bet · GI01UU16 · 1995-04-06 00:00:00 — BITS (Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete) gavs i uppdrag att svara för huvuddelen av dettekniska samarbetet, (Fonden för industriellt samarbetemed ) och det som sedemera blev (Styrelsen förinternationellt näringslivsbistånd) fick svara förnäringslivssamarbetet, SIDA (Styrelsen för internationellutveckling) svarade för insatserna genom enskilda organisationersamt för expertutbyte, samarbete inom högreutbildning, forskning och kulturkontakter.Genom multilaterala organ -- bl.a. genom den för ändamåletsärskilt upprättade Europeiska återuppbyggnads- ochutvecklingsbanken () och samordningsorganet G 24, beståendeav de 24 staterna i ochutveckling () -- bidrog till infrastrukturellaprojekt och makroekonomiskt stöd.De baltiska staternas frigörelse ochSovjetunionens upplösning kort därefter skapade nyaförutsättningar och behov. På regeringens förslag beslutaderiksdagen att inrätta en ny treårsram, omfattande en miljardkronor (prop. 1991/92:100, bet. 1991/92:UU16, rskr.1991/92:233). Det nya programmet inkluderade även det föregåendetreårsprogrammets sista år, för vilket en uppräkning av anslagetägde rum. Vissa nya initiativ togs, bl.a. avsattes medel, s.k.suveränitetsstöd, för att bistå , och ideras strävan att befästa sin återvunna självständighet.Insatserna i nordvästra utökades. I utrikesutskottetsbetänkande (1991/92:UU16) framhölls som ett svenskt intresse attutveckla nära förbindelser med samtliga våra grannar runtÖstersjön. Genom det nya treårsprogrammet kom det bilateralasamarbetet därmed att omfatta hela det geografiska närområdet,dvs. , de baltiska staterna och nordvästra delen avRyssland. Inga väsentliga förändringar ägde rum i övrigt i frågaom östsamarbetets huvudinriktning och struktur.Det andra treårsprogrammet löper ut . som samarbetet med i nuvarandeformer pågått, har anvisats för ändamåletöver huvudtitel. /93har medlen redovisats under ett från biståndsanslaget skiltanslag, littera G. Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa. Betydande belopp har dessutom avsatts föröstsamarbete över andra budgetanslag, främstUtrikesdepartementets anslag för utvecklingssamarbete, litteraC, i vad avser katastrofbistånd och humanitära insatser, samtMiljö- och naturresursdepartementets anslag avseendemiljöinsatser i och Näringsdepartementetsanslag avseende åtgärder för energieffektiviseringar m.m. ibl.a. Härutöver har vissa andradepartement och myndigheter inom sina respektiveverksamhetsområden finansierat insatser i Central- och Östeuropatill ett belopp som överstiger 150 miljoner kronor.I en särskild skrivelse, 1993/94:252 Insatser på miljöområdettill , har regeringen tidigare redovisatdet statliga finansiella stöd och övrigt bistånd på miljöområdetsom lämnats till staterna i underbudgetåren 1990/91--1993/94. ansåg i ettyttrande över skrivelsen att redovisningen utgjorde ettvärdefullt komplement till den information i dessa frågor somutskottet annars löpande tillägnar sig (1994/95:UU1y).Utrikesutskottet noterade i sitt betänkande 1992/93:UU16 atten fortlöpande utvärdering av samarbetet med Central- ochÖsteuropa äger rum, såväl i de verkställande myndigheternas regisom, då särskilda skäl föreligger, på regeringens uppdrag.Utskottet ansåg emellertid att även en mer grundläggandeöversyn av samarbetet och dess organisation var påkallad.Som redovisas utförligare i föreliggande proposition, medbilagor, har en sådan översyn på regeringens uppdrag genomförtsav av utvecklingssamarbete (Ds 1994:134).Regeringen anser att samarbetet med länderna i Central- ochÖsteuropa är synnerligen angeläget och önskar intensifiera det.Enligt regeringen bör utrikespolitiken präglas av ett samlatagerande för säkerhet och solidaritet. I en sådan politikutgör det program för samarbete med somregeringen föreslår en viktig del. Programmet, som avserperioden --, föreslås omfatta totaltfyra miljarder kronor (4 , inkl. andelav EU-budgetens anslag till samarbete med