bet · GI01SfU13 · 1995-04-20 00:00:00 — Jag undrar snart om detblir en tredjedel eller en fjärdedel av de aktiviteterna somarbetsförmedlingen orkar med att handlägga. Den skall klara utom det är rätt insats eller om det skall bli utbildningsbidrag.Det är den ena delen. Arbetsförmedlingens resurser, framför alltnär det gäller handläggarsidan, följer inte med den inströmningsom nu har skett till storstäderna och Malmö.Det finns också en annan del. Det har funnits tankar på över huvud taget skall försöka samordna insatserna på ettbättre sätt sedan riksdagsbeslutet om samordnatflyktingmottagande /90 och senare omintroduktionsersättningar. Tanken med introduktionsersättningenvar att den skulle kunna användas både när det gälldearbetsmarknadspolitiska insatser och rent kommunala insatser.Som den nu är konstruerad går det inte. Där skulle man kunnagöra en ändring. Introduktionsersättningen skulle i stort settkunna likna utbildningsbidraget, och då skulle de varautbytbara. Man skulle kunna synkronisera de kommunala insatserna-- introduktionsinsatserna och svenskan -- medarbetsmarknadspolitiska insatser. Det skulle självfallet gällaalla, oberoende av om de är flyktingar eller har kommit på grundav anknytning.Vi tycker också att det är intressant med stöd och attfrivilligorganisationerna skall kunna ta ansvar för mottagandetoch introduktionen. Men man skall också vara medveten om att detvi pratar om är de starkt segregerade storstadsområdena.Där är nog inte förutsättningarna riktigt desamma som i Eslöveller i någon Norrlandskommun.Frivilligorganisationerna och myndigheterna försöker nu fåfram kontaktfamiljer och kontaktnät till flyktingar. Det hargivit ett bra resultat i de mindre kommunerna, men i harvi fått fram 50 stycken. Då har organisationerna jobbat med det,och även vi har varit ute med många olika aktiviteter ochpropagerat och delat ut material. Men det sociala nätverket ärannorlunda i storstaden än på den lilla orten.Sigge Godin: Jag tycker att projektet från varväldigt intressant. Jag skulle vilja ställa några ytterligarefrågor omkring det.Under förmiddagen fick man en känsla av att regler ochförordningar behövde ändras, och att det var svårt attsynkronisera arbetsförmedlingens och AMI:s verksamhet medkommunens verksamhet. Man har löst det bra i projektet frånMalmö, om jag har förstått det rätt.Har man ställt några speciella krav på de människor som hardeltagit i projektet -- de 4 500 personerna? Har man givit demnågra speciella stimulanser för att få dem att delta? Det är denena frågan.Ni talade om att ni har satsat på de högutbildade och försöktatt få ut dem i arbete. Har några av dem hamnat i sittutbildningsyrke, eller har de som alla andra flyktingar ochinvandrare hamnat i städjobb och andra jobb som de inte ärutbildade för?Har det funnits någon rörlighet i gruppen? Har någraaccepterat att flytta till andra delar av kommunen eller tillandra delar av landet för att få ett arbete som passar medutbildningen?Projektet har ju hållit . Har ni några synpunkterpå hur det skall fortsätta att löpa? Min uppfattning äratt det framför allt i storstäderna är ett långsiktigt ochtålmodigt arbete som man inte kan avsluta ens på fem eller tioår. Det behövs under lång tid framåt.Nalin : Här sitter vi och studerar hur det är iinvandrartäta bostadsområden. I vissa frågor tycker jag att detverkar som om man inte alls har en aning om hur det är iverkligheten. var det någon som frågade varförföräldrarna inte kan välja skolor med svenska barn nu när manhar rätt att välja skola. Det är faktiskt inte lätt att komma ini en skola med svenska barn. Jag har träffat mångainvandrarföräldrar som säger att de inte önskar något hellre änatt barnen kommer till en skola med svenska barn. När de kommerdit finns det ingen plats och de får vänta i kön. Man kan talavackert om reglerna i detta hus när man inte riktigt vet hur detär.Man ringde från i och frågade omjag kunde ta emot praktikanter. De hade sökt platser i helaStockholm, men ingen hade tagit emot några