bet · GI01FiU10 · 1995-02-23 00:00:00 — Detta budgetalternativ skulle om det antogs avriksdagen innebära en förstärkning av statens finanser med drygt 12 miljarder iförhållande till regeringsförslaget. Det skulle ha som följd att ettförsta steg togs i en utveckling mot ett samhälle i bättre ekologisk och socialbalans.Utskottet tillstyrker med det anförda den inriktning av budgetpolitiken somförordas i motion Fi212 (mp) yrkande 25.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på proposition 1994/95:100 bilaga 1 yrkande 2 samtmotionerna 1994/95:Fi210 yrkande 2, 1994/95:Fi211 yrkande 2, 1994/95:Fi216yrkande 2, 1994/95:Fi218 yrkande 2 samt 1994/95:Fi219 yrkandena 2, 4 och 16godkänner vad som förordats i motion 1994/95:Fi212 yrkande 25 och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,30. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken till budgetpolitiska riktlinjer börjar med "Mellan riksdagspartierna"och slutar med "i finansplanen" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det nu under pågående konjunkturuppgång som vihar bäst möjlighet att stabilisera de offentliga finanserna. En fortsattsanering är för utskottet i allra högsta grad en etisk fråga. Att inte nu vidtanödvändiga åtgärder för att få balans i de offentliga finanserna innebäroundvikligen att ännu större problem vältras över på kommande generationer.Detta vore djupt oetiskt och dessutom ett hot mot vårt demokratiska system dåmedborgarnas förtroende för hela det parlamentariska systemet riskerar atturholkas.Att inför omvärlden och våra långivare skapa trovärdighet kring Sverigesförmåga att hantera sin ekonomi är av avgörande betydelse om vi skall få nerräntorna från de oacceptabelt höga nivåer vi har. En varaktigtlägre ränta är den absolut viktigaste enskilda faktor som kan bidra till attinvesteringarna ökar, framför allt inom byggsektorn. En låg räntenivå är ocksåen viktig drivkraft för att åstadkomma tillväxt, nya jobb och förbättradestatsfinanser.Såsom framhålls i motion Fi216 är det helt nödvändigt attnu genomföra erforderliga besparingar om vi inte skall gå in i nästalågkonjunktur utan att ha stabiliserat -- och förhoppningsvis minskat -- densvenska statsskulden.Utskottet vill därför i likhet med förorda vissabudgetförstärkningar utöver regeringens förslag. Dessa bör användashuvudsakligen till att återställa några strukturellt felaktiga ochtillväxthämmande åtgärder som regeringen vidtagit samt till någrarättvisereformer.En fri marknadsekonomi kan aldrig av sig själv skapa en acceptabelinkomstfördelning. Därför är det nödvändigt att utveckla system såväl inom ettland som mellan länder för att åstadkomma resursöverföringar som skaparsolidaritet och en jämnare inkomstfördelning. Regeringen har i flera viktigaavseenden misslyckats med detta i sin budgetproposition. Biståndet till deallra fattigaste på vår jord skärs ner, de ekonomiskt mest utsattapensionärerna och barnfamiljerna får dra ett oproportionellt stort lass avbesparingarna. Men det allvarligaste är att den samladeregeringspolitiken på flera punkter allvarligt försvårar tillkomsten av nyajobb och därmed allvarligt hämmar den ekonomiska utvecklingen. Detta medförkrav på ytterligare besparingar som alltid riskerar att slå hårdast mot desvagaste grupperna i samhället.Å andra sidan kan en politik som främjar en uthållig ekonomisk utvecklingskapa resurser som ökar möjligheterna att förstärka vård och social omsorg ochåstadkomma en rättvis fördelning.Utskottet kan mot denna bakgrund inte biträda regeringens förslag tillbudgetpolitik.För att främja sysselsättningen föreslår utskottet i likhet medKristdemokraterna att den allmänna löneavgiften på liksom den s.k.värnskatten avskaffas. Utskottet vill också minska höjningen av egenavgiftermed , slopa dubbelbeskattningen av riskkapital, befriaroyaltyinkomster på patenterade uppfinningar från skatt samt återinförakvittningsrätten för förlust i nystartad näringsverksamhet.De sämst ställda pensionärerna bör på det sätt förordarkompenseras genom ökade pensionstillskott och bostadstillägg. Utskottet villockså höja ersättningen