bet · GI01BoU13 · 1995-04-06 00:00:00 — 1992/93:172, BoU20, rskr. 301).I regeringens överväganden om anslaget till verksamheten vidBoverket anges att verket omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statlig konsumtion och att anslaget för budgetåret1995/96 därför har räknats ned med . Vidareanges att verket bör tillföras för att gemöjlighet att fördjupa arbetet med att utvärdera de olika regel-och stödsystem som verket har tillsyn och uppsikt över.Regeringen föreslår att till Boverketsförvaltningskostnader för /96 anvisar ettramanslag på 207,9 miljoner kronor.Anslaget till bör enligt motion Bo231 (m) yrkande 1reduceras med i förhållande till regeringensförslag. Motionärerna anför att behovet av verksamhethar minskat i och med avreglering och ökat inslag avmarknadsekonomi.Utskottet delar inte motionärernas syn på Boverketsverksamhet. kan behovet av olika insatserfrån verket förväntas vara fortsatt stort. Inte minst motbakgrund av de ekonomiska ramarna för statens insatser påbostadsområdet behöver verket även fortsättningsvis ha en högkompetens bl.a. i vad avser utvärderingar av olika stödsystem.Det kan i sammanhanget nämnas att den parlamentariskabostadspolitiska utredningen enligt sina direktiv förutsättskunna begära biträde av . Även det utökadeinternationella samarbetet har ställt stora kravpå verket.Regeringens förslag om anslag till Boverketsförvaltningskostnader tillstyrks således av utskottet. MotionBo231 (m) yrkande 1 avstyrks.Förslaget från regeringen om anslag till Boverketsuppdragsverksamhet har inte mött invändningar under utskottetsberedning och tillstyrks således.Anslag till räntebidragFrån anslaget till räntebidrag utbetalas såväl räntebidrag förny- och ombyggnad av bostäder enligt äldre regler som de nyaräntesubventioner som tillämpas fr.o.m. ingången av år 1993.Vidare utbetalas från anslaget räntestöd för förbättring avbostadshus (s.k. RBF-stöd) samt utgifter för ombyggnadsbidragför äldrebostäder. Dessutom belastas anslaget med vad somåterstår i fråga om statliga bidragsåtaganden enligt ett antaläldre stödsystem som är under avveckling.Regeringen föreslår att till räntebidrag m.m.anvisar ett förslagsanslag på /96. Den föreslagna anslagsnivån utgår från vissaantaganden om bostadsbyggande, räntenivåer m.m. under denärmaste åren. Dessa förutsättningar redovisas kortfattat ipropositionen.I motion Bo231 (m) yrkande 2 såvitt nu är i fråga föreslåsanslaget till räntebidrag bestämmas till ett 1 100 miljonerkronor lägre belopp än regeringen förordat. Anslagsförslaget iCenterpartiets partimotion Fi219 yrkande 7 såvitt nu är i frågainnebär att anslaget skall bestämmas till ett belopp som är1 lägre än i regeringsförslaget.Utskottet har ovan i avsnittet Räntebidrag m.m. behandlat ochavstyrkt de sakförslag som grundar anslagsförslagen imotionerna. Motionerna avstyrks därför även såvitt avser förslagom nivån på anslaget till räntebidrag m.m. Regeringensförslag tillstyrks.Anslag i övrigtVad i budgetpropositionens bilaga 13 föreslagits beträffandeanslag i övrigt såvitt avser anslagsposterna G4--G8,tillstyrks av utskottet. Mot regeringens förslag i denna del haringa invändningar framkommit i motioner eller under utskottetsbehandling. De poster som här avses är anslagen tillinvesteringsbidrag till bostadsbyggande, tilläggslån för vissareparations- och ombyggnadsåtgärder i hyres- ochbostadsrättshus, vissa lån till bostadsbyggande samt anslagentill för förvaltningskostnader ochgarantiverksamheten. beträffande bostadspolitikens inriktning och utformningatt avslår motionerna 1994/95:Bo202 i motsvarandedel, 1994/95:Bo213, 1994/95:Bo216 yrkande 2, 1994/95:Bo217,1994/95:Bo233, 1994/95:Bo237 yrkande 1 och 1994/95:Bo411 