bet · GI01BoU15 · 1995-03-09 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande förslagen dels iproposition 1994/95:135 om ändrade ersättningsbestämmelser ilagen om införande av vattenlagen och en motion som väckts ianledning av propositionen, dels motioner som väckts under denallmänna motionstiden med anknytning till vattenrättsligafrågor.Lagförslaget innebär att en innehavare av ett tillstånd sommeddelats enligt äldre vattenrättslig lagstiftning inte skall harätt till ersättning för kostnader med anledning av sådana nyaeller ändrade villkor avseende skadeförebyggande ellerskadekompenserande åtgärder som föreskrivs vid en omprövning avvillkoren för tillståndet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkersamtliga motioner. Regeringen har i proposition 1994/95:135 föreslagit riksdagenatt anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1983:292) om införande av vattenlagen (1983:291).Lagförslaget har som bilaga fogats till detta betänkande. I betänkandet behandlasdels den med anledning av propositionen väckta motionen1994/95:Bo7 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1994/95:135 i enlighet med vad som anförts imotionen.dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1994/95:Bo513 av Bo Finnkvist och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättning för skador i samband medöversvämningar efter reglerade vattendrag.1994/95:Bo516 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändring av utvinningen av mark genom att använda havsbotten.1994/95:Bo522 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av översyn av lagstiftning vadavser vattenkraftens skador,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de verkliga möjligheterna för svagareparter att få sin rätt tillgodosedd.1994/95:Bo539 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om inrättandet av en Statensvattenkraftsinspektion.1994/95:Bo542 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av att vattenlagen miljöanpassas så att den tillämparsamma miljömässiga bedömningsgrunder som miljöskyddslagen.1994/95:Bo543 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjlighet att ansöka omomprövning av villkor i en vattendom,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om begränsning av rätten till ersättning vidomprövning av villkor i en vattendom.1994/95:Jo603 av och ()vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag tilllagändringar, syftande till en differentiering itillståndsgivningen enligt vattenlagen, så att länsstyrelsernafår handlägga tillståndsgivningen i enlighet med vad som anförtsi motionen.1994/95:Jo606 av m.fl. (kds) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skärpning av vattenlagen.1994/95:Jo628 av m.fl. (fp) vari yrkas22. att hos regeringen begär en ändring i lagen ominförande av vattenlagen så att större krav kan ställas påkraftverksägare om skadeförebyggande och skadekompenserandeåtgärder vid omprövning av domar givna enligt äldrevattenrätt.1994/95:Jo686 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag till sådanändring av vattenlagen som innebär prövning avbevattningsföretag i enlighet med vad i motionen anförts.Uppgifter i anslutning till propositionen och motionernaErsättning vid omprövning av tillstånd till vattenföretagVattenlagen kan sägas bygga på en princip att enlagakraftvunnen dom om tillstånd till ett vattenföretag gällerför all framtid (15 kap. 1 § vattenlagen). Omprövning avvillkoren för ett tillstånd kan dock ske, till förmån för bådeenskilda och allmänna intressen. Möjligheten till omprövning hari allt väsentligt reglerats lika för sådana tillstånd sommeddelats med stöd av vattenlagen och sådana som meddelats medstöd av äldre lagstiftning. Regleringen av tillståndshavarensrätt till ersättning är däremot i vissa avseenden olika.Vid en omprövning kan tillståndshavaren förpliktas tillproduktionsinskränkande åtgärder. Det kan gälla att avstå vatteneller acceptera förlust av