i sjuk- och föräldraförsäkringen till . Att höjaersättningsnivån för de långtidssjuka är enligt utskottets mening en långtviktigare rättvisereform än att som regeringen föreslår avskaffa karensdagen.Det är en i många avseenden felaktig åtgärd som försvagar de offentligafinanserna med . Utskottet föreslår därför istället att införs i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen.En grundläggande princip vid utformandet av familjepolitiken måste vara attingen svensk familj skall behöva söka socialbidrag enbart för att man har barn.Utskottet vill liksom föra en politik som förbättrarsituationen för de ekonomiskt mest utsatta barnfamiljerna och pensionärernajämfört med förslagen i propositionen. Utskottet föreslår därför attvårdnadsbidraget återinförs till samma nivå som gällde fram till årsskiftet1994/95 samt att de inkomstprövade bostadsbidragen till barnfamiljer förstärkspå bekostnad av de generella barnbidragen.De principer som har varit vägledande för vid valet avbudgetförstärkningar är att åtgärderna skall ha en fördelningspolitiskt riktigprofil och att de skall gynna den samhällsekonomiska effektiviteten eller ivart fall störa den så litet som möjligt. Det innebär att förstärkningarna tillövervägande del måste ske med besparingar och att i den mån skatter skall höjasmåste det ske på ett sätt som har så litet skadliga effekter som möjligt påsamhällsekonomin. Utskottet ser detta som en viktig utgångspunkt förbesparingsarbetet. De mest betydelsefulla finansieringskällorna i motionärernasbudgetalternativ är ett neutralt uttag av mervärdesskatt på kommunalverksamhet, minskade statsbidrag till kommunerna motsvarande kostnaden förvårdnadsbidraget, begränsad rätt till förtidspension efter samtminskade räntebidrag till bostäder och slopat grundavdrag för statliginkomstskatt.Utskottet delar oro inför den tilltagande brottsligheten.För att öka medborgarnas trygghet och kunna bedriva en effektivare kamp motbrottsligheten -- särskilt ekonomisk brottslighet samt smuggling av narkotika,vapen och radioaktiva ämnen -- avvisar utskottet alla besparingar påJustitiedepartementets område och anslår resurser för att förstärka polisen,tullen, domstolarna och kriminalvården jämfört med regeringens förslag.Utskottet avsätter också resurser utöver regeringens förslag förmiljöförbättrande åtgärder, bl.a. avseende miljöåtgärder för , förvärvav värdefulla naturområden, sanering av förorenade områden och kalkning.För de areella näringarna avvisar utskottet liksom defastighetsskattehöjningar som föreslås på jord- och skogsbruk, besparingarna påavbytartjänsten och miljöstödet. Utskottet avvisar också besparingarna påregionalpolitiken.Liksom anser utskottet att arbetslöshetsförsäkringen börvara allmän och obligatorisk. Förslaget om en åldersgräns i a-kassan avvisas.Utskottet avvisar det program mot arbetslöshet som presenteras i propositionen.Det är inte rimligt att anslå i subvention till anställningav arbetskraft som under alla förhållanden efterfrågas på arbetsmarknaden ochvarav de allra flesta kommer att få anställning utan denna åtgärd.Det kristdemokratiska budgetalternativet är ca starkare änregeringens under nästa budgetår (12 månader). Utskottet biträder detta förslagsom kan sammanfattas på följande sätt.Utskottets förslag till budgetförstärkningar /96 i jämförelse medbudgetpropositionenMiljarder kronor1995/96 1998(12 månader)Utgiftsminskningar 12,0 30,0Höjda skatter 9,5 10,5Summa budgetförstärkningar 21,5 40,5Skattesänkningar 12,3 21,0Utgiftsökningar 7,2 15,0Summa budgetförsvagningar 19,5 36,0Budgetförstärkning utöverregeringens förslag 2,0 4,5Utskottet tillstyrker med det anförda den inriktning av budgetpolitiken somförordas i motion Fi216 (kds) yrkande 2. Denna inriktning har vissa likhetermed vad som föreslås i motionerna Fi210 (m) yrkande 2, Fi211 (fp) yrkande 2samt Fi219 (c) yrkandena 2, 4 och 16, men den avviker påtagligt från deninriktning som förordas i motionerna Fi218 (v) yrkande 2 och Fi212 (mp) yrkande25. Dessa motioner avstyrks därför av utskottet.