Central- ochÖsteuropa). /96 föreslås 1 . Samtidigtföreslås den av beslutade exportkreditramenhöjas från en till två miljarder kronor.I propositionen konstateras att den mångfald av relationer sompräglar det europeiska nätverket av kontakter inte på någotfullständigt sätt återspeglas i det föreslagnasamarbetsprogrammet. Företag, organisationer, universitet,kommuner och många andra aktörer bidrar till att skapa den alltdjupare integration som också är det statligt finansieradeöstsamarbetets yttersta mål.Det samarbetsprogram som föreslås finansieras överUtrikesdepartementets littera G. samarbete med Central-och , bygger på erfarenheterna av den hittillsvarandeverksamheten. Programmet syftar ytterst till att medverka normalisering av relationerna, så att staterna i Central- ochÖsteuropa kan delta fullt ut i det reguljära internationellasamarbetet och utbytet på alla områden. Fyra mål ställs uppför samarbetet. Detta skall: främja en säkerhetsgemenskap fördjupa demokratins kultur stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling stödja en miljömässigt hållbar utveckling.Östersjöregionens betydelse för och framtidskall enligt regeringen utgöra en grundlinje i programmet. Ipropositionen föreslås en sammanhållen miljöstrategi iÖstersjöregionen samt inrättandet av en samlad anslagspost förmiljöinsatser.I propositionen anförs vidare att särskilt skallarbeta för , och fulla integrationi . stödjer också EU:s strävan att knytaRyssland och andra östeuropeiska stater närmare det europeiskasamarbetet.Biståndet i nuvarande form bör, enligt vad som påpekas ipropositionen, kunna fasas ut och ersättas avreguljärt utbyte i andra former. Enligt regeringen råder detdock stor enighet, såväl nationellt som internationellt, om attflertalet central- och östeuropeiska länder ännu under lång tidär i behov av särskilda samarbetsinsatser. Mot bakgrund av attde berörda staterna i uppvisar storaskillnader i fråga om ekonomisk och politisk utveckling, måstedet fortsatta samarbetet fortlöpande anpassas till de ändradeförutsättningarna och till staternas prioriteringar.Det samarbetsprogram som regeringen presenterar ipropositionen har även utformats med hänsyn tagen till attSverige är medlem i Europeiskaunionen och därmed deltar i dess omfattande samarbete medCentral- och . I ett särskilt kapitel (kap. 9) ipropositionen redovisas utförligare EU:s olika former avöstsamarbete och deltagande i detta. Genom Sverigesmedlemskap i uppstår en ny relation mellan det bilaterala ochmultilaterala samarbetet med Central- och Östeuropa.I propositionen har slutligen även beaktats konsekvenserna avden omorganisation av de svenska biståndsmyndigheternasverksamhet som regeringen föreslagit i proposition 1994/95:100bilaga 4. Där föreslår regeringen en sammanslagning avmyndigheterna BITS, , SIDA och SAREC till en nysammanhållen biståndsmyndighet. Proposition 1994/95:100 iberörd del behandlas av utrikesutskottet i betänkande1994/95:UU15, där förslaget om inrättande av den nya myndighetentillstyrks. Den nya myndighetens verksamhet avses inkluderaockså samarbetet med staterna i . Enligtregeringen kommer detta att leda till en förstärkning avresurserna och en förbättring av samordningen, vilket möjliggören grundligare planering av verksamheten och dess genomförande.Den nya myndighetens arbete avseende Central- och Östeuropadiskuteras utförligare i propositionens kapitel 11,Anslagsfrågor för /96.I detta betänkande tar utrikesutskottet under skilda avsnittupp de olika frågor som aktualiserats genom regeringensproposition om samarbete med Central- och Östeuropasamt av motioner som väckts dels under allmänna motionstiden1994/95, dels med anledning av propositionen. Betänkandetföljer huvudsakligen propositionens disposition.En sammanställning av i motionerna förekommandebeloppsyrkanden återfinns i bilaga 1 till betänkandet.Utrikesutskottet har berett jordbruksutskottet samtnäringsutskottet tillfälle att yttra sig över propositionenjämte motioner i de delar som har