fallhöjd, ändradetappningsbestämmelser eller begränsning av tidigareregleringstillstånd. Huvudprincipen är att en innehavare avtillstånd som meddelats med stöd av vattenlagen (nyatillståndshavare) har rätt till full ersättning från den sombegär omprövningen. Denna princip gäller vid omprövning tillförmån både för allmänna och enskilda intressen. Ersättningutgår dock inte till den del förlusten eller inskränkningen äratt hänföra till förbättring av en vattenanläggnings säkerhet.Vid omprövning till förmån för vissa kvalificerade allmännaintressen gäller därutöver att tillståndshavaren har enskyldighet att utan ersättning från det allmänna tåla viss delav förlusten eller inskränkningen. Den ersättningsfria delen kanutgöra högst en femtedel och lägst en tjugondel avproduktionsvärdet respektive värdet av vattenmängden, fallhöjdeneller magasinsvolymen. Den ersättningsfria delen fastställs avvattendomstolen i samband med tillståndsbeslutet. Kvotdelen ärgemensam för samtliga omprövningar av tillståndet (9 kap. 12--15§§ vattenlagen). Motsvarande regler gäller också för innehavareav tillstånd som meddelats med stöd av äldre vattenrättsliglagtiftning (äldre tillståndshavare) dock med den skillnaden attden ersättningsfria delen är bestämd direkt i lag till entjugondel av de ovan angivna värdena. Propositionens förslagtill lagändring berör inte ersättningreglerna i vad de avserproduktionsinskränkande åtgärder.En omprövning av villkoren för ett tillstånd kan även medföraatt tillståndshavaren förpliktas att vidta skadeförebyggandeåtgärder (t.ex. spegeldammar, erosionsskydd och fisktrappor) ochskadekompenserande åtgärder (t.ex. utsättning av fisk ochfiskodling). Vattenlagens bestämmelser om rätt till ersättningomfattar inte sådana åtgärder vilket innebär att nyatillståndshavare saknar denna rätt (9 kap. 12 § vattenlagen). Deersättningsbestämmelser som gäller äldre tillståndshavare ochsom återfinns i 11 och 12 §§ lagen om införande av vattenlagenbegränsar endast rätten till ersättning vad gällerproduktionsinskränkande åtgärder. Till följd av detta har enäldre tillståndshavare rätt till full ersättning från den sombegär omprövningen vad gäller skadekompenserande ochskadeförebyggande åtgärder.I anslutning till frågan om en tillståndshavares rätt tillersättning bör uppmärksammas att vattenlagen innehåller reglersom begränsar omfattningen av de förpliktelser som kan åläggastillståndshavaren vid en omprövning. Dels gäller i alltväsentligt de vanliga reglerna om förutsättningarna förutförande av ett vattenföretag. Särskilt kan nämnas att den somutför ett företag är skyldig att vidta åtgärder som är ägnadeatt förebygga eller minska skador av företaget, om intekostnadsökningen därigenom blir oskäligt hög (3 kap. 7 §vattenlagen). Dels gäller vissa särskilda bestämmelser vidomprövning till förmån för ett allmänt intresse. att det inte får föreskrivas nya eller ändrade villkor sommedför att ändamålet med företaget inte kan tillgodoses elleratt förutsättningarna för företaget rubbas avsevärt. Villkorenfår inte heller medföra kostnader som står i missförhållandetill de fördelar från allmän synpunkt som kan vinnas (15 kap. 10§ vattenlagen).Förslaget i propositionen går ut på att äldre tillståndshavareinte skall ha rätt till ersättning för kostnader med anledningav nya eller ändrade villkor om skadeförebyggande ellerskadekompenserande åtgärder.Pågående utredningarDen beslutade den dåvarande regeringenproposition /95:10 Miljöbalk. Propositionen återkalladesgenom en skrivelse till . Den 24november 1994 gav regeringen genom tilläggsdirektiv den pågåendeMiljöorganisationsutredningen i uppdrag att lägga fram ett nyttförslag till miljöbalk (dir. 1994:134). Utredningen skallutveckla och komplettera tidigare förslag till en närmareintegrering av olika delar av miljölagstiftningen. Uppdragetinnebär att utredningen skall överväga att infoga bl.a.vattenlagen, helt eller delvis, i en miljöbalk och se