bet · GI01UbU13 · 1995-04-20 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag att -- mot bakgrundav det statsfinansiella läget -- återinföra utbildningsbidragsom finansieringsform för doktorander. Emellertid bör, ienlighet med vad regeringen har förordat, av demedel som lärosätena totalt avsätter för studiefinansieringeninom fakultetsanslagen avse doktorandtjänster. Mot beslutetreserverar sig , och i engemensam reservation. föreslår i en egenreservation ett studiestöd för doktorander innebärandesuccessivt förbättrade ekonomiska villkor underforskarutbildningen.Vänsterpartiet för i en reservation fram förslag om möjlighetatt överklaga beslut om tillsättning av bl.a.doktorandtjänster. Regeringen har i proposition 1994/95:100 bilaga 9 littera Cinledningen föreslagit7. att godkänner att utbildningsbidrag återinförssom finansieringsform för doktorander. 1994/95:Ub321 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade möjligheter till forskarutbildningoch forskning för lärare.1994/95:Ub601 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade möjligheter tillforskarkarriär.1994/95:Ub624 av m.fl. (fp) vari yrkas19. att avslår regeringens förslag om attåterinföra utbildningsbidrag för doktorander.1994/95:Ub653 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade kontakter mellanuniversitet och högskolor och mindre och medelstora företagsamt om ökningen av antalet industridoktorander.1994/95:Ub657 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom doktorandstipendier vid de konstnärliga högskolorna.1994/95:Ub706 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om andelen doktorandtjänster för den nyagrupp doktorander som regeringen föreslår,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besvärsrätt.1994/95:Ub710 av Skånberg och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en finansieringsform för doktorandersom i en trappa successivt övergår från de villkor som gällerför utbildningsbidrag till de villkor som gäller fördoktorandtjänster.1994/95:Ub905 av m.fl. (mp) vari yrkas21. (delvis) att beslutar anslå 187 500 000 krför att fullfölja övergången från utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster och att utöka antalet doktorandtjänster iforskarutbildningen.1994/95:Ub907 av m.fl. (c) vari yrkas3. att avslår regeringens förslag om inrättande avutbildningsbidrag. Genom beslut av regering och riksdag bemyndigadesforskningsråden att fr.o.m. inrättadoktorandtjänster som ny typ av studiefinansieringsform inomforskarutbildningen (prop. 1981/82:106, bet. UbU 1981/82:37,rskr. fick även universitets- ochhögskolestyrelse försöksvis använda viss del av resurserna förutbildningsbidrag för att inrätta doktorandtjänster. Riksdagengodkände regeringens förslag att doktorandtjänstervid högskoleenheterna i fortsättningen borde vara ett reguljärtinslag i studiefinansieringen (prop. 1984/85:100 bil. 10, bet.UbU 32, rskr. Redan året därpå fann utbildningsutskottetstarka motiv för en strävan att låta doktorandtjänsternagradvis ta över utbildningsbidragens roll inomstudiefinansieringen och tillstyrkte ett motionsledes framförtförslag att räkna upp fakultetsanslagen och anslaget tilltemaorienterad forskning för att påskynda denna utveckling inomsamtliga fakulteter (bet. UbU 1985/86:32, rskr. I syfteatt ersätta utbildningsbidragen med doktorandtjänster harriksdagen därefter i samband med de forskningspolitiskabesluten tillstyrkt förslag från regeringen om ökning avfakultetsanslagens medel för forskarutbildning. Vid detforskningspolitiska beslutet anförde utskottet somsin uppfattning att samtliga utbildningsbidrag borde omvandlastill tjänster möjligt och senast vid utgången avplaneringsperioden /94--1995/96 (bet. 1992/93:UbU15 s. 36).Regeringen har föreskrivit att några nya innehavare avutbildningsbidrag inte fick utses efter och attden som har beviljats utbildningsbidrag fårbeviljas ytterligare sådana bidrag fram till utgången av juni1996 (SFS 1993:863).I nu förevarande proposition erinrar regeringen om attavsikten med omvandlingen av utbildningsbidragen tilldoktorandtjänster har varit att denna skulle kunna ske medbibehållande av det antal studiestödsrum som år 1987finansierades inom ramen för fakultetsanslagens minimibeloppför studiefinansiering. Det har stått lärosätenafritt att utöver dessa resurser avsätta ytterligare medel förstudiefinansiering inom ramen för de totala anslagen. Avpropositionen framgår att två tredjedelar av doktorandernafinansierar sina studier med innehav av doktorandtjänst ellerutbildningsbidrag. som omvandlingen tilldoktorandtjänster pågått har nya utbildningsbidrag inrättatsmed fakultetsmedel eller med externa medel. Det totala antaletforskarstuderande som får studiefinansiering är därför nubetydligt större än . Antalet aktiva doktorander harunder perioden ökat från ca 12 000 till ca 15 000.Efterfrågan är också större. Om inga åtgärder vidtas, kommermånga forskarstuderande att mista den finansiering de har , när utbildningsbidragen avskaffas.I det statsfinansiella läge som råder är det enligtregeringen inte möjligt att tillskjuta ytterligare resurser fördoktorandtjänster för att tillgodose behovet av flerstudiestödstillfällen. Regeringen avser därför att åter öppnamöjligheten att utse nya innehavare av utbildningsbidrag.Återinförandet av utbildningsbidragen är en åtgärd på kortsikt, framhåller regeringen, som också redovisar sin avsikt attse över den framtida utformningen av studiefinansieringen.Regeringen begär att godkänner attutbildningsbidrag återinförs som finansieringsform fördoktorander.I motionerna 1994/95:Ub907 (c) yrkande 3 och 1994/95:Ub624(fp) yrkande 19 yrkas uttryckligen avslag på förslaget attåterinföra utbildningsbidragen. Enligt den förra motionen äromvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandtjänster enviktig del i arbetet på att långsiktigt skapa bättre villkorför forskningen. I den senare anför motionärerna att beslutetom övergång till doktorandtjänster bör fullföljas. Det är bl.a.avgörande för att öka antalet kvinnliga doktorandersmöjligheter att genomföra sina studier. Enligt Centerpartietspartimotion 1995/96:Ub601 bör målsättningen för omvandlingen avutbildningsbidragen bibehållas, och det bör övervägas hur och ivilken takt målet skall uppnås. Regeringen bör återkomma med enplan, förordar motionärerna och föreslår att som sinmening ger regeringen till känna vad de anfört om förbättrademöjligheter till forskarkarriär (yrkande 10). Även Miljöpartiethävdar i motion 1994/95:Ub905 att övergången frånutbildningsbidrag till doktorandtjänster bör fullföljas ochföreslår att anvisas för att öka antaletdoktorandtjänster (yrkande 21 i denna del). I motion1994/95:Ub710 (kds) föreslås en finansieringsform fördoktorander som i en trappa successivt övergår från de villkorsom gäller för utbildningsbidrag till de villkor som gäller fördoktorandtjänster. Successivt bättre förhållanden fördoktoranderna skulle ge ett tillräckligt mått av ökande socialtrygghet och ekonomisk motivation, anför motionärerna.Utskottet vill med anledning av regeringens förslag ochmotionerna anföra följande.Utskottet, som inledningsvis och i korthet har redovisatstatsmakternas avsikter när det gäller doktorandtjänsterna somdominerande form för studiefinansieringen inomforskarutbildningen, konstaterar att det har rått politiskenighet om fördelen med tjänsterna framför utbildningsbidragennär det gäller möjligheten att effektivt bedriva studier pådoktorandnivå. Syftet med reformen har varit att förbättradoktorandernas ekonomiska villkor och sociala trygghet ochdärigenom även öka effektiviteten i studierna. Det finns ingeti propositionen som säger att regeringen har en annanuppfattning såvitt avser doktorandtjänsternas fördelar.Regeringen anför själv att det av flera skäl är angeläget attslå vakt om doktorandtjänsterna, då de ger bättre socialaförmåner och har betydelse för jämställdheten.Utskottet tar längre fram i detta betänkande upp frågan omhur stor andel av medlen för studiefinansieringen som bör avsedoktorandtjänster. I ett annat betänkande (1994/95:UbU15) tarutskottet ställning till regeringens förslag om en överföringav resurser från arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillforskarutbildningen, varigenom ytterligare 300--500 doktoranderkan erbjudas forskarutbildning. I förevarande sammanhangbehandlas enbart frågan om återinförande avutbildningsbidragen.Utskottet har uppfattat regeringens förslag såsom en följd avdet svåra statsfinansiella läge som råder. Utskottetansluter sig till regeringens bedömning att det för närvarandeinte är möjligt att skjuta till de ytterligare resurser somskulle krävas för att tillgodose behovet av studiestödsrumenbart i form av doktorandtjänster. Utskottet noterar attregeringen avser att återinföra möjligheten att kombinerautbildningsbidrag med anställning som assistent. Härigenom kanfler personer erhålla studiefinansiering inom givna belopp.Utskottet konstaterar vidare att regeringen betraktar ettåterinförande av utbildningsbidragen som en åtgärd på kortsikt. Regeringen avser att i nästa forskningspolitiskaproposition kunna lägga fram ett nytt och mer flexibelt systemför studiefinansieringen inom forskarutbildningen. Det börutformas, anför regeringen, så att det uppmuntrar doktorandernaatt avlägga examen och främjar effektiviteten iforskarutbildningen.Med det anförda föreslår utskottet att bifallerregeringens förslag att återinföra utbildningsbidrag somfinansieringsform för doktorander. bör därjämte avslåmotionerna 1994/95:Ub601 yrkande 10, 1994/95:Ub624 yrkande 19,1994/95:Ub710, 1994/95:Ub905 yrkande 21 delvis och1994/95:Ub907 yrkande 3.Frågan om hur stor andel av medlen för forskarutbildningensom skall avse doktorandtjänster tas upp i motion1994/95:Ub706 (v) yrkande 7. Av de medel som avsätts förstudiefinansiering inom fakultetsanslagen bör avsedoktorandtjänster, anser motionärerna.Utskottet anser liksom regeringen att det av flera skäl ärangeläget att slå vakt om doktorandtjänsterna. Utskottet hardärför inget att erinra mot vad regeringen anfört om att minst50 % av de medel som lärosätena totalt avsätter förstudiefinansieringen inom fakultetsanslagen bör avsedoktorandtjänster. Motionärernas önskemål är sålundatillgodosett. Yrkandet bör därför avslås.Utskottet har i sammanhanget uppmärksammat att regeringen iproposition 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och mäninom utbildningsområdet har återkommit till frågan omdoktorandtjänsterna. Regeringen anser att jämställdhetsaspekterbör anläggas vid fördelningen av de resurser (37 miljonerkronor) som begärs i budgetpropositionen (s. 260) för ensärskild satsning på forskarutbildning. Den avserstudiefinansiering för ytterligare 300--500 /96 . Enligtregeringen bör av dessa medel avsättas föratt öka antalet doktorandtjänster som innehas av kvinnor.Utskottet behandlar proposition 1994/95:164 i sitt betänkande1994/95:UbU18.Enligt motion 1994/95:Ub706 (v) yrkande 8 bör det varamöjligt att hos någon av regeringen utsedd myndighet anförabesvär över beslut om utbildningsbidrag och tillsättning avdoktorandtjänster och institutionstjänster.Enligt bestämmelserna i högskoleförordningen (1993:100) fårbeslut om tillsättning av annan tjänst än doktorandtjänst ellervikariat på tjänst vid statlig högskola överklagas (13 kap. 2 §). Såvältillträdet till forskarutbildningen som tillsättningen avdoktorandtjänster är kringgärdade av bestämmelser i sammaförordning (10 kap. resp. 5 kap.). Utskottet nöjer sig i dettasammanhang med att peka på följande. Grunden för urval blandsökande till forskarutbildning är graden av förmåga atttillgodogöra sig sådan utbildning. För behörighet till endoktorandtjänst krävs att sökanden är antagen tillforskarutbildning vid en högskola. Vid tillsättning avdoktorandtjänst skall avseende främst fästas vid graden avförmåga att tillgodogöra sig forskarutbildning. Som redanframgått kommer utskottet senare i vår att behandla vadregeringen i proposition 1994/95:164 anfört om särskilda medelför att öka antalet doktorandtjänster som innehas av kvinnor.Utskottet är inte berett att tillstyrka förslaget om etttillkännagivande av om besvärsrätt fördoktorandtjänster.När det gäller frågan om besvärsrätt vid beslut omutbildningsbidrag vill utskottet erinra om att sådana beslutenligt den nu upphävda förordningen (1976:536) omutbildningsbidrag för doktorander inte fick överklagas utom idet fall någon obehörigen hade uppburit utbildningsbidrag ochfråga om återkrav hade prövats av fakultets- ellersektionsnämnden. Enligt samma förordning skulle vid beviljandeav utbildningsbidrag företräde ges åt sådana sökande sombedömdes bäst kunna tillgodogöra sig forskarutbildningen. Omriksdagen bifaller vad utskottet i det föregående hartillstyrkt om återinförande av utbildningsbidrag, bör detankomma på regeringen att utfärda närmare bestämmelser ombidragen. Utskottet avstyrker därmed bifall även till den delav motionen som avser besvärsrätt vid beslut omutbildningsbidrag.Utskottet tar i det följande upp tre motioner som liggerutanför ramen för ärendet till riksdagen.Enligt motion 1994/95:Ub653 (c) bör regeringen intensifieraarbetet med att förbättra kontakterna mellan forskarvärlden ochde mindre och medelstora företagen och redovisa förriksdagen vilka åtgärder som vidtagits för att öka antaletindustridoktorander. Det är av avgörande betydelse attkontaktytorna mellan forskarsamhället och näringslivet breddas.Utskottet gör samma bedömning som motionärerna när det gällerbetydelsen av forskningssamverkan mellan universitet/högskoloroch representanter för industri, näringsliv och samhälle. Ettav de mest prioriterade områdena vid beslut våren1993 om forskningspolitiken var kunskapsutbytet mellan devetenskapliga institutionerna och framför allt forskningen ochutvecklingsarbetet i företagen. Utskottet strök för egen delunder de mindre och medelstora högskolornas viktiga roll isamarbetet med näringslivet och framhöll dessa läroanstaltersstora ansvar när det gäller att genom forskningsinformation ochkontaktverksamhet bereda näringsliv, kommuner och andra, varsutveckling kan främjas därigenom, tillgång till högskolornaskunskaper (bet. 1992/93:UbU15 s. 27). Den nuvarande regeringenerinrar i förevarande budgetproposition om att särskildaresurser har avsatts för ändamålet under innevarande budgetår(prop. 1994/95:100 bil. 9 s. 103). Regeringen framhåller attdet är angeläget att dessa resurser samordnas ochintegreras med forskningssystemet som helhet. Regeringen avseratt fr.o.m. ingången av nästa planeringsperiod göra dessaresurser permanenta för forskning/forskarutbildning vid demindre och medelstora högskolorna. Utskottet vill även peka påatt regeringen i inledningen till budgetpropositionens avsnittUniversitet och högskolor i mer allmänna ordalag tar upp fråganom samverkan mellan näringsliv och högskola. Nya och bättrevägar måste skapas för att omvandla resultat från dengrundläggande forskningen till tillämpad forskning ochutveckling, anför regeringen (s. 80 f.).I regleringsbrevet för innevarande budgetår föreskrivs attviss del av studiefinanseringsmedlen inom de tekniska ochmatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna skall avsättas förforskarutbildning i samverkan med näringslivet. Utskottet villslutligen erinra om beslut om medel med uppgift bl.a. att stödja kunskaps- ochkompetensutbyte mellan näringsliv, universitet, högskolor ochforskningsinstitut. En del av dessa medel avser bl.a.finansiering av forskarutbildning i samverkan med företag,bl.a. inom det teknisk-naturvetenskapliga området (prop.1993/94:177, bet. UbU12, rskr. 399).Utskottet finner att motionärernas syfte med yrkandet ärtillgodosett genom av riksdag och regering redan beslutadeåtgärder. bör kunna utgå från att regeringenuppmärksamt följer utvecklingen och att regeringen inästkommande proposition om forskningspolitiken lägger fram deförslag på det nu berörda området som den finner påkallade.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion 1994/95:Ub653.Enligt motion 1994/95:Ub657 (m) är likheterna mellan detraditionellt vetenskapliga och de konstnärliga utbildningarnapåfallande. En fördjupning och specialisering efter dengrundläggande konstnärliga utbildningen kan i mycket liknaforskarutbildningen, menar motionären, som anser att enutredning om doktorandstudier vid de konstnärliga högskolornasnarast bör initieras. I yrkandet begärs ett tillkännagivandeav om vad i motionen anförts om doktorandstipendiervid de konstnärliga högskolorna.Utskottet konstaterar att motionären tar upp en fråga av storprincipiell räckvidd, nämligen huruvida forskarutbildning inomfakultetsområdena och högre konstnärlig utbildning/konstnärligtutvecklingsarbete är jämförbara och skall kunna anses motsvaravarandra såvitt avser forskning.Utskottet har erfarit att och teaterhögskolani () har gjort en framställning hosregeringen om rätt att utfärda konstnärlig doktorsexamen imusik. Ärendet har remitterats till föryttrande. Ämbetet har i sin tur berett ett antal instanser medverksamhet inom såväl konstnärliga som vetenskapliga områdentillfälle att lämna synpunkter.Regeringens ställningstagande i det aktuella ärendet tordebli vägledande för beslut i den fråga som motionärenfört fram. Utskottet anser inte att skall göra någotuttalande med anledning av motionen, varför densamma avstyrks.I motion 1994/95:Ub321 (kds) efterlyses större möjlighetertill forskarutbildning och forskning för lärare. Motionärenanför att det är viktigt att undersöka intresset för forskninghos lärare.Utskottet utgår från att motionären avser lärare inomskolväsendet.Regeringen meddelar i budgetpropositionen att den avser attgöra en översyn av lärarutbildningen, som bl.a. skall ta uppfrågor som rör yrkesverksamma lärares möjligheter attvidareutbilda sig, att arbeta med didaktisk forskning m.m. (s.30). Utskottet delar motionärens uppfattning om värdet av attinom forskningen använda lärarnas erfarenheter och harsjälvfallet inget att erinra mot att åtgärder vidtas som gördet möjligt för lärare att i större utsträckning än hittillsgenomgå forskarutbildning. Mot bakgrund av den aviseradeöversynen och då utskottet utgår från att sådana synpunkter somanförs i motionen därvid kommer att beaktas avstyrks motionen. beträffande doktorandernas studiefinansieringatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1994/95:Ub601 yrkande 10, 1994/95:Ub624yrkande 19, 1994/95:Ub710, 1994/95:Ub905 yrkande 21 delvis och1994/95:Ub907 yrkande 3 godkänner att utbildningsbidragåterinförs som finansieringsform för doktorander,res. 1 (c, fp, mp)res. 2 (kds)2. beträffande andel av medel för doktorandtjänsteratt med avslag på motion 1994/95:Ub706 yrkande 7godkänner vad regeringen anfört,3. beträffande besvärsrättatt avslår motion 1994/95:Ub706 yrkande 8,res. 3 (v)4. beträffande industridoktoranderatt avslår motion 1994/95:Ub653,5. beträffande doktorandstipendier vid de konstnärligahögskolornaatt avslår motion 1994/95:Ub657,6. beträffande möjligheterna för lärare tillforskarutbildningatt avslår motion 1994/95:Ub321.Stockholm den 20 april 1995På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit:Jan (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochMajléne (). Doktorandernas studiefinansiering (mom. 1)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse:Som framgår av det föregående har det rått enighet omfördelarna med doktorandtjänsterna jämfört medutbildningsbidragen. Den pågående avvecklingen avutbildningsbidragen är en viktig del i arbetet på attlångsiktigt skapa bättre villkor för forskningen. Genom bättrevillkor för de forskarstuderande ökar möjligheterna till störrerekrytering av forskare. Den sociala trygghet som följer medtjänsterna och de bättre ekonomiska villkoren skaparförutsättningar för effektivt genomförda studier. En fortsattomvandling av studiebidragen är avgörande för att öka antaletkvinnliga doktoranders möjligheter att genomföra sina studier.Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslaginnebär en återgång till en situation med sämre sociala villkorför de studerande. Det är dessutom en helt felaktig signal tilldem som ansvarar för inrättande och finansiering avdoktorandtjänster, t. ex. fakulteter, forskningsstiftelser ochforskningsråd.Med det anförda föreslår utskottet att med bifalltill motionerna 1994/95:Ub624 yrkande 19 och 1994/95:Ub907yrkande 3 och med anledning av motionerna 1994/95:Ub601 yrkande10 och 1994/95:Ub905 yrkande 21 (delvis) avslår regeringensförslag att återinföra utbildningsbidrag som finansieringsformför doktorander. bör därjämte avslå även motion1994/95:Ub710.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande doktorandernas studiefinansieringatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub624yrkande 19 och 1994/95:Ub907 yrkande 3 och med anledning avmotionerna 1994/95:Ub601 yrkande 10 och 1994/95:Ub905 yrkande21 (delvis) avslår såväl regeringens förslag att återinförautbildningsbidrag som finansieringsform för doktorander sommotion 1994/95:Ub710,2. Doktorandernas studiefinansiering (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte ärmöjligt att tillskjuta ytterligare medel för doktorandtjänster.Emellertid anser utskottet i likhet med motionärerna i motion1994/95:Ub710 att regeringens förslag om en återgång till enordning med utbildningsbidrag inte är den bästa lösningen påproblemet. Utskottet tillstyrker motionärernas förslag ominförande av ett system med successivt förbättrade ekonomiskavillkor för doktoranden som i princip innebär att det under detvå första åren av studierna ges ekonomiskt stöd med villkorliknande utbildningsbidragen och under de avslutande åren avforskarutbildningen villkor liknande en doktorandtjänst. nu har anfört om doktorandernas studiefinansieringbör med bifall till motion 1994/95:Ub710 som sinmening ge regeringen till känna. bör därjämte avslåregeringens förslag såvitt avser återinförande avutbildningsbidragen samt de övriga förevarande motionerna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande doktorandernas studiefinansieringatt med bifall till motion 1994/95:Ub710 och medavslag på regeringens förslag att återinföra utbildningsbidragsom finansieringsform för doktorander samt motionerna1994/95:Ub601 yrkande 10, 1994/95:Ub624 yrkande 19,1994/95:Ub905 yrkande 21 delvis och 1994/95:Ub907 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört,3. Besvärsrätt (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar med "Enligt bestämmelserna" och på s. 6 slutar med "omutbildningsbidrag" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det börföreligga möjlighet att överklaga beslut om doktorandtjänster,utbildningsbidrag och institutionstjänster. Det bör ankomma påregeringen att utfärda närmare bestämmelser om en sådanordning. Vad utskottet har anfört om besvärsrätt bör riksdagenmed bifall till motion 1994/95:Ub706 yrkande 8 som sin meningge regeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:3. beträffande besvärsrättatt med bifall till motion 1994/95:Ub706 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,