samband med respektiveutskotts beredningsområde. Yttrandena (1994/95:JoU4y samt1994/95:NU5y) återges i bilaga 2 till betänkandet.2. Samarbetets målsättning och inriktning2.1 Gemensam säkerhetPropositionen(s. 17--24)Det slut har skapat förutsättningar för engenuin säkerhetsgemenskap i . Därmed har även villkorenför svensk säkerhetspolitik ändrats. Det breddadesäkerhetsbegreppet innebär bl.a. att säkerhet inte uppfattas sombara en fråga om militära medel. Samarbetet med Central- ochÖsteuropa syftar till att utveckla den gemensamma säkerheten ivårt närområde och uppnå stabilitet och säkerhet för oss självaoch våra grannländer i Europa.I det svenska samarbetet, som bygger på en regionalhelhetssyn, intar en särställning. Ipropositionen påpekas att samlingsbegreppet "" kommeratt bli allt mindre relevant i takt med att , Lettlandoch utvecklas och deras särart framträder alltmer.Sverige måste därför i än högre grad utveckla en politik som äranpassad till den specifika situationen i varje land. Samtidigtbör Baltikumpolitiken ses som en del av en Östersjöpolitik, därockså relationerna till andra stater och regioner runt Östersjönges självklart utrymme. En central strävan för blir attengagera så många andra länder som möjligt, inte minst inom EU,i samarbetet med de baltiska staterna och att stödja dessastaters fulla integration i Europa.Den viktigaste säkerhetspolitiska frågan för såväl somEuropa torde under överskådlig framtid förbli svåraomdaningsprocess. En utveckling och ökning av det bilateralasamarbetet med förutses kunna lämna viktiga bidrag tillökat förtroende, utveckling och utbyte, som bättreförutsättningar skapas för landets närmande till de europeiskainstitutionerna.Regeringen föreslår att anslås försäkerhetsfrämjande insatser för det förlängda budgetåret1995/96 och planerar för liknande anslagsnivåer 1997 och 1998.Den säkerhetspolitiska komponenten är inte minst tydlig isamarbetet med de baltiska staterna. Suveränitetsstödet, somhar varit en nyckelkomponent i Baltikumpolitiken, syftar tillatt befästa den nationella suveräniteten och bygga upp vitalastatsfunktioner i , och . Närmare hälften() av stödet har gått till kust- och gränsbevakning, polisoch tull. Stödet har också inriktats på säkerhetspolitiskkompetensuppbyggnad, civilförsvar och räddningstjänst samtmilitärt försvar. Insatserna inom ramen för suveränitetsstödetgenomförs av , ,, , Styrelsen förpsykologiskt försvar, ,Försvarsmakten m.fl. myndigheter. Regeringen har beslutat omvarje enskilt projekt. Avsikten är att säkerhetsfrämjandeinsatser även fortsättningsvis skall koncentreras till deområden som varit aktuella. Även utbildningen av enbaltisk fredsbevarande bataljon (BALTBAT) fortsätter.Härutöver planeras enligt propositionen insatser för attfrämja säkerheten i i ett såväl geografiskt sombegreppsmässigt bredare perspektiv. Organiserad brottslighet,smuggling, illegal invandring m.m. är problem som måste mötas isamarbete med berörda stater. Gränsöverskridande regionalaprojekt kan bidra till att främja samarbetet mellan stater ochfolk. I propositionen framhålls som angeläget att stödjastabilitet och inre säkerhet inte bara i utan i helanärområdet. Långsiktigheten i planering och åtagandenunderstryks. Regeringen avser, bl.a. genom en utseddsärskild biträdande statssekreterare, att intensifiera desäkerhetsfrämjande insatserna och metodutvecklingen inomområdet.Sammanfattning av motionernaI motion U30 ger Moderata samlingspartiet sin syn på det gamlasocialistiska samhällssystemets uppbyggnad och argumenterar, motdenna bakgrund, för chockterapi. Omvandlingsarbetet i Central-och handlar enligt motionärerna om att avveckla detsocialistiska samhällssystemet, en process som måste gå såsnabbt som möjligt. Chockterapin, dvs. en snabb introduktion avmarknadsekonomiska system, har entydigt visat sig vara den mestframgångsrika strategi som valts. Marknadsekonomins snabbainförande har varit viktig av tre skäl, hävdar motionärerna. Denhar inneburit en