överinstansordningen i miljölagstiftningen. Utredningen är fri attpröva andra frågor som är föranledda av det givna uppdraget. Idirektiven uttalade regeringen att det är mycket som talar föratt vattenlagen skall infogas i en miljöbalk men att det finnssärskilda frågeställningar eftersom vattenlagen också behandlarandra frågor än sådana som har direkta miljöaspekter.Utredningen hade i uppdrag att närmare övervägaoch lägga fram förslag om myndigheternas organisation inommiljöområdet, bl.a. frågan om ansvarsfördelning mellan centralamyndigheter, föreskriftsrätten, tillståndsprövningen ochtillsynen (dir. 1993:43). I sammanhanget kan också nämnas attutredningen har lagt fram ett delbetänkande om att inrätta enmiljöombudsman. I övrigt har utredningen inte avslutat sittarbete vad gäller organisationsfrågorna.Miljöorganisationsutredningen har numera antagit namnetMiljöbalksutredningen. Den förväntas senast sommaren 1996redovisa resultatet av sitt arbete.Genom den dåvarande regeringens beslut gavs ensärskild utredare i uppdrag att utreda frågor dels omdammsäkerhet, dels om skydd mot översvämningar (dir. 1994:35).Utredningen skall se över ansvarsfördelningen för dammsäkerhetenmed särskild tonvikt på tillsyn och samordning mellan dammägare,myndigheter, kommuner och andra organ samt utvärdera hur dettaansvar bör fullgöras. Vidare skall utredningen överväga dedammsäkerhetsåtgärder resp. förebyggande åtgärder motöversvämningar som dammägare och vissa myndigheter vidtagit tillföljd av SOU 1987:64 Dammsäkerhet och skydd mot översvämningaroch prop. 1988/89:116 om vissa dammsäkerhets- ochvattenkraftsfrågor, m.m. samt föreslå eventuella kompletterandeåtgärder. Utredningen har vidare fått i uppdrag att utreda vissafrågor om forskning och information. Frågorna om dammsäkerhetoch översvämningar i reglerade vattendrag berör en rad olikasamhällsområden inom vilka olika myndigheter har olikauppgifter. I direktiven angavs bl.a. att tillskapandet av enegen ny myndighet för dammsäkerhet inte skulle varaändamålsenligt. Däremot anfördes att det är viktigt att olikamyndigheter och andra samhällsorgan beaktardammsäkerhetsfrågorna i sitt arbete. Olika former för en mersamlad tillsyn och samråd kan, enligt regeringen, behövautvecklas. Uppdraget skall redovisas . Ändrade ersättningsreglerRegeringen föreslår i proposition 135 att äldretillståndshavare inte skall ha rätt till ersättning förkostnader med anledning av nya eller ändrade villkor omskadeförebyggande eller skadekompenserande åtgärder.I motion Bo7 (m) yrkas avslag på propositionen. Motionärernaställer sig bakom de miljöhänsyn som redovisas iregeringsförslaget men invänder att de förbättringar som behövervidtas aldrig får ske till priset av att grundlägganderättsstatliga principer sätts åt sidan. Den enskildekraftverksägaren som genom lagakraftägande dom fått sinaförpliktelser gentemot det allmänna bestämda måste, enligtmotionärerna, kunna lita på att domen gäller för överskådligframtid. Han skall inte behöva riskera att hans företaganderubbas med stöd av senare tillkommen lagstiftning. I motionJo628 (fp) yrkande 22 föreslås att en omprövning av äldretillstånd inte skall kunna föranleda ersättning förtillståndshavaren för skadeförebyggande och skadekompenserandeåtgärder. Förslaget i motion Bo543 (s) yrkande 2 går ut på attersättningsrätten för äldre tillståndshavare begränsasåtminstone så att samma regler kommer att gälla för nya ochäldre tillståndshavare såvitt avser produktionsbortfall när detgäller regleringar som är skadliga för miljön. Motionärernasynes också hävda att innehavare av tillstånd både enligt dennya och den äldre vattenlagstiftningen skall var skyldiga attutan ersättning tåla ett större produktionsbortfall än de ärskyldiga att göra i dag.Utskottet vill anföra följande. Hänsynen till miljön har medtiden fått en allt större betydelse vid utformningen av de olikaregelkomplex som styr samhällslivet. Förbättringar av vår miljöär en