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringen att riksdagenmed avslag på proposition 1994/95:100 bilaga 1 yrkande 2 samt motionerna1994/95:Fi210 yrkande 2, 1994/95:Fi211 yrkande 2, 1994/95:Fi212 yrkande 25,1994/95:Fi218 yrkande 2 samt 1994/95:Fi219 yrkandena 2, 4 och 16 godkännervad som förordats i motion 1994/95:Fi216 yrkande 2 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,31. Överlåtelse av AB Tipstjänst till idrottsrörelsen (mom. 18)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken till idrottsrörelsen börjar med "Utskottet vill" och slutarmed "yrkande 10" bort ha följande lydelse:Utskottet vill med anledning härav framhålla följande. Såsom framhålls imotion Kr414 (m) finns det två skäl att överföra AB Tipstjänst till de ideellaorganisationerna. Organisationerna skulle utan statsfinansiella konsekvenserkunna få del av en större andel av spelmarknaden genom att den ökning avTipstjänsts överskott som sker efter ägandeöverföringen i sin helhet skulletillfalla dem. Tipstjänst skulle också få bättre möjligheter att utveckla nyaspel. Staten har som ägare till Tipstjänst kritiserats hårt för att undersenare år ha lagt under sig en successivt allt större andel av spelmarknaden.På förslag av finansutskottet beslöt att Tipstjänstskulle överlåtas till de ideella organisationerna. Detta mycket klara uppdragfrån sida har emellertid inte fullföljts av den nya regeringen.Riksdagen bör därför besluta att den process som inleddes skallfullföljas enligt de principer som lades fast genom det tidigareriksdagsbeslutet.Vad utskottet här anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utskottet biträder således motion Kr414 (m) yrkande 10.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande överlåtelse av AB Tipstjänst till idrottsrörelsenatt med bifall till motion 1994/95:Kr414 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om ett fullföljande avöverlåtelsen,32. Tydligare budgetdokument (mom. 19)(), (), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "De frågor" och slutar med "motion Fi412 (m)" bortha följande lydelse:De frågor som reses i motionen är viktiga, och utskottet utgår ifrån att dekommer att prövas i detta sammanhang i den mån de inte redan är tillgodoseddamed den redovisning som finns i finansplanen eller nationalbudgeten. Inte minstgäller detta den kompletterande redovisning av kostnaderna förstatsskuldräntorna som finansutskottet tidigare efterlyst och som i åretsfinansplan delvis blivit tillgodosett genom en kompletterande redovisning (bil.1 s. 98--99) i vilken de s.k. över- resp. underkurserna på Riksgäldskontoretsemissioner av benchmarklån har periodiserats. Såsom framhålls i motion Fi412(m) är det emellertid önskvärt att denna redovisning byggs ut ytterligare pådet sätt utskottet tidigare förordat till att innefatta också någon form avperiodisering av valutavinster/valutaförluster liksom effekter av realräntelånm.m.Vad utskottet här anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion Fi412 (m).dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande tydligare budgetdokumentatt med bifall till motion 1994/95:Fi412 ochmed avslag på motion 1994/95:Fi207 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om tydligare budgetdokument och en bättreredovisning av statsskuldräntorna,33. Utbetalningstidpunkt för vissa bidrag till barnfamiljer (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenUtbetalningstidpunkt för vissa bidrag till barnfamiljer börjar med"Utskottet vill" och slutar med "So623 (kds) yrkande 8" bort ha följandelydelse:Utskottet vill i denna fråga anföra följande. Såsom Kristdemokraternaframhåller i sin motion lever många barnfamiljer under ekonomiskt knappaförhållanden och har små marginaler. För dem kan det vara av avgörandebetydelse att barnbidraget och för vissa även bidragsförskottet betalas ut den20 i varje månad.Utskottet avvisar därför regeringens förslag att senareläggautbetalningstidpunkten för vissa bidrag. Vad utskottet här framhållit innebäratt utskottet biträder motion So623 (kds) yrkande 8.