förankring av den demokratiska processen,bidragit till att säkerställa samhällskritik och öppenhet samtvarit av avgörande betydelse för välståndsutvecklingen.Marknadsekonomin är till sin karaktär social, menar sociala problem beror enligt detta synsätt på enför långsam och ofullständig övergång från det socialistiskasamhällssystemet till det marknadsekonomiska, inte på attövergången gått för snabbt. Av inte minst sociala skäl behövsdet därför, enligt Moderata samlingspartiet, mer chock ochmindre terapi. I yrkande 1 begärs mot denna bakgrund ettriksdagens tillkännagivande om vikten av ett snabbt systemskiftei Central- och Östeuropa.I den moderata partimotionen anförs vidare att det ipropositionen använda begreppet "gemensam säkerhet" inte fåravse samma sak som det likalydande begrepp, vilket fråneuropeiskt socialdemokratiskt håll lanserades på slutet av1970-talet. Skall begreppet nu åter komma i bruk måste detsamtidigt innebära ett avståndstagande till den acceptans fördiktatur i som begreppet, enligt motionärerna, innebar på1980-talet. Ett tillkännagivande begärs härom (yrkande 2).Begreppet social marknadsekonomi används i propositionen påett sätt som leder tankarna fel, anförs det vidare i motion U30(m). Enligt motionärerna innebär begreppet att marknadsekonomini sig har goda sociala effekter, inte att den skall mjukas uppmed socialdemokratisk politik. I motionen krävs mot dennabakgrund ett tillkännagivande med innebörden attsystemsskifte är särskilt viktigt att åstadkomma inom de socialasektorerna, utbildning och infrastruktur (yrkande 3). Behovet avomvandlingstryck, ökad effektivitet och kvalitet är snaraststörst inom dessa sektorer. Även i måstemänniskor få möjlighet att välja sjukvård, omsorg, socialservice och utbildning. Därför är det enligt motionen viktigtatt medverka till att bryta de offentliga monopol som kan finnaskvar inom nämnda sektorer (yrkande 4).Östsamarbetet är en viktig del av säkerhetspolitiken,framhålls det vidare i den moderata partimotionen (U30). De nyaorganisatoriska formerna för östsamarbetet, som delvis redangenomförts, har däremot tolkats som ett uttryck för en annan synpå samarbetets innehåll och natur än vad som gäller, ansermotionärerna. Ansvaret för samarbetet med Central- och Östeuropaborde, liksom tidigare, åvila utrikesministern, med dennesövergripande ansvar för utrikes- och säkerhetspolitiken i vidmening. I motionens yrkande 6 begärs ett tillkännagivande omsamsynen mellan utrikes- och säkerhetspolitiken och stödet tillCentral- och . I yrkande 7 efterfrågas etttillkännagivande angående samarbetets organisatoriska struktur,som enligt motionärerna borde stärkas och vidareutvecklashuvudsakligen utifrån den redan etablerade strukturen. Imotionen kritiseras bl.a. att enheten för östsamarbetetintegrerats med den avdelning inom som harsin verksamhet främst inriktad på u-landsarbete.I Kristdemokratiska samhällspartiets motion U31 framhålls attSveriges samarbete med utgör ett led iväststaternas stöd för en samhällsomvandling i öst.Östsamarbetet är en del av vår östpolitik, men östpolitiken börockså gå hand i hand med vår "Europapolitik". Kristdemokraternastöder regeringens linje att tyngdpunkten i östsamarbetet ocksåfortsättningsvis skall koncentreras till närområdet (de baltiskastaterna, nordvästra , ), men med viss öppenhet församarbete också med andra länder i . Iyrkande 1 begärs ett tillkännagivande härom. Kristdemokraternastöder också propositionens förslag till huvudmål (huvudområden)för det framtida samarbetet och begär att skall geregeringen detta till känna samt därvid betona vikten av atthuvudmålen för samarbetet ligger fast (yrkande 2).I motion U809, från allmänna motionstiden,anförs att det är ett starkt svenskt säkerhetsintresse attytterligare utveckla såväl det bilaterala som det multilateralasamarbetet med . Hoten i närområde har intelängre i första hand militär karaktär, anser motionärerna. Istället är det politisk instabilitet och etniska och religiösakonflikter