angelägen uppgift. En av de principer som fått allt störregenomslagskraft är att varje verksamhet så långt möjligt börbära de kostnader som är hänförliga till verksamheten, däriblandkostnaderna för miljön. Regeringens förslag om ändradeersättningsregler överensstämmer med denna princip. Det ärangeläget att de begränsade statliga ekonomiska resurserna intehindrar det allmänna att söka genomföra från miljösynpunktangelägna omprövningar av äldre tillstånd till vattenföretag.I propositionen tas frågan om regeringsförslagetsgrundlagsenlighet upp. I 2 kap. 18 § regeringsformen (RF) finnsett visst skydd för den enskilde mot inskränkningar ianvändningen av mark och byggnader. Där finns också ett skyddvad gäller rätten till ersättning i de fall inskränkningar kanske. Utskottet ansluter sig till regeringens i propositionenredovisade och av Lagrådet delade uppfattning att lagrummet intelägger hinder i vägen för vad som föreslagits.Visserligen utgör en grundläggande princip inom vårrättsordning att en företagare i förväg skall kunna bedöma derättsliga konsekvenserna av sitt handlande. Denna princip ärinte utan undantag. Om starka allmänna intressen gör siggällande kan principen genombrytas. I bedömningen bör ocksåvägas in omfattningen av de förpliktelser som kan komma i frågaför den enskilde och dennes förmåga att bära dessa. redan konstaterat uppbärs den föreslagna lagändringenav ett starkt allmänt intresse. Den enskildes kostnadsansvarkommer att vara begränsat av bl.a. den ovan redovisadebestämmelsen om att nya eller ändrade villkor inte fårföreskrivas, om dessa medför att ändamålet med företaget intetillgodoses eller att förutsättningarna för företaget rubbasavsevärt. Det stora flertalet kraftföretag torde ha ekonomiskamöjligheter att själva stå för de åtgärder som kan bli aktuellai sammanhanget. Utskottet anser med hänvisning till vad somanförts inte att den i motion Bo7 (m) åberopade principen börinnebära att förslaget inte genomförs.Utskottet tillstyrker således regeringens proposition ochavstyrker m-motionen om avslag på propositionen. Förslaget i denunder den allmänna motionstiden väckta motionen Jo628 (fp)yrkande 22 kommer att tillgodoses vid ett bifall tillvad utskottet föreslagit utan någon vidare åtgärd.Även detta motionsyrkande avstyrks. Det finns enligt utskottetsmening inte tillräcklig anledning att nu aktualisera förändradeersättningsregler utöver dem som utskottet behandlat ovan. Ävenden under den allmänna motionstiden väckta motionen Bo543(s) yrkande 2 avstyrks således.Dammsäkerhet och översvämningar m.m.Genom motion Bo513 (s) framförs förslag om att regeringen börta upp förhandlingar med kraftproducenterna om en riksomfattandefond för översvämningsskador. I andra hand yrkas attlagstiftning om en sådan fond aktualiseras. Vidare bör enligtmotionärerna en skadereglering av det förespråkade slaget utgöraett villkor vid de ny- och omprövningar som sker. I motion Bo539(fp) föreslås en utredning med syfte att en inrättas med förebild i . I motion Bo522 (s) yrkande 1 föreslås atten översyn skall göras av lagstiftningen i vad den avservattenkraftens skador. I yrkande 2 föreslås att de ekonomisktsvagare parterna skall ges möjlighet att få sin rätttillgodosedd. Motionärerna tar särskilt upp frågan om ersättningför skador på fisket vad gäller äldre domar.Utskottet vill erinra om att Dammsäkerhetsutredningenförväntas bli klar . Utredningens ställningstagandenkommer att omfatta centrala frågor vad gäller dammsäkerhet ochöversvämningar. Flera av dessa frågor har aktualiserats imotionerna. Utredningens betänkande bör avvaktas. Motionerna omdammsäkerhet och översvämningar m.m. avstyrks med hänvisningtill detta.Vattenlagen och miljönI motion Bo542 (mp) föreslås lagändringar så att sammamiljömässiga bedömningsgrunder kommer att tillämpas när detgäller prövning enligt vattenlagen som enligt miljöskyddslagen.I vattenlagen bör enligt motionen Jo606 (kds) yrkande 10 införasen möjlighet