bet · GI01BoU18 · 1995-03-16 00:00:00 — Starka skäl talar sålunda för att kraftfullaoch effektiva åtgärder måste vidtas för att komma till rätta medproblemen. Det är också denna uppfattning som ligger till grundför bostadsutskottets och tidigare ställningstagandei frågan. Som redovisats ovan innebär också beslutvåren att en bred översyn skall göras kring frågor omelöverkänslighet. kan nu liksom tidigare konstaterasatt det inte finns någon allmänt accepterad förklaring tilluppkomsten av elöverkänslighet.De insatser som utskottet och förordat avseendeelöverkänslighet innefattar, som framgår ovan, bl.a. eninventering av omfattningen och inriktningen av pågåendeutrednings- och forskningsinsatser. I uppdraget ingår även attbehandla frågan om bostadsanpassningsbidrag videlöverkänslighet. Arbetet skall enligt beslutgenomföras utan dröjsmål och på ett sådant sätt att vunnaerfarenheter snabbt kan komma till praktisk tillämpning.Regeringen har också anmodats att i lämpligt sammanhang förriksdagen redovisa resultatet av genomförda insatser och deåtgärder som vidtagits med anledning härav. Beslutet innebärvidare att om så anses erforderligt skall föreläggasförslag i ärendet. tidigare ställningstagande innebäratt de förslag som förs fram i de nu aktuella motionerna i interinga grad omfattas av redan förordade insatser m.m. Det finnsdock enligt utskottets mening anledning att överväga behovet avytterligare åtgärder på området.En av utgångspunkterna för utskottets och riksdagensställningstagande vid föregående var att det kundefinnas anledning att vidta åtgärder även om orsakerna tillelöverkänslighet inte var kartlagda. Trots att det inte hellernu finns någon allmänt accepterad förklaring till uppkomsten avelöverkänslighet finns det enligt utskottets mening anledningatt dels poängtera vikten av att de insatser som riksdagentidigare förordat skyndsamt genomförs, dels överväga behovet avatt utöka dessa insatser. I många av de nu aktuella motionernaförs fram krav på bostadsanpassningsbidrag eller annat kommunaltstöd vid elöverkänslighet. För att få en allsidig belysning avdenna fråga bör enligt utskottets mening en kartläggning görasav i vilken utsträckning kommunalt eller annat ekonomiskt stödhar utgått och utgår till s.k. elsanering. I anslutning härtillbör dessutom undersökas vilken typ av åtgärder stödet avsett,hur omfattande stödet varit och de totala kostnaderna föråtgärderna. Kartläggningen bör även omfatta i vilkenutsträckning vidtagna åtgärder lett till önskat resultat.Den nu förordade kartläggningen m.m. bör enligt utskottetsmening bl.a. kunna ge underlag för en bedömning av effekterna avolika elsanerande åtgärder och därmed också ligga till grund fördet fortsatta agerandet. För att ge ytterligare underlag förvidare ställningstaganden bör det enligt utskottets meningdessutom övervägas att genomföra något eller någraförsöksprojekt där känd teknik används för att nedbringaeller helt ta bort de elektromagnetiska fälten. Enligt vadutskottet erfarit finns också förslag framme till åtminstone ettsådant projekt som snabbt kan sättas i gång. En förutsättningför projektet bör dock vara att det systematiskt följs upp.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Bo203 (v), Bo212(s), Bo224 (fp), Bo226 (s), Bo242 (c), Bo244 (s), Bo245 (mp)yrkandena 3 och 4, Bo503 (m) samt So500 (mp) yrkande 7 anfört ominsatser avseende elöverkänslighet m.m. bör som sinmening ge regeringen till känna.Stöd till åtgärder i byggnaders inomhusmiljöSom delvis redan framgått av bakgrundsbeskrivning ochredovisade överväganden i detta betänkande har staten under ettantal år i olika former givit stöd till åtgärder för attförbättra byggnaders inomhusmiljö. Det gäller såväl stöd direktriktade mot miljö- och hälsorelaterade åtgärder som stödformervilka har en mer allmän inriktning mot ombyggnads- ochreparationsåtgärder men som även kan användas för åtgärder somförbättrar inomhusmiljön. har riksdagendessutom fattat beslut om att avarbetsmarknadspolitiska skäl införa tillfälligt