som skapar grunden för hotbilden. Främjandet avden politiska stabiliteten i är således en starkdrivkraft för väst att bidra till återuppbyggnaden i denna delav världen. Andra enligt motionärerna starka drivkrafter ärÖsteuropas potentiellt stora möjligheter att bidra positivt tillvärldsekonomin samt behovet att lösa miljöproblemen och främjade mänskliga rättigheterna.Sveriges samarbete med bör enligtmotionen utformas så att allvarliga konflikter i närområdet kanförebyggas och mekanismer etableras för fredlig lösning avkonflikter. Motionärerna menar att det nuvarande svenskasamarbetet visar upp många positiva sidor. Stödformer som t.ex.syftar till förbättrad kärnsäkerhet, vänortsutbyte ellerjordbruksutveckling bör enligt motionen ges fortsatt prioritet.Även många av de förslag som presenterats i utredningen omSveriges samarbete med (Ds 1994:134) ärbra, anser . I yrkande 1 i motionen (U809 (v))begärs ett tillkännagivande om den allmänna inriktningen avöstsamarbetet i enligt med vad som anges i motionen.I liberalernas kommittémotion U27 anförs att denhändelseutveckling som vi upplever utgör tredjestora demokratiseringsvåg under detta sekel. De närmaste årenkommer att vara avgörande för demokratins framtid i stora delarav . Därför är få frågor viktigare än den politiksom de "gamla" demokratierna, däribland , bedriver visavide nya demokratierna i . Demokrati ochekonomiskt systemskifte hör ihop, menar motionärerna. Det gamlakommunistiska systemets sammanflätning av politisk och ekonomiskmakt innebär att det politiska systemskiftet inte kan genomförasom inte också det ekonomiska systemet ändras i grunden. Imotionens yrkande 1 begärs att skall ge regeringentill känna att övergången till demokrati och övergången tillmarknadsekonomi är två processer som förutsätter varandra.Motionärerna menar vidare att den ekonomiska och sociala kriseni öst i allt väsentligt är en produkt av den sammanfallandeplanekonomin. Ett villkor för att få till stånd en såväl socialtsom ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling är därför attövergången till marknadsekonomi fullföljs. Detta bör gesregeringen till känna (yrkande 2).I motion U33, med anledning av proposition160, anförs att partiet ser positivt på propositionens betoningav behovet att stödja utvecklingen och fördjupningen av endemokratisk kultur i . Däremot ställer sigmotionärerna tveksamma till att en "allmän tro på'marknadsekonomi' som sådan har något med saken att göra". Detråder inget tvivel om att den odemokratiska centralstyrdaekonomin orsakat många av dagens problem i Central- ochÖsteuropa, sägs det i motionen. Men marknadsekonomierna kan sehögst olika ut. Marknadsekonomi är enligt motionärerna ettvärldssystem, med några lysande fasader av ekonomiska framgångaroch en stor bakgård med snabbt växande problem. Orsaken tillvarför det finns skillnader i staters ekonomiska utvecklingberor inte enbart på ekonomiska förhållanden, utan kan ocksåsökas i historien. En demokratisk politisk utveckling i Central-och är beroende av den ekonomiska utvecklingen och deeffekter denna har på den sociala utvecklingen -- hur detekonomiska resultatet fördelar sig inom befolkningen. I motionenbegärs ett tillkännagivande med innebörden att en fungerandemarknadsekonomi förutsätter en socialt och ekologiskt hållbarutveckling (yrkande 1).I motion U27 (fp) tas frågan upp om valet av samarbetsländer.Motionärerna menar att det knappast vore möjligt att kategorisktutesluta alla former av samarbete med regioner och länder somligger utanför direkta närområde. Det är däremotangeläget att sådana satsningar, i den mån de sker, verkligenkan motiveras från den synpunkten som enligt motionärerna måstevara den övergripande, nämligen att stärka demokratin ochmotverka nya former av stormaktspolitik och imperialism.Prioriteras allt så prioriteras i verkligheten inget. Mot dennabakgrund bör i ett tillkännagivande slås fast attkoncentrationen på , och nordvästra måstebehållas (yrkande 5). Långsiktiga