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande utbetalningstidpunkt för vissa bidrag till barnfamiljeratt med bifall till motion 1994/95:So623yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,34. En s.k. grön offentlig sektor (mom. 24)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken grönoffentlig sektor börjar med "Utskottet anser" och slutar med "av utskottet"bort ha föjande lydelse:I motion A201 av m.fl. (mp) pekas på vikten av att den offentligasektorn är pådrivande när det gäller miljö- och resursfrågor. Utskottetinstämmer i motionärernas syn på den offentliga sektorn som särskiltansvarstagande i bl.a. dessa frågor. Det finns en rad starka skäl till att maninom offentliga verksamheter och i offentligt ägda företag skall låtamiljöhänsynen bli starkt framträdande. Det är utskottets bedömning attallmänheten förväntar sig att de institutioner och företag som styrs av defolkvalda också skall ta ett särskilt ansvar för miljöfrågorna. Utskottet villdärtill framhålla att utvecklingen går fort inom de s.k. gröna sektorerna somt.ex. Detta är särskilt påfallande i internationellasammanhang. Marknadsutvecklingen är alltså god, och det bör finnas godamöjligheter för företagen att, med en tydligt grön profil, kunna utvecklas påett i övrigt positivt sätt.Utskottet vill också framhålla att i begreppet grön offentlig sektor ingåräven en miljörelaterad prioritering mellan olika delar inom den offentligasektorn, liksom en miljörelaterad politisk prioritering av verksamhetensinriktning mer allmänt taget. Utskottet instämmer i den uppfattning somframförs i motionen att en ökad miljöhänsyn måste tas även i dessa avseenden.Vad utskottet anfört beträffande grön offentlig sektor med anledning avmotion A201 (mp) yrkande 2 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande en s.k. grön offentlig sektoratt med bifall till motion 1994/95:A201 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Forum för att behandla frågor om långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt(mom. 2)() anför:Jag vill erinra om att i en partimotion om miljöpolitiken harföreslagit inrättandet av en kommission med uppdrag att utreda vilka hinder somfinns i beslutsprocesser och nationella och internationella regelverk samt attlämna förslag om vad som krävs för att nå en hållbar utveckling i Sverige.Denna motion behandlas av jordbruksutskottet.2. Överlåtelse av AB Tipstjänst till idrottsrörelsen (mom. 18)() anför:Vänsterpartiet anser att folkrörelserna måste ges möjlighet att öka sinaintäkter av lotterier och spel. Partiet är också positivt till att överföraTipstjänst till folkrörelserna. Innan vi är beredda att biträda ett sådantförslag anser vi att frågan om vilka organisationer som skall ingå iägargruppen måste ha lösts liksom de ekonomiska villkor som skall gälla för denya ägarna.Vi anser att organisationer som driver lokal verksamhet för barn och ungdomskall ges en framskjuten plats i ägargruppen. Sammanfattning 1Inledning 3Propositionens förslag 4Motionsyrkandena4Utskottet 9Den ekonomiska politiken 9Internationell utveckling 9Utvecklingen i 13Prognosförutsättningar 13Försörjningsbalansen 14Enskilda poster i försörjningsbalansen 15-Utrikeshandeln 15-Privat konsumtion 15-Investeringar 17Jämförelser mellan prognoser 18Inflationsutvecklingen 19Utvecklingen på arbetsmarknaden 20Den svenska ekonomin i ett medelfristigt perspektiv --nationalbudgeten och 21Inriktningen av den ekonomiska politiken 24Propositionen 24Oppositionspartiernas förslag 26-Moderata samlingspartiet 26-Centerpartiet 29-Folkpartiet liberalerna 31-Vänsterpartiet 33-Miljöpartiet de gröna 35-Kristdemokratiska samhällspartiet 38Utskottets förslag till inriktning av den ekonomiska politiken40Motioner med ekonomisk-politisk anknytning 48Forum för att behandla frågor om långsiktigt hållbar ekonomisktillväxt 48Investeringar för att utveckla och vårda människan 48Tillsättande av en jämlikhetsdelegation 49Fördelningspolitiken 49Strukturpolitiken 50Etikens och institutionernas betydelse för den långsiktiga ekonomiskautvecklingen 50Åtgärder för att motverka stora löneskillnader 52Lönepolitik i offentlig sektor 52Skapandet av en ekonomisk och monetär