utvidgadestödmöjligheter för s.k. ROT-åtgärder i byggnader. Vissa avdessa stöd har helt eller delvis varit inriktade motmiljöförbättrande åtgärder. Här skall endast kortfattat omnämnasde stödformer från vilka bidrag till miljöförbättrande åtgärderkunnat utgå under senare tid.Det ordinarie ombyggnadsstödet, dvs. stöd enligt förordningen(1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention, medgesvisserligen endast till åtgärder av viss omfattning men kan ävenanvändas till åtgärder som förbättrar inomhusklimatet. Det s.k.RBF-stödet, dvs. stöd enligt förordningen (1983:974) om statligträntestöd vid förbättring av bostadshus, har under drygt tio årstid kunnat utgå till vissa underhålls- och förbättringsåtgärderi hyres- och bostadsrättshus. Bidragsformen är dock underavveckling och stöd kan endast utgå om ansökan inlämnats föredet senaste . Bland de stöd som kunnat utgå under enrelativt återfinns även de i tidigare avsnittbehandlade stöden till radonåtgärder i egnahem (SFS 1988:372)samt till åtgärder mot fukt- och mögelskador i småhus (SFS1993:712).De ROT-program med arbetsmarknadspolitisk inriktning somriksdagen och regeringen beslutade om under riksmötena /93och 1993/94 innehöll en rad olika bidragsändamål (för ensammanfattning hänvisas till bostadsutskottets yttrande1994/95:BoU1y). Bland dessa bidrag kunde flera utnyttjas föråtgärder som förbättrar byggnaders inomhusmiljö. för det stöd med högst som kunnat utgåtill underhåll och reparationer i bl.a. skolor och daghem. Dennastödform, som har hanterats av , har vidflera tillfällen fått ett medelstillskott genom riksdagsbeslut.År 1993 infördes också en möjlighet till skattereduktion på 30 %för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus (SFS 1993:672).Sista ansökningsdag för denna reduktion var den 28 februari1995. För allergisanering och andra miljöförbättrande åtgärder ibostäder som påbörjades eller 1994 kundeett bidrag på utgå. Som ovan beskrivits under avsnittet omåtgärder mot radon i bostäder beslutade regeringen våren 1994även om ett tillfälligt höjt radonbidrag.Efter förslag från regeringen beslutade hösten 1994om ett investeringsprogram för ROT-åtgärder m.m. (prop.1994/95:25, bet. FiU1, BoU1y). Medel anslogs för fortsattaförbättringsåtgärder i skolor och andra offentliga lokaler samttill stöd för ombyggnadsåtgärder i vissa bostäder för äldre ochhandikappade. Vidare beslutades att ett extra statligt stöd på15 % skall kunna utgå för förbättringar av bostäder (SFS1994:1994). Stödet, som kan utgå till samtliga upplåtelseformer,förutsätter bl.a. att åtgärderna skall vara påbörjade före den 1oktober 1995. Samma tidsbegränsning gäller för det bidrag på20 % som infördes för stöd till åtgärder somförbättrar inomhusklimatet i bostäder (SFS 1994:2030). Som ettvillkor för detta bidrag gäller bl.a. att byggnaden skall hagenomgått föreskriven funktionskontroll av ventilationssystem.Även i årets budgetproposition samt i motioner väckta underårets allmänna motionstid har föreslagits stöd till åtgärder somförbättrar olika byggnaders inomhusmiljö. Utskottet redovisarnedan dessa förslag och överväger därefter frågan om stöd ochanslag till åtgärder i byggnaders inomhusmiljö.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att medel /96 anvisas för bidrag till förbättring avinomhusklimatet i bl.a. skolor och daghem. Det framhålls somangeläget att skyndsamt rätta till de problem som uppdagas vidden obligatoriska funktionskontrollen av ventilationssystemensamt därefter andra problem med inomhusklimatet just i debyggnader där barn och ungdomar vistas. I propositionen föreslåsatt avsätts för bidrag till dessa ändamål.Bidraget föreslås lämnas av en skälig kostnad föråtgärderna. Bidragsverksamheten förutsätts handhas av Boverketoch länsstyrelserna.I motion Bo231 (m) yrkande 4 föreslås att avvisarregeringens förslag om en ny stödform och ett nytt anslag förförbättring av inomhusklimatet i skolor och daghem m.m.Motionärerna anför att många lokaler visserligen är i behov avåtgärder men