praktikanter. De endasom hade gjort det var småföretagarna i , och de kundeingen vidare svenska de heller. Man hade till slut sagt att detinte var någon idé att gå dit.Vi pratar om hur det borde vara, hur viktigt det äratt vi integrerar alla invandrare, hur viktigt det är att barnenlär sig svenska och hur viktigt det är att invandrarföräldrarnafår kunskap om samhället. Alla pratar vackert om det, men närdet kommer till handling är det så få av oss som tar detansvaret.Vi skulle uppmana varje riksdagsledamot att ta en praktikantfrån någon skola. Vi får aldrig chansen att prata med en vuxeninvandrare, förklara hur skolan och samhället fungerar och hurviktigt det är att lära sig svenska. Varenda invandrare vi kanpåverka påverkar 10--20 andra i sin tur. Det är enda chansen föross. Kommun, landsting och stat måste ta det ansvaret. Privataföretag struntar ju fullständigt i det. Det är vi politiker somhar det ansvaret, och vi borde föregå med gott exempel. Det görvi inte, utan vi sitter och studerar hur det borde vara. Jagtycker att var och en skall ta det ansvaret. Ingen kan förändraom inte varenda en av oss tar det lilla ansvaret. Gör vi detkommer det att påverka en hel del.Det är tyvärr det enda sättet att få invandrare att komma ikontakt med samhället. Jag som har vuxit upp i vet attbarn som är födda i inte kan svenska. Det kan inte vararimligt. Det är otroligt, men det är sanningen. Det är därfördet är så otroligt viktigt att vi tar det ansvaret och går inoch kollar vilka skolor det gäller. Vi måste vara ett stöd istället för att säga att vi skall ta tag i det någon gång.Föräldrarna behöver den hjälpen.Det ligger ett stort ansvar på kommunalpolitiker, påriksdagsledamöter och på folk på alla nivåer vad gäller att tadet ansvaret. Det lilla vi gör kan påverka en hel del iframtiden.Lars : Jag har två frågor som anknyter till detjag sysslar med i -- bostadspolitiken. Den första ärtill i Rinkeby.Anser du att det är möjligt att lyfta ett område, eller ärenda sättet att förändra statusen och ett områdes rykte att heltenkelt ändra befolkningssammansättningen? Är det möjligt attuppnå en situation där man med "invandrartätt" intenödvändigtvis måste mena hög arbetslöshet och högtsocialbidragsberoende? Tror du att det är möjligt att lyftaRinkeby utan att man för den skull ändrar sammansättningen?Den andra frågan är till kommunpolitikerna. För att vinna tidvänder jag mig till i . I kommunerna har under senareår differentieringen -- skillnaderna i hyror -- ökat rätt såkraftigt mellan olika områden. Det gäller inte minst i Malmö.Relativt sett har hyrorna i inte sjunkit, men de harinte stigit lika kraftigt som i andra områden. Det kan tyckasvara bra ur rättvisesynpunkt att de som har det sämst ställt fårde relativt sett lägsta boendekostnaderna, men kan manse en uppenbar risk att det faktiskt förstärker situationen. Detbidrar till att ytterligare försämra statusen i någon mening,men framför allt till att man får ännu mindre resurser till attrusta upp och underhålla områden.Hur ser ni i kommun på den politik som det kommunalabostadsföretaget har fört, och hur ser ni ?Elver : Först vill jag rikta mig till föredragandenfrån . Under rubriken på overheadbilden stod detatt man skulle ta till vara varandras kompetens, föra en dialogm.m. Är det ett nytt grepp? I så fall känns det litet nymornat.Dialoger och utnyttjande av varandras kompetens påförvaltningssidan skulle väl te sig naturligt.Under punkten Hinder räknas det upp både språksvårigheter,kompetensbrist och otillräckliga resurser m.m. Är det egentligeninte andra hinder som är de verkligt tunga, typ fördomar ochstora kulturskillnader?Sedan har jag en fråga till från . Du talade omkvinnorna som kom till er träff med, som du sade, stenansikten.De var mycket slutna. De träffade er, och så blev de öppna,glada och fulla av uppslag. Mina frågor gäller om det harfortsatt lika väl och om det kan bli en kulturkrock när dekommer hem. Slutenheten när de kom första gången berodde väl påatt de var präglade i en hemmiljö