yrkande16,res. 1 (m)2. beträffande organisationen av de bostadspolitiskafrågorna i regeringskanslietatt avslår motionerna 1994/95:Bo202 i motsvarandedel och 1994/95:Bo232,res. 2 (m, fp, kds) - motiv.3. beträffande bostadsbyggnadsbehovetatt avslår motionerna 1994/95:Bo227, 1994/95:Bo230och 1994/95:Bo241, den sistnämnda motionen i motsvarande del,res. 3 (m) - motiv.4. beträffande kommunernas ansvar för bostadsförsörjningenm.m.att avslår motionerna 1994/95:Bo216 yrkandena 5 och6 samt 1994/95:Bo411 yrkande 15,res. 4 (m)5. beträffande boendesegregationenatt avslår motionerna 1994/95:Bo216 yrkande 1,1994/95:Bo229 yrkande 1, 1994/95:Bo237 yrkande 2, 1994/95:Sf608yrkande 7, 1994/95:Sf635 yrkandena 6 och 7, 1994/95:Sf636yrkandena 17--21 samt 1994/95:So293 yrkande 10,res. 5 (m) - motiv.6. beträffande ungdomars boendeatt avslår motionerna 1994/95:Bo206, 1994/95:Bo216yrkande 7 och 1994/95:Fi417 yrkandena 7 och 8,res. 6 (m) - motiv.res. 7 (mp)7. beträffande boendeformer för handikappade m.fl.att avslår motion 1994/95:So224 yrkande 6,8. beträffande ett nytt bostadsfinansieringssystematt avslår motionerna 1994/95:Bo201, 1994/95:Bo202,denna motion i motsvarande del, 1994/95:Bo211 yrkande 1,1994/95:Bo216 yrkande 3 och 1994/95:Bo237 yrkande 7,9. beträffande reglerna för kreditgarantieratt avslår motion 1994/95:Bo237 yrkande 8,10. beträffande bosparsystematt avslår motionerna 1994/95:Bo202, denna motion imotsvarande del, 1994/95:Bo211 yrkande 2, 1994/95:Bo225 imotsvarande del, 1994/95:Bo229 yrkande 3, 1994/95:Bo237 yrkande9 och 1994/95:Bo411 yrkande 14,res. 8 (m)11. beträffande den ekonomiska situationen förbostadsrätteratt avslår motionerna 1994/95:Bo208, 1994/95:Bo214och 1994/95:Bo241, den sistnämnda motionen i motsvarande del,12. beträffande räntebidragens årliga förändringatt godkänner vad i proposition 1994/95:100 bilaga13 förordats om ändring av räntesubventioner för bostäder medanledning av nya kapitalbeskattningsregler samtavslår motion 1994/95:Bo231 yrkande 2 i motsvarande del,res. 9 (m)13. beträffande extra besparingar på räntebidragenatt avslår motionerna 1994/95:Fi216 yrkande 12 och1994/95:Fi219 yrkande 7, det sistnämnda yrkandet i motsvarandedel,res. 10 (m) - motiv. 11 (c)res. 12 (fp) - motiv.res. 13 (kds)14. beträffande minskade bostadssubventioner åren1996--1998att avslår motion 1994/95:Bo229 yrkande 2,res. 14 (m) - motiv. 15 (c, kds) - motiv. 11 eller res. 16 (fp)15. beträffande regler för bestämmande avsubventionsräntanatt avslår motion 1994/95:Bo243 yrkande 1,res. 17 (v)16. beträffande bidragsunderlaget och det upptagna lånetatt avslår motion 1994/95:Bo243 yrkandena 2 och 3,res. 18 (v)17. beträffande slopad ersättningslångivningatt godkänner vad i proposition 1994/95:100 bilaga13 förordats om att slopa den statligt regleradeersättningslångivningen samt som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,res. 19 (m)18. beträffande ombildning av kommunala bostadsstiftelseratt avslår motion 1994/95:Bo210,res. 20 (m) - motiv.19. beträffande ombyggnadsstöd förgrundförstärkningsåtgärderatt godkänner vad i proposition 1994/95:100 bilaga13 förordats om ombyggnadsstöd för grundförstärkning m.m.,20. beträffande stödet till ombyggnadatt avslår motion 1994/95:Bo239,21. beträffande ROT-åtgärder i bostäder m.m.att avslår motionerna 1994/95:Bo218 yrkande 2 och1994/95:Bo236,res. 21 (m) - motiv.22. beträffande aktivering av vissa låneposter ibokföringenatt avslår motion 1994/95:Bo218 yrkande 1.23. beträffande uppvärmning med vedatt avslår motion 1994/95:Bo205 yrkande 2 och 3,24. beträffande energieffektiviseringaratt avslår motionerna 1994/95:Bo220 och 1994/95:N451yrkande 8, det sistnämnda yrkandet i motsvarade del,25. beträffande underhållsfonderatt