att det åligger varje fastighetsägare att själv taansvar för reparation, underhåll och upprustning av sinalokaler.I två partimotioner från , N270 yrkande 13 samtA275 yrkande 8, föreslås att ett nytt anslag införs för bidragtill allergisanering av sjuka hus, framför allt skolor, daghemm.m. Förslagen innebär att anslås för dettaändamål under /96. I motion A275 finns även ettyrkande 9 med innebörden att bidraget till byggnadsfirmor vidallergisanering ges på så sätt att av arbetskraften utgörsav arbetslösa och resterande av den egna arbetskraften.I motion Bo237 (v) diskuteras bl.a. användningen av det stödtill förbättring av inomhusklimatet som föreslås ibudgetpropositionen. Motionärerna anför att enbart åtgärder iventilationssystemen inte utgör någon lösning på problemet medallergier på grund av inomhusmiljön. Orsakerna till problemenanses i stället stå att finna i fuktiga golv m.m. I motionensyrkande 3 föreslås att i ett tillkännagivande begäratt regeringen i kompletteringspropositionen återkommer medförslag till åtgärder mot fukt- och mögelskador samt sjukahus-problemet i övrigt.Kristdemokratiska samhällspartiet föreslår i partimotionenUb368 yrkande 4 att i ett tillkännagivande tillregeringen uttalar att de ROT-bidrag som kommer kommunerna tilldel i första hand bör användas till allergisanering i lokalerdär barn och ungdomar vistas . Motionärerna anför atttrots det kärva ekonomiska läget är åtgärder för att rätta tillmissförhållanden som kan leda till allergiproblem något sommåste ha hög prioritet.Utskottet kan konstera att de ovan redovisade förslagen omallergisanering och förbättring av inomhusklimatet i olika typerav byggnader onekligen har ett starkt samband med det förslag omett program för att förbättra inomhusklimatet i bostäder ochoffentliga lokaler som aktualiserats i samband med uppgörelsenmellan regeringen och om vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringen har aviserat attförslag i frågan är att vänta i samband med attkompletteringspropositionen avges senare i vår. En lämpligbehandlingsordning synes mot denna bakgrund vara att utskottetförst tar ställning till förslaget i budgetpropositionen ochdärefter redovisar vissa överväganden om ytterligare insatser påområdet, föreslagna dels i motioner, dels i uppgörelsen om ettallergisaneringsprogram m.m.Bostadsutskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionenom att införa ett bidrag till förbättring av inomhusmiljönsamt förordar att nu godkänner ändamålet med denredovisade bidragsverksamheten såvitt nu är i fråga. Utskottet,som finner det redovisade ändamålet med verksamheten synnerligenangeläget, vill i sammanhanget även hänvisa till vad som ovan iavsnittet Krav på ventilation förordats i frågan. Särskilt storvikt måste således läggas vid att de hälsovådliga miljöer somfinns i byggnader där barn och ungdomar vistas snaraståtgärdas. Det föreslagna bidraget är en av de åtgärder som börvidtas för att påskynda detta arbete. Det bör emellertidsamtidigt understrykas att ansvaret för att åtgärderna verkligenvidtas vilar på ägarna till de aktuella fastigheterna samt påhuvudmännen för de verksamheter som bedrivs i dem. Förslaget imotion Bo231 (m) yrkande 4 om att avslå vad regeringen förordatom bidraget avstyrks såvitt nu är i fråga.Utskottet tillstyrker även regeringsförslaget om attanslaget för bidrag till förbättring av inomhusmiljö bestämstill för /96 samt avstyrkermotion Bo231 (m) yrkande 4 även i denna del.Utskottets ovanstående ställningstagande utgår bl.a. frånförutsättningen att behovet av en samordning mellan det nuförordade bidraget och det stöd som kan komma att utgå inomramen för det aviserade allergisaneringsprogrammet kommer attövervägas. I den mån pågående överväganden i regeringskanslietger anledning till omprövning också av ändamålet med ochinriktningen av det nu diskuterade stödet är det naturligt attregeringen återkommer i ärendet. När det gäller de av regeringenaviserade nya förslagen om ytterligare satsningar på attförbättra inomhusmiljön