmuseum.Ett exempel på hur tidningsföretagen själva kan informera om sin verk-samhet är Mediecenter i som har som övergripan-de mål att få ungdomar att inse betydelsen av yttrandefrihet och att förståtidningarnas roll i samhället. I mediecentret kommer ungdomarna i kontaktmed kamp för demokrati och tryckfrihet . Med interaktiva medier kan ungdomarna själva agera jounalister,söka information, ta ställning och göra en egen tidning.Det bör tilläggas att det i i finns ett presshistoriskt mu-seum, Dansk (motion 1994/95:Kr270)Bakom står en förening och en stiftelse medsamma namn.