till omprövning av villkor för tillstånd, omverksamheten ger upphov till betydande miljömässiga olägenhetersom inte varit förutsedda vid tillståndsgivningen. Motionärernaförordar att en ordning för omprövning införs som motsvarar densom finns för gruvföretag. I motion Bo543 (s) yrkande 1 föreslåsatt skall ges rätt att begära omprövning av envattendom. Motionärerna anför att allt fler frågordecentraliserats och att länsstyrelserna har den kompetens sombehövs.Utskottet har ovan redovisat att nubehandlar frågan om en inarbetning av vattenlagen i enmiljöbalk. De i motionerna behandlade frågorna om en anpassningav vattenlagens bestämmelser till miljölagstiftningen kandärigenom förväntas bli övervägda. Utredningen har också som enav sina frågor den om myndighetsorganisationen på området. Detpågående utredningsarbetet och den efterföljande beredningen iregeringens kansli bör avvaktas. Motionerna Bo 542 (mp), Bo543(s) yrkande 1 och Jo606 (kds) yrkande 10 om vattenlagen ochmiljön avstyrks.ÖvrigtGenom motion Jo686 (fp) yrkande 4 föreslås att vattenföretagför bevattning skall vara tillståndspliktiga.Tillståndsgivningen bör enligt motionären ske hos länsstyrelsensom också bör ges rätt att stoppa icke prövadebevattningsföretag.Frågan om prövning av bevattningsföretag har tagits upp avJordbruksverket i rapporten 2000. Den har ocksåtagits upp i SOU 1994:96 Följdlagstiftningen till miljöbalkenvilket betänkande har remissbehandlats. En likalydande motionhar avstyrkts av ett enhälligt utskott medmotiveringen att frågan om prövning av bevattningsföretag kommeratt övervägas av regeringen (se bet. 1994/95:BoU4 s. 9).Utskottet finner inte anledning att ändra uppfattning.Resultatet av regeringens beredning av ärendet bör avvaktas.Motionen avstyrks.En möjlighet att anlägga våtmarker som ett alternativ tillett kvävereduceringssteg i kommunala reningsverk föreslås imotion Jo603 (m) yrkande 2.Länsstyrelsen i har i en skrivelse tillregeringen uttryckt önskemål om förbättrade möjligheter attanlägga våtmarker med hänsyn till allmänna och enskildamiljöintressen. Skrivelsen behandlas nu inomJustitiedepartementet. Ytterligare initiativ kan inte anseserforderliga. Motionen Jo603 (m) yrkande 2 avstyrks således.I motion Bo516 (fp) förespråkas att det inte längre skall varamöjligt att genom utfyllnad i vatten ändra gränsen mellanallmänt och enskilt vatten och att staten skall ha rätt tillersättning för den havsbotten den går förlustig vid sådanagränsförändringar.Utskottet har behandlat en motion med motsvarandeförslag (bet. 1994/95:BoU4 s. 10). I betänkandet redogjordes förde regler som är relevanta när det gäller utnyttjandet av kust-och havsområdena. Ett enhälligt utskott avstyrkte motionen medmotiveringen att en tillämpning av gällande lag i alltväsentligt ger kommunerna och länsstyrelserna möjligheter att taberättigade hänsyn beträffande den fysiska planeringen i dessaområden. Utskottet finner inte skäl att nu göra en annanbedömning. beträffande ersättningsreglernaatt med bifall till proposition 1994/95:135 och medavslag på motionerna 1994/95:Bo7, 1994/95:Bo543 yrkande 2 och1994/95:Jo628 yrkande 22 antar det i propositionen intagna ochsom bilaga till detta betänkande fogade förslaget till lag omändring i lagen (1983:292) om införande av vattenlagen(1983:291),res. (m)2. beträffande dammsäkerhet och översvämningar m.m.att avslår motionerna 1994/95:Bo513, 1994/95:Bo522och 1994/95:Bo539,3. beträffande vattenlagen och miljönatt avslår motionerna 1994/95:Bo542, 1994/95:Bo543yrkande 1 och 1994/95:Jo606 yrkande 10,4. beträffande prövning av bevattningsföretagatt avslår motion 1994/95:Jo686 yrkande 4,5. beträffande våtmarkeratt avslår motion 1994/95:Jo603 yrkande 2,6. beträffande gränsen mellan allmänt och enskilt vattenatt avslår motion 1994/95:Bo516.Stockholm den 9 mars 1995På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit:Knut (), (), (), BrittaSundin (s), (), (), LarsStjernkvist (s), (), (), ErlingBager (fp), (), (), (), (), (), () och (). Ersättningsreglerna (mom.1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 6 slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse:Utskottet vill anföra följande. Hänsynen till vår miljö harmed tiden fått en allt större betydelse vid utformningen av deolika regelkomplex som styr samhällslivet. Det är naturligtvisav vikt att så fortsättningsvis sker. Vid förändringar av redangällande lagstiftning måste dock den enskildesrättssäkerhetsintressen beaktas. En kraftverksägare som enligten lagakraftägande dom fått ett tillstånd till ett visstvattenföretag måste kunna lita till att de förutsättningar fördetta som givits honom genom lag och dom blir bestående. Dettaär av vikt både för hans ekonomiska och tekniska planering. Ävenandra än företagaren själv har ett intresse av att så sker. Detgäller särskilt företagarens kreditgivare. Det är enligtutskottets mening av vikt att grundsatsen om att en företagare iförväg skall kunna bedöma de rättsliga konsekvenserna av sitthandlande upprätthålls. Regeringens förslag som genombryterdenna princip bör inte genomföras. Med bifall till motion Bo7avstyrker utskottet således regeringens proposition. Förslaget iden under allmänna motionstiden väckta motionen Jo628 (fp)yrkande 22 avstyrks av samma skäl. Det finns enligt utskottetsmening inte tillräcklig anledning att nu aktualiseraförändringar av ersättningsreglerna i vattenlagen och desspromulgationslag. Även den under den allmänna motionstiden 1995väckta motionen Bo543 (s) yrkande 2 avstyrks således.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:beträffande ersättningsreglernaatt med bifall till motion 1994/95:Bo7 avslårproposition 1994/95:135 samt motionerna 1994/95:Bo543 yrkande 2och 1994/95:Jo628 yrkande 22,Särskilda yttranden1. VåtmarkerKnut , , och (alla m) anför:Det finns ett stort intresse, särskilt från kommunerna iSkåne, att tillskapa våtmarker för att rena avloppsvatten frånframför allt kväve. Vattendragen i tillhör landets mestbelastade med höga halter av kväve och fosfor. har genominternationella konventioner och åtaganden förbundit sig attmedverka till kraftiga reduktioner av föroreningarna av havet.Målsättningen för del är att den vattenburnatransporten av kväve och fosfor från landbaserade källor tillhaven skall minska --1995. Det ärosäkert om detta mål kan uppnås. En av de mest attraktiva ochkostnadseffektiva åtgärderna är anläggning av dammar, våtmarkeroch skyddszoner. Metoderna har inte fått tillräckliguppmärksamhet. En kommun som ålagts att bygga ut sittreningsverk med ett kvävereduceringssteg borde få tillstånd atti stället anlägga våtmarker. Länsstyrelserna borde uppmanas atti sin tillståndsgivning och tillsyn se positivt på alternativaoch mer kostnadseffektiva metoder. En större grad avkvävereduktion skulle på så sätt kunna nås. Lagstiftningsyftande till en sådan differentiering borde genomföras. Medhänsyn till vad som anförts i betänkandet angående behandlingeni av frågan om förbättrade möjligheter attanlägga våtmarker finner vi inte skäl att nu yrka bifall tillmotion Jo603 (m) yrkande 2 om lagändringar med sådant syfte.2. Vattenlagen och miljönBodil () anför:Enligt 4 § miljöskyddsförordningen krävs inte tillstånd enligtmiljöskyddslagen för utsläpp av avfall eller andra fasta ämneni ett vattenområde, om tillstånd har lämnats enligt vattenlagen.Bestämmelsen har tillkommit för att undvika en dubbelprövning.Med en sådan ordning borde den prövning som vattendomstolenskall göra enligt vattenlagen ske på samma grunder som omprövningen hade skett enligt miljöskyddslagen. Så är dock intefallet. Prövningen skiljer sig i flera avseenden och är mindrenoggrann. Det är angeläget att en ändring kommer till stånd.Eftersom skall överväga en inarbetning avvattenlagen i en miljöbalk förutsätter jag att frågan kommer attfå sin lösning och att prövningen därmed skärps enligt ovan.Regeringens av utskottet tillstyrkta