som stod just för det. Har mankunnat hantera en sådan öppenhet fullt ut?Bo Könberg: Jag tänkte återkomma till en fråga som varuppe . Det talades om svenska för invandrare frånMalmö. Om jag fattade dig rätt skulle man litet drastisktuttryckt inte koncentrera sig för mycket på svenskan, vilket viju alla tror att man måste göra. Det som låg bakom var tydligendet att man skulle koncentrera undervisningen mer pådet yrke man trodde att flyktingen skulle kunna få. Det låter juklokt.Det handlade också om att man för flyktingar med väldigt lågutbildning eller ingen alls -- analfabeter eller liknande --tidigare hade haft väldigt låga krav. De skulle plugga tretimmar eller ibland, tror jag, t.o.m. bara någon dag iveckan. Detta har tydligen ändrats i samband med årsskiftet.Jag vill fråga representanterna från och omdet är likadant där som det förut var i , om man är på vägatt ändra sig eller om man alltid har gjort likadant. Hur serman på det som det pratades om från ?Margareta : och tog uppfrågan om styrning av resurser. Det här huset har tvåmöjligheter att utöva sin makt. Den ena är att stifta lagar, ochden andra är att tilldela pengar åt olika håll.När det handlar om skolan har jag väldigt svårt att föreställamig att det över huvud taget är en framkomlig väg att bestämmasig för att det skall gå ett visst antal människor av ett visstetniskt ursprung i en viss skola. Erfarenheterna av bussningarfrån är att de inte slog särskilt väl ut. Jag tror att detskulle bli ännu mycket värre om man försökte göra något sådanthär. Enda möjligheten att bryta den ensidiga etniskasammansättningen i en del av skolorna är att väldigt kraftigtsatsa på dessa skolor och göra dem till oerhört attraktivautbildningsinstanser. Man måste ha gymnasieprogram med storattraktivitet.Det är inte klart ännu, men det har diskuterats här iStockholm att man skulle ha ett utbildningsprogram somförberedelse för . Man skulle t.ex. kunna tänkasig att ha motsvarande typer av diplomatförberedande elleradvokatförberedande utbildningsprogram. Genom att lägga dem iområden där väldigt många elever har invandrarbakgrund kommernaturligtvis rätt många av dem att gå på dessa. Det kommer ocksåatt kunna bidra till statushöjningen, vilket flera har varitinne på.De positiva insatserna, snarare än olika typer av regleringoch kvotering, leder sannolikt till bättre resultat. Detbehövs naturligtvis extra insatser, för det blir dyrare att görapå detta vis.Inger var inne på de enskilda organisationernas rolli flyktingmottagandet. Projektet har inte hållit på så kolossaltlänge. Just nu är dessutom avslagsfrekvensen rätt hög för deflyktingar som kommer, så det är inte så förfärligt många av demsom har varit på förläggningar som blir kvar.Frågan är om de enskilda organisationerna inte skulle spela enännu mycket större roll i nästa led, dvs. när flyktingar ärplacerade i kommuner.Erfarenheterna är väl ungefär som i och på väldigt mångaandra håll: Det är inte så rasande lätt. Det finns ett lätt dragav paternalism i konstruktionen att man skall vara fadder åtnågon annan vuxen människa. Försöket som gjordes i Kontaktnätetvar ju ett sätt att få en annan profil på det.Det tar upp om tror jagär oerhört viktigt. Det handlar inte bara om de 125 miljoner somhar aviserats inledningsvis. I propositionen talas det också ommål 3-pengarna i den sociala fonden i EU. Det är sagt att en delav dem skall användas för insatser för de mest utsatta påarbetsmarknaden. Invandrarna är en del av detta.Det är nog helt nödvändigt att komma ifrån det lillaprojekttänkandet och försöka få en miljö och ett utrymme där detär möjligt att experimentera sig fram till olika former avinsatser. Det går inte att tro att det över huvud taget ärmöjligt att göra likformiga insatser runt hela landet och i allakommuner och ens inom samma kommun. Det måste finnas möjlighetertill samverkan med andra aktörer i kommunerna. Vi böreftersträva en större samverkan med andra storstäder inom ramenför det europeiska samarbetet. Vi får inte glömma att de