bl.a. genom allergisaneringar avbostäder och offentliga lokaler vill utskottet anföra följande.Vid utskottets beredning av frågor om byggnaders inomhusmiljöm.m. har framkommit vissa synpunkter utöver de ovan redovisadesom föranleder utskottet till överväganden inför regeringensaviserade förslag. I detta sammanhang har beaktats vad ibudgetpropositionen samt i de ovan refererade motionerna (mp),(v) och (kds) anförts.Det bör inledningsvis understrykas att utskottet genom sinaöverväganden inte tar ställning till frågan om möjligheten attfinansiera de diskuterade åtgärderna. Finansieringsfrågan bör iförsta hand övervägas utifrån finanspolitiska utgångspunkter ochär därmed inte en fråga för bostadsutskottet. Utgångspunkten förutskottets ställningstagande till flera av de motioner sombehandlas i detta betänkande är att finansieringsfrågorna kanlösas. Regeringen avser, som framgår ovan, att föreläggariksdagen en proposition i ärendet senare i vår. harockså i anslutning till sitt beslut om stöd förnyanställningar (bet. 1994/95:AU20 s. 13) förordat att ettsådant förslag läggs fram senast i samband medkompletteringspropositionen.Den inledande redovisningen i detta avsnitt avseendesamhällets stöd till bl.a. miljöförbättrande åtgärder ibostäder, skolor m.m. visar att ett antal olika bidragsformerkunnat användas på detta område . Vadgäller de "ordinarie" stödformerna har dessa i huvudsak klartavgränsade syften och är avstämda mot varandra vad gällerstödvillkor m.m. När det gäller de stödformer som under desenaste åren tillskapats med arbetsmarknadspolitiska medel kandet dock konstateras att samma typ av åtgärder i vissutsträckning kunnat stödjas med olika former av bidrag. Denadministrativa hanteringen av bidragen har varierat och olikamyndigheter har haft huvudansvaret för information, beslut m.m.trots att stöden i stor utsträckning riktats till samma gruppavnämare. Bidragsformernas tidsmässiga avgränsning har i vissafall varit mycket snäv och ibland inte givit praktisk möjlighetför fastighetsägare att vidta nödvändigt projekteringsarbete.Det ovan anförda är inte avsett att vara någon kritik mot attarbetsmarknadspolitiska satsningar gjorts på den s.k.ROT-sektorn. Tvärtom har bostadsutskottet varit en av de främstatillskyndarna till att ledig kapacitet inom byggsektorn underrådande lågkonjunktur utnyttjas för att genomföra nödvändiga ochönskvärda reparations- och underhållsarbeten m.m. i bostäder ochandra byggnader. Det bör också understrykas att det i huvudsakrått bred politisk enighet om behovet av satsningar inom dettaområde även om åsikterna om lämplig stödutformning m.m. iblandgått isär. Det ligger också i sakens natur attarbetsmarknadspolitikens medel snabbt måste anpassas till denrådande situationen och att sektorsynpunkterna därmed intealltid till fullo hinner beaktas.Vad utskottet närmast vill belysa är vilka erfarenheter ochslutsatser som sammantaget bör dras av insatserna under desenaste åren -- detta inför övervägandena om ytterligaresatsningar på framför allt vissa miljöförbättrande åtgärder somregeringen aviserat. En sådan slutsats är att det för denenskilde torde varit svårt att överblicka vilka stödformer somstått till buds samt vilken myndighet somhaft ansvaret för att förmedla bidragen. Vidare tordeuppföljningen av stödens effektivitet från såvälarbetsmarknadens som byggsektorns synvinkel försvåras omvillkoren för och administrationen av stöden ändras alltförofta.En strävan bör således vara att en samordning så långt det ärpraktiskt möjligt kommer till stånd för de olika stöd som kanutgå till de miljöförbättrande åtgärder och som är aktuella.Vad gäller administrationen av stöden kan noteras att Boverketoch länsstyrelserna givits detta ansvar för det stöd tillåtgärder som förbättrar inomhusklimatet som beslutadeom . Även det stöd till motsvarande åtgärder iskolor, daghem m.m. som föreslagits i budgetpropositionenförutsätts hanteras av dessa myndigheter. Det förefaller motdenna bakgrund naturligt att även de insatser som diskuterasinom