union 53Konvergensprogram 55Upplåning i för att finansiera budgetunderskottet 57Offentliggörande av IMF:s ekonomiska rapporter 57Penningpolitiken 58Regler för finans- och valutamarknaden 60Placeringsregler i det reformerade pensionssystemet 60Budgetpolitiken 61Budgetutvecklingen 61Regeringens förslag till budgetpolitiska riktlinjer 63Oppositionspartiernas förslag till budgetpolitiska riktlinjer 65Moderata samlingspartiet 65Centerpartiet 66Folkpartiet liberalerna 67Vänsterpartiet 68Miljöpartiet de gröna 69Kristdemokratiska samhällspartiet 70Utskottets förslag till budgetpolitiska riktlinjer 71Överlåtelse av AB Tipstjänst till idrottsrörelsen 74Ekonomisk styrning och redovisning av statlig verksamhet 75Tydligare budgetdokument 75Principer för budgetering och redovisning av statens verksamhet 78Utbetalningstidpunkt för vissa bidrag till barnfamiljer 78Statlig förvaltningspolitik 79Styrning av statlig verksamhet och resultatet av Riksrevisionsverketsgranskning 1994 81En s.k. grön offentlig sektor 83Lån i för förvaltningsändamål 83Hemställan 85Reservationer1. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)(m, c, fp, kds)882. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1) (v)933. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1) (mp)984. Forum för att behandla frågor om långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt(mom. 2) (mp)1005. Fördelningspolitiken (mom. 5) (fp)1016. Fördelningspolitiken (mom. 5, motiveringen) (m, kds)1017. Fördelningspolitiken (mom. 5, motiveringen) (c)1028. Fördelningspolitiken (mom. 5, motiveringen) (mp)1029. Strukturpolitiken (mom. 6) (v)10210. Strukturpolitiken (mom. 6, motiveringen) (m)10311. Strukturpolitiken (mom. 6, motiveringen) (c)10312. Strukturpolitiken (mom. 6, motiveringen) (fp)10413. Strukturpolitiken (mom. 6, motiveringen) (kds)10414. Etikens och institutionernas betydelse för den långsiktiga ekonomiskautvecklingen (mom. 7) (kds)10415. Etikens och institutionernas betydelse för den långsiktiga ekonomiskautvecklingen (mom. 7, motiveringen) (m, c, fp)10516. Åtgärder för att motverka stora löneskillnader (mom. 8) (v)10517. Åtgärder för att motverka stora löneskillnader (mom. 8, motiveringen)(m, fp, kds)10618. Lönepolitik i offentlig sektor (mom. 9) (v)10619. Lönepolitik i offentlig sektor (mom. 9, motiveringen) (m, fp)10720. Skapandet av en ekonomisk och monetär union (mom. 10) (v, mp)10721. Offentliggörande av IMF:s ekonomiska rapporter (mom. 13) (m, mp)10822. Offentliggörande av IMF:s ekonomiska rapporter (mom. 13) (v)10923. Penningpolitiken ( mom. 14) (v)10924. Regler för finans- och valutamarknaden (mom. 15) (v, mp)11025. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 17) (m)11126. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 17) (c)11427. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 17) (fp)11728. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 17) (v)12129. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 17) (mp)12330. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 17) (kds)12531. Överlåtande av Tipstjänst till idrottsrörelsen (mom. 18 )(m, c, fp)12832. Tydligare budgetdokument (mom. 19) (m, c, fp, mp, kds)12933. Utbetalningstidpunkt för vissa bidrag till barnfamiljer (mom. 21)(kds)12934. En s.k. grön offentlig sektor (mom. 24) (mp)130Särskilda yttranden1. Forum för att behandla frågor om långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt(mom. 2) (fp)1312. Överlåtande av Tipstjänst till idrottsrörelsen (mom. 18 ) (v)131Tabeller1. BNP-tillväxt i vissa OECD-länder92. Konsumentpriser och arbetslöshet i vissa OECD-länder103. Bruttostatsskuldkvot och budgetsaldo i procent av BNP ivissa OECD-länder114. Uppfyllandet av konvergenskriterierna 1994125. Försörjningsbalans 1994--1996147. Nyckeltal 1994--1996158. Bruttoinvesteringar efter näringsgren1810. Försörjningsbalans 1996--19982213. Nyckeltal 1996--19982314. Statsbudgeten och statens lånebehov 1993/94--1995/966215. prognos över budgetutfallet /956216. Förstärkning av de offentliga finanserna6417. Finansiell skuldsättning i den offentliga sektorn år 199477