problemvi har i de svenska storstäderna icke är exklusivt svenskaproblem. Det är problem som man brottas med i alla andrastorstäder. Det finns säkert förutsättningar och möjligheter föross att på ett annat sätt både samarbeta och ta del av andraserfarenheter. Det kräver att man går utanför de regelverk som viför närvarande har. Därför är det förslag som hartagit fram ett mycket viktigt förslag.Bengt : Jag skulle vilja ta upp två frågor.Flexibel resursanvändning och samordning är populära ord idessa sammanhang. Vad man måste tänka på är att det skall händapå handläggarnivå. Jag vill närmast rikta en vädjan till er somhar hand om regelsystem och omorganisationer. Det vi har gjortunder är att ändra. Kommunerna är lika goda kålsuparemed olika organisationsformer och styrmodeller. Det gör atthandläggarna har litet svårt att orientera sig i sin egentillvaro och framför allt i samarbetsparternas tillvaro.Det har skett ett antal kursändringar. För ett antal år sedanändrade arbetsförmedlingen inriktning. diskuterar manåldersindelning av dem man skall ta sig an. Det gör att manstundtals pratar förbi varandra ganska länge innan man återigenkan inse vad de andra kan bidra med.Lösningen är att man får handläggarna att helt enkelthandgripligen jobba tillsammans kring de olika målgrupperna. Viförsöker sådana saker i . Men varje gång man organiserarom sig någonstans får man börja om från början. Det är ettbekymmer.Det har pratats om att lyfta bostadsområdena. i periferin av bostadsmarknad, vilket gör attvi har haft väldigt mycket tomma lägenheter.I de lägena hjälper det inte så mycket med statushöjandeåtgärder.Ett exempel är , som är delat i 40 hus somursprungligen byggdes av en privatvärd och 40 som varallmännyttiga. De har helt olika befolkning fast de ser precislikadana ut. HSB gick in och köpte tidigt.När man försökte använda den modellen senare i utvecklingen,dvs. att sälja åtta hus till HSB, fick man inte alls sammaeffekt. De åtta husen är nu de som så att säga är sämst ställdai detta område.De stora förändringarna rycker ideligen undan mattan för detarbete vi pysslar med. Det kan vara bra att veta med tanke pånästa stora reform.Roger : Jag fick en fråga omhur jag ser på en eventuell begränsning av den fria rörligheten.Jag har ett par kommentarer.Jag tycker att inlägg om Rinkebyexemplet är intressantpå väldigt många sätt. Ingen har kommenterat det hansade om bakgrunden till den situation vi har , nämligenarbetskraftsinvandringen, och vad dess geografi hade förkonsekvenser för den senare omflyttningen av invandrare.Många kommuner har dragit ganska stor nytta av den tidigarearbetskraftsinvandringen. Även om kommunerna inte alltid hargjort det har i varje fall bostadsföretagen i storstäderna gjortdet. Jag tycker att man skall ha det med i bilden.Sekundäromflyttningen har styrts ganska mycket av det tidigarebosättningsmönstret.Begreppet i sig är litet tveksamt. Sett ur flyktingensperspektiv är det en primärflyttning. Det är den förstafrivilliga flyttningen. Det finns goda skäl att inte läggaytterligare restriktioner på tillvaron för flyktingar. De harinte kunnat stanna i det land de kommer ifrån. Att ålägga demett slags kommunarrest det första man gör i är inte enframkomlig väg. Man får förutsätta att de handlar rationellt inågon mening för sig själva och sin framtid.Det man möjligen kan göra är att påverka den grundrationaliteten utgår från. Vilka villkor erbjuder vi i olikaregioner? Hur ser mottagningsprogrammen ut? Hur långa är de? Vadär det för kvalitet i dem? Det finns många erfarenheter atthämta för en fortsatt Hela Sverige-strategi från många kommuner.Fokuseringen på inland är litet överdriven när detgäller sekundäromflyttningen. Hälften av sekundäromflyttningentill de tre storstadskommunerna sker från det egna länet ochgrannlänen. I kom från Stocksholms länförra året. I kommun kom hälften från ,, och . I fall kommer defrån grannlänen och . Det är tydliga regionala profileri omflyttningen, precis som det är för svenska omflyttningar.Det var