ramen för ett program för allergisanering samordnas såväladministrativt som i övrigt med redan existerande ellerbeslutade stödformer. En sådan ordning torde bl.a. underlättainformationen om stödmöjligheterna. Det bör även övervägas omsärskilda resurser behöver avsättas för dennainformationsverksamhet.En strävan efter samordning utesluter inte att det även kanvara lämpligt att överväga riktade satsningar mot speciellaområden. De av utskottet ovan förordade insatserna bl.a. vadgäller ett miljö- och hälsoriktigt byggande och elsanering kanvara exempel på sådana riktade åtgärder. När det gällerbostadssektorn bör också kunna övervägas om skäl finns attsärskilt uppmärksamma behovet av insatser för inomhusklimatet ivissa delar av bostadsbeståndet. Utskottet syftar här påbostadsområden som tillkommit närproduktionsnivåerna varit mycket höga och man samtidigtintroducerat nya lösningar och material som senare visat sigvara mindre lämpliga.I samband med att regeringen offentliggjorde planerna på attsatsa på byggnaders inomhusmiljö angavs attprogrammet skall syfta till att förbättra inomhusklimatet ibostäder och offentliga lokaler, t.ex. skolor och daghem. Vidareangavs att en mycket viktig del i programmet bör vara åtgärderför allergisanering. Utskottet anser att ett stöd med dennainriktning ligger väl i linje med vad utskottet tidigare anförtsamt med vad i flera motioner förordats. Ett arbete pågår ocksåinom med att konkretisera programmet. Det fårförutsättas att de i motioner och i detta betänkande diskuteradefrågorna om bl.a. förbättrad ventilation, sanering avmögelskador, utbyte av fuktigt eller emitterande byggmaterialm.m. därvid kommer att beaktas.Med den tidsplan som regeringen aviserat kommer förslaget omdet aktuella programmet att föreläggas senare i vår isamband med kompletteringspropositionen. Utskottet har ovanbl.a. påtalat behovet av överväganden om möjligheten tillsamordning med andra stöd inom området. Mot bakgrund av denbehandlingsordning som råder inom och för attunderlätta en sammanhållen prövning förefaller det lämpligt attförslagen om ett allergisaneringsprogram särredovisas i en delav kompletteringspropositionen eller, om så befinns lämpligare,föreläggs i en särproposition.Vad utskottet ovan anfört om ytterligare satsningar på attförbättra inomhusmiljön bör med anledning avMiljöpartiets partimotioner A275 yrkandena 8 och 9 samt N270yrkande 13, partimotion Ub368 yrkande 4 ochmotion Bo237 (v) yrkande 3 som sin mening ge regeringen tillkänna.ByggforskningByggforskningens inriktning m.m.I samband med det forskningspolitiska beslutet våren 1993fattade beslut om riktlinjerna för den statligtfinansierade byggforskningen (prop.1992/93:170, bet. I budgetpropositionen anger regeringenatt dessa riktlinjer bör gälla även för /96. Deförslag som läggs fram i budgetpropositionen om anslag m.m. tillStatens råd för byggnadsforskning (BFR) och till bidrag tillFoU-arbetet inom sektorn utgår därför från förutsättningen attverksamheten fortsatt bedrivs i enlighet med beslut.Under årets allmänna motionstid har i två motioner tagits uppförslag om inriktningen av byggforskningen m.m. Utskottetinleder sin behandling av frågor om byggforskningen med dessamotionsyrkanden.Forskningen om grönområden i tätorter kan enligt vad somanförs i motion Bo540 (c) bidra till en bärkraftigtätortsutveckling med kretsloppsinriktning och biologiskmångfald. Motionärerna menar att den överflyttning avfinansieringsansvaret för grönyteforskningen från BFR tillSkogs- och jordbrukets forskningsråd () som skedde i sambandmed forskningspolitiska beslut riskerar att fåallvarliga konsekvenser för forskningsområdet. Det hävdas imotionen bl.a. att inriktningen av forskningen har ändrats ochatt anslagen minskat efter överflyttningen avfinansieringsansvaret. Mot denna bakgrund föreslås i motionensyrkande 3 att BFR återfår finansieringsansvaret förgrönyteforskningen. I yrkande 5, såvitt nu är i fråga, föreslåsatt anslås till forskningsområdet genom attanslaget till byggforskningen