intressen talar likväl för attaktiva insatser även bör göras i för att stärka dedemokratiska krafterna och den ekonomiska utvecklingen. Vadgäller anser motionärerna att landets fortsattautveckling måste bli styrande för om insatser, avdemokratifrämjande karaktär, skall kunna motiveras (yrkande 6).En motsvarande argumentering kan och måste, enligt defolkpartistiska motionärerna, även föras när det gäller f.d.Jugoslavien. Stöd och samarbete med och bördärför ingå i en genomtänkt svensk Central- ochÖsteuropapolitik, med målet att stabilisera demokratin ochmotverka nya hot mot säkerhet (yrkande 7).Få ting, sägs det vidare i motion U27 (fp), är under denärmaste åren av större betydelse för utvecklingen i änden fortsatta utvecklingen av demokratiserings- ochreformprocessen i . Kriget i kan dock visasig vara ett inslag i en process som leder till attreformprocessens motståndare får en allt starkare ställning irysk politik, som landet kan dras in i en lång och förhela samhället nedbrytande konflikt som kan komma att innefattahela norra . Skulle reformprocessen i upphöra,eller vändas i sin motsats, kan fortsatt samarbete med dencentrala och dess administration komma attframstå som poänglöst eller kontraproduktivt. Mot denna bakgrundkan samarbetet med i stället få koncentreras tillsamarbete med de regioner där reforminriktade politiker försökerdriva reformprocessen vidare (t.ex. ochNiznij Novgorod). I motionens yrkande 8 begärs ett riksdagenstillkännagivande med denna innebörd.Även i motion U33 (v) förs ett relativt utförligt resonemangom samarbetsländer i . Bl.a.föreslås att svenska strategier skall utarbetas för S:tPetersburgs- och Kaliningradområdena samt att regeringen skallfå i uppdrag att föreslå hur stödet till och Ukrainaskall kunna öka. Motionen innehåller dock inga uttryckligayrkanden på denna punkt.I motion U808 (m) anförs att länderna i Central- och Östeuropainte är underutvecklade, utan snarare felutvecklade. Att därförparallellställa -- teoretiskt och praktiskt -- samarbetet meddessa länder med u-landsbiståndet är felaktigt. I motionenframhålls att omvandlingen i östra inte enbart förändratvår säkerhetspolitiska omvärld, utan även de ekonomiskarealiteterna. ekonomiska potential medför också ökadkonkurrens och krav på anpassning i väst. Ökad frihandel utgören viktig förutsättning för ökad välfärd i hela ,framhålls det i motionen. Av särskild vikt för är attvåra grannar på andra sidan kan genomgå en snabbutveckling såväl ekonomiskt som vad avser mänskliga rättigheteroch demokrati. I motionen påtalas att de avtal av olika karaktärsom redan ingåtts mellan och strandstaterväsentligt kommer att intensifiera samarbetet i regionen. Dettainnebär nya och utvidgade möjligheter för att samarbetasåväl genom EU som bilateralt med länderna i vårt östranärområde. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande angående detfortsatta samarbetsprogrammets betydelse och karaktär i enlighetmed vad som anförs i motionen.Även i ett flertal andra motioner framhålls vikten av attintegrera staterna i i det bredarealleuropeiska samarbetet samt att har betydandemöjligheter att verka för särskilt de baltiska staternasframtida inträde i EU. I kommittémotion U32 sägsen avgörande fråga vara, att bidrar till en reformeringav EU:s institutioner för att därmed också möjliggöra en snarutvidgning av EU i enlighet med de enskilda önskemål somframförs i de central- och östeuropeiska staterna. Det är enligtmotionärerna angeläget att denna synpunkt framhålls iförberedelserna inför som inleds 1996.Det är också viktigt att den svenska positionen härvidlagkonkretiseras och förankras såväl inom landet som i övrigaEU-medlemsstater. I motionens yrkande 1 begärs etttillkännagivande med denna innebörd.Enligt motion U27 (fp) bör med ett tillkännagivandeklart säga ifrån att ett övergripande mål för svenskEuropapolitik är att samtliga länder som uppfyller kraven pådemokrati och marknadsekonomi skall kunna bli medlemmar i (yrkande 4).