min kommentar till frågan om den fria flyttningen ochaspekter av den.Mazhar Göker: Jag vill svara på andra frågan först.Syftet med projektet är inte att isolera de turkiska kvinnornainom sig själva. Syftet är att öka deras kunskap om svenskaspråket och samhället och öka deras kompetens så att de, när dehar lärt sig svenska, kan komma med på arbetsmarknadsutbildningoch konkurrera om arbeten ute i samhället. De skall inteisoleras inom sig själva.Som svar på första frågan vill jag säga att man inte ökarinvandrarnas status genom att sätta dem i fina områden. Manmåste ge dem kunskaper. Jag kan ge ett exempel från . Manrustade upp för miljon- eller . Menmänniskorna som bodde där fick inte kunskap vare sig om svenskaspråket eller samhället. De kunde inte konkurrera. De var intejämställda med andra.Om invandrarna kan få den utbildning som de lider brist påfrån början, om de kan förbättra sina bristande kunskaper, trorjag att integreringen kan ske snabbare och att det inte gör likaont i samhället.Jag upplevde att andra frågan var mycket klokt ställd. Vi villinte isoleras, men vad har vi för chans? De människor som vi togemot hade inget självförtroende. De hade järnansikten, som sagt.Målet var att bygga upp deras självförtroende. De skulle fåspråkliga kunskaper och därefter slussas vidare tillyrkesutbildning.Vi har många fler mål. När dessa kvinnor har lärt sigtillräckligt bra svenska tänker vi i starta kooperativför dem så att de kan serva skolorna och daghemmen med mat. Detär därför man har praktiska lektioner i matlagning. Vi tänkerskapa kooperativ där de kan sy kläder. Vi startar en syateljé.Man måste finna okonventionella lösningar. Det är det vi villarbeta fram i projektet. Vi hoppas att kunna fungera som ett braexempel för övriga kommuner.Eva : Jag fick en direkt fråga om bostäder. Viskall komma ihåg att det bostadsöverskott som har rått i Malmöoch säkert också i andra storstäder har varit starktkonjunkturbetingat. var det faktisktbostadsbrist i , men vi har haft drygt 3 000 lägenheterlediga . Det är det jag avser när jag säger attbostadstillgången är konjunkturbetingad.Skall man marknadsanpassa hyrorna kommer det självfallet attspäda på segregationen ytterligare. Jag tycker att den frågansvarar på sig själv. Bara de som är resursstarka har råd attflytta till andra delar av en kommun, och då späder man påsegregationen ännu mer.Jonny Kärnkvist: Kraven för att komma med i våra insatserär att man är arbetssökande. Blir man det inte av sig självtingår det i målet med invandrarförvaltningens introduktion. Deslussar dem över till oss.När det gäller de högutbildade ser vi att läkare ochsjuksköterskor i mycket hög grad kommer ut i sina jobb närSocialstyrelsens legitimationsprov är färdiga.Det frågades om rörligheten inom gruppen. Det är just ingensom flyttar från . Jag känner till högst tio personer pådessa fem år.Det ställdes en fråga om projektet skall fortsätta. Projektethar i och för sig upphört och övergått till ordinarieverksamhet. Det har alltså inlemmats i ordinarie verksamhet iMalmö som en specialförmedling för nyanlända flyktingar ochinvandrare.Jag vill säga litet grand om samverkan. Det frågades om detvar en nyvaknad kunskap. Det är helt rätt att dialog skall varanaturligt, men det är inte alldeles naturligt att det fungerarbra mellan myndigheter om man inte har denna dialog. Det blirmycket bollning av den enskilde mellan myndigheterna, och denenskilde kan, om han vill, också spela ut myndigheterna motvarandra. Det är nödvändigt med just denna dialog.Frågeställaren tyckte att fördomar var ett starkt skäl. En delav de punkter jag redovisar är just fördomar, men visst spelarockså andra fördomar än de jag har redovisat roll.Ordföranden: Jag vill tacka alla som har medverkat tillatt göra denna utfrågning så intressant och berikande men ocksåhoppingivande. Problemen är stora, men det finns möjligheter attutveckla. Det tycker jag är ett bestående intryck av denna dag.Nu skall vi fortsätta vårt arbete både isocialförsäkringsutskottet