höjs med ochatt resterande förs över från de medel somanslås till . Dessa medel avses delvis användas förfinansieringen av Movium, som är ett samarbetsorgan förintressenter av den yttre miljön i tätorter.Bostadsutskottet delar motionärernas syn på vikten av att enFoU-verksamhet avseende tätorternas yttre miljöupprätthålls. Betydelsen av dessa frågor har under de senasteåren alltmer kommit att uppmärksammas såväl inom landet som idet internationella samarbetet i samhällsplaneringsfrågor. I ettav Plan- och byggutredningens delbetänkanden (SOU 1994:36)övervägs särskilt hur frågor om tätorternas grönområden skallbehandlas i planeringssammanhang. Utredningen understryker ocksåbehovet av forskning och utbildning i dessa frågor.De farhågor om ändrad inriktning och minskade anslag somframförs i motionen anser sig utskottet inte nu ha underlag attbedöma eftersom den nya ordningen för finansieringsansvaret hartillämpats under mindre än . Utskottet förutsätter dockatt överflyttningen av ansvaret inte i sig kommer att innebäranågon förändrad inriktning av grönyteforskningen. Detta varheller inte avsikten med riksdagsbeslutet . Det fårsåledes förutsättas att den del av verksamheten som behandlarfrågor om samspelet mellan grönytor och den byggda miljön m.m.ges fortsatt stöd på den förutsatta nivån. Skulle så inte blifallet finns anledning för regeringen och att återuppmärksamma denna fråga. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Bo540 (c) yrkandena 3 och 5, detsistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga.I Kristdemokratiska samhällspartiets partimotion N403 yrkande8, såvitt nu är i fråga, föreslås att det statliga stödet tillexperimentbyggande ökas och att anvisas fördetta ändamål. Enligt vad som anförs i motionen har minskadeanslag till FoU-verksamheten inneburit att ingaexperimentbyggnadsprojekt av omfattning kan komma till stånd.Även utskottet anser att det är angeläget att möjlighet gesatt sprida erfarenheter från forskningsresultat genom attexempelvis visa upp studieobjekt i full skala.Experimentbyggande har enligt vad BFR anfört i olikasammanhang visat sig vara ett effektivt sätt att implementeratekniska lösningar och planeringsmetoder i den byggda miljön.Utskottet är medvetet om att de besparingskrav som lagts påforskningen inom sektorn samt ändrad anslagsteknik vad gällermedelstilldelningen till experimentbyggande medfört attsatsningarna på denna del i FoU-kedjan starkt reducerats underde . De önskemål om ökad branschmedverkan ifinansieringen av FoU-verksamheten inom sektorn som riksdagenvid flera tillfällen framfört gäller inte minst den del avverksamheten som avser att utvärdera prototyp- ochfullskalebyggande av nya lösningar. BFR föreslår i sin senasteanslagsframställning att behovet av medel tillexperimentbyggande beaktas bl.a. inom ramen för den pågåendeutredningen om energisystemets omläggning.Mot bakgrund av de besparingskrav som gäller för större delenav den statliga verksamheten och därmed även för byggforskningenanser sig utskottet inte kunna ställa sig bakom motionsförslagetom ökade medel för experimentbyggande. Det får dock förutsättasatt fördelningen av de medel som anslås till BFR för bygg- ochenergiforskning sker på ett sådant sätt att även behovet avexperimentbyggande och studieobjekt beaktas. Som BFR anfört kandet givetvis i olika sammanhang finnas anledning att övervägabehovet av ökade satsningar på detta område. Utskottet har ocksåovan förordat att vissa insatser av experimentbyggnadskaraktärbör övervägas i fråga om miljö- och hälsoriktigt byggande,återanvändning i byggandet samt elsanering. Partimotion N403(kds) yrkande 8, såvitt nu är i fråga, avstyrks med hänvisningtill det anförda.Anslag till byggforskningenRegeringen föreslår i budgetpropositionen att ett ramanslag på34,anvisas till förvaltningskostnader förBFR för /96. Utskottet tillstyrker dettaförslag.Vidare föreslår regeringen att anslaget Byggforskning somanvänds för att finansiera den FoU som stöds av BFR förs upp med247,för /96.