avslår motionerna 1994/95:Bo504 yrkande 14 och1994/95:So484 yrkande 33,26. beträffande finansieringen av underhållet m.m. avkommunala fastigheteratt avslår motion 1994/95:Bo504 yrkande 4,27. beträffande anslag till Boverketsförvaltningskostnaderatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga13 och med avslag på motion 1994/95:Bo231 yrkande 1 tillBoverket: Förvaltningskostnader för /96anvisar ett ramanslag på ,res. 22 (m)28. beträffande anslag till uppdragsverksamhetatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga13 till : Uppdragsverksamhet för /96anvisar ett anslag på ,29. beträffande anslaget till räntebidrag m.m.att med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga13 och med avslag på motionerna 1994/95:Bo231 yrkande 2 och1994/95:Fi219 yrkande 7, båda motionsyrkandena i motsvarandedel, till Räntebidrag m.m. för /96 anvisarett förslagsanslag på 43 ,res. 23 (m) - villk. 24 (c, kds) - villk. 11 eller res. 1330. beträffande anslag i övrigtatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga13 för /96 anvisar tilla) Investeringsbidrag för bostadsbyggande ettförslagsanslag på ,b) Tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärderi hyres- och bostadsrättshus ett förslagsanslag på25 ,c) Vissa lån för bostadsbyggande ett förslagsanslag på1 ,d) : Förvaltningskostnader ettramanslag på ,e) : Garantiverksamhet ettförslagsanslag på 1 000 kr.Stockholm den 6 april 1995På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), OweHellberg (v), (), (), Per (), () och (). Bostadspolitikens inriktning och utformning (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Det grundläggande" och på s. 21 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse:Den enskilde medborgaren måste, som framhålls i motion Bo411(m), garanteras rätten att i så stor utsträckning som möjligtbestämma över sitt eget boende. Det betyder att förutsättningarskall skapas för att ett rikt utbud av småhus, bostadsrätter,hyreslägenheter och ägarlägenheter med olika planlösningar,rumsstorlekar och standard skall kunna erbjudasbostadskonsumenterna. Utgångspunkten måste vara attbostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan och inteav politiker och byråkrater genom planeringsåtgärder eller andraregleringar.Vad som skall byggas skall enligt utskottets mening sålundabestämmas av hushållens önskemål och inte genom politiskstyrning. Det innebär att de lagar, regleringar ochsubventionssystem som hindrar bostadskonsumenternas efterfråganfrån att få genomslag måste avvecklas. Politikens roll skallsålunda koncentreras till att ta ansvar för sådana övergripandefrågor som miljö och infrastruktur.Bostadspolitiken skall vidare inriktas på att behandla olikaboende- och upplåtelseformer likvärdigt ur skatte- ochfinansieringssynpunkt. Det innebär att det ensidiga gynnandet avvissa boendeformer, främst hyresrätt i kommunalt ägdabostadsföretag, måste upphöra. Den av olika s-regeringar fördapolitiken har i detta avseende endast bidragit till att motverkaett spritt och enskilt ägande till förmån för ett koncentreratoffentligt ägande.En absolut förutsättning för att alla människor skall kunnaerbjudas ett boende som svarar mot deras efterfrågan ärnaturligtvis att boendekostnaderna kan hållas tillbaka. Detta ärdock inte något som kan ske genom bostadspolitiska åtgärder,utan det förutsätter i första hand en ansvarsfull ekonomiskpolitik som sänker räntorna. Sänkta räntor innebär i sin tursänkta kapitalkostnader och därmed ett minskat behov avhyreshöjningar för det egna boendet. De hittillsvarandeåtgärderna att genom olika subventionssystem och liknandeåtgärder försöka påverka bostadskostnaderna skapar enbart enillusion av att kostnaderna för