och i andra berörda utskott medförslagen i propositionen och i motionerna. Det kommer attfattas beslut i preliminärt den 4 maj.Tack skall ni ha, allihopa!Deltagare i socialförsäkringsutskottets offentligautfrågning den 14 mars 1995:Roger , universitetMalmö stadEva SjöstedtRonny NilssonJonny Kärnkvist (Arbetsförmedlingen)stadLars JohanssonCarina , BiskopsgårdenPeter Schuckink-Kool, BiskopsgårdenFrank , GunnaredRoger , GunnaredJan MolinYvonne BergkvistStockholms stadMargareta GrapeJan , RinkebyBotkyrka kommunBengt EliassonBo JohanssonSvenska KommunförbundetLennart JonassonKarl-Axel JohanssonUlrika WallinLandstingsförbundetInger DahlbergStatens invandrarverkUlla Wallering FallAgneta WassdahlArbetsmarknadsstyrelsenAnna SantessonBertil ()(Arbetsförmedlingen )turkisk-svenska föreningenMazhar GökerHusamettin UtkutugArbetsmarknadsdepartementetLena Häll-ErikssonLars G JohanssonTommi RiihonenJan ErlandssonNäringsdepartementetSocialdepartementetKjell StridsmanUtbildningsdepartementetKent WalterssonCatharina WettergrenAnna ForssellHanna BergmanBild 1Bild 2Bild 3Bild 4Bild 5Bild 6Bild 7Bild 8/9Bild 10/11Bild 12Bild 13Bild 14Bild 15Bild 16Bild 17Bild 18Bild 19Bild 20Bild 21 Sammanfattning 1Propositionen m.m. 2Proposition 1994/95:100 2Skrivelse 1994/95:131 2Motionerna 3Motion väckt under den allmänna motionstiden /94 3Motioner väckta under den allmänna motionstiden1994/95 3Motion väckt med anledning av proposition 1994/95:25 9Motion väckt med anledning av proposition 1994/95:269Utskottet 9Inledning 9Allmän inriktning av flykting- ochinvandringspolitiken 11Flyktingdefinitioner 11Samarbetet inom Europeiska unionen 12Övrigt internationellt samarbete 13Den svenska utlänningslagstiftningen 14Invandringen till /94 16Översyn av invandrings- och flyktingpolitiken 17Motioner 18Utskottet 22Vissa frågor om asylprocessen 23Bakgrund 23Motioner 23Utskottet 25Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut 26Nuvarande ordning 26Motioner 26Utskottet 27Inriktningen av besparingsåtgärder för budgetåren1995/96--1998 27Statens invandrarverk 29Förläggningsverksamheten 31Överföring av flyktingar m.m. 31Gällande ordning 31Propositionen 32Motioner 32Utskottet 33Medelsanvisning till 33Kommunmottagande och integration 33Allmänt 33Översyn av invandrarpolitiken 34Nuvarande system för ersättning till kommunerna 34Propositionen 36Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingarm.m. 36Särskilda insatser i invandrartäta områden 37Motioner 37Utskottet 41Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl. 46Åtgärder för invandrare 47Stiftelsen 47Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m. 47Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism 48Medelsanvisning till Internationell samverkan inom ramenför flykting- och migrationspolitiken m.m. 48Hemställan 49Reservationer 521. Internationell samverkan m.m. (mom. 1 och 2) 522. Internationell samverkan m.m. (mom. 1 och 2) 533. Asylprocessen (mom. 3) 544. Asylprocessen (mom. 3) 545. Förstärkning av asylbyråer m.m. (mom. 4, 8 och 9) 556. Verkställighet av avvisningsbeslut (mom. 5) 567. Inriktningen av besparingsåtgärder för budgetåren 1997och 1998 (mom. 6) 568. uppgifter (mom. 7) 579. uppgifter (mom. 7) 5710. Medelsanvisning till m.m. (mom. 8, 9,12, 14 och 15) 5711. Medelsanvisning till (mom. 8) 5912. Flyktingkvoten (mom. 10) 5913. Kommunmottagande och integration m.m. (mom. 13 och15) 6014. Kommunmottagande och integration (mom. 13) 6115. Kommunmottagande och integration (mom. 13) 6116. Kommunmottagande och integration (mom. 13) 6217. Medelsanvisning till särskilda insatser iinvandrartäta områden (mom. 15) 6218. Åtgärder mot diskriminering (mom. 19) 6319. Åtgärder mot diskriminering (mom. 19) 6320. Åtgärder mot rasism (mom. 21) 6421. Åtgärder mot rasism (mom. 21) 64Särskilda yttranden 651. Internationell samverkan m.m. (mom. 1, 2, 7 och13) 652. Internationell samverkan m.m. (mom. 1, 2 och 3) 663. Internationell samverkan m.m. (mom. 1, 3 och 5) 674. Internationell samverkan m.m. (mom. 1 och 2) 685.