boendet är låga. Genom attkostnaderna i stället finansieras över statsbudgeten ledersubventionerna till sämre statsfinanser och därmed högre räntorsom i sin tur fördyrar boendet. Effekterna blir därmed demotsatta till vad som eftersträvats.De enda subventioner som enligt utskottets mening kanaccepteras på bostadsmarknaden är de bidrag som gårdirekt till den enskilde för att garantera honom eller hennetillgång till en fullgod bostad. Dessa bidrag skall emellertidinte betraktas som en del av bostadspolitiken, utan som en del iett grundläggande socialt skyddsnät.Den enskildes äganderätt måste stärkas. Politiskt godtyckeskall inte hindra användningen av enskilt ägd mark. att expropriation och regleringar är åtgärder som skallanvändas ytterst restriktivt. Inte minst gäller detta i glesbygddär åtgärder i stället bör vidtas för att underlätta nybyggandeoch utveckling. Endast genom att på detta sätt förbättravillkoren för byggande och boende skapas förutsättningar för enlevande landsbygd och skärgård. Målet för markpolitiken skallvara att slå vakt om miljö och allmän säkerhet. Den skalldessutom genom framförhållning i planeringen ge godaförutsättningar för en väl fungerande infrastruktur.Sammanfattningsvis bör enligt utskottets meningbostadspolitiken ges en utformning som garanterar den enskilderätten att i så stor utsträckning som möjligt bestämma över sitteget boende. Det är hushållens önskemål och efterfrågan somskall vara vägledande. En effektiv och väl fungerandebostadsmarknad förutsätter att marknadsekonomins principertillåts vara styrande. I korthet innebär detatt subventionsavvecklingen måste fullföljas,att likabehandling av olika upplåtelseformer måste införas,att offentliga bostadsföretag bör säljas,att äganderätten skall stärkas samtatt avregleringen skall fullföljas.Vad utskottet nu med anslutning till motion Bo411 (m) yrkande16 anfört om bostadspolitikens inriktning och utformning börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetsställningstagande i denna del innebär att övriga motionsyrkandenavstyrks.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande bostadspolitikens inriktning ochutformningatt med anledning av motion 1994/95:Bo411 yrkande 16och med avslag på motionerna 1994/95:Bo202, denna motion imotsvarande del, 1994/95:Bo213, 1994/95:Bo216 yrkande 2,1994/95:Bo217, 1994/95:Bo233 samt 1994/95:Bo237 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Organisationen av de bostadspolitiska frågorna iregeringskansliet (mom. 2, motiveringen)(), (), (), IngaBerggren (m), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjarmed "Sedan mitten" och på s. 22 slutar med "de avstyrks" bort haföljande lydelse:Bostadsutskottet har haft attbehandla förslag om hur regeringen skall hantera debostadspolitiska frågorna i sitt kansli. Vid det första av dessatillfällen konstaterade ett enhälligt utskott (bet.1992/93:BoU11 s. 8) att ärendefördelningen mellan olikadepartement var en fråga som regeringen självständigt hade attavgöra. Utskottet ansåg då att ett tillkännagivande i fråganredan av detta skäl var olämpligt. Utskottet vidhåller dennaprincipiella uppfattning. Partimotionen Bo202 (c), såvitt nu äri fråga, samt motion Bo232 (s) avstyrks med hänvisning till detanförda.3. Bostadsbyggnadsbehovet (mom. 3, motiveringen), , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 22 börjar med "Det är" och på s. 23 slutar med "deavstyrks" bort ha följande lydelse:Utgångspunkten för bostadspolitiken bör vara att hushållensönskemål och behov i möjligaste mån skall styra vilka bostädersom skall produceras och var de skall byggas. Det betyder attbostadsbyggnadsbehovet måste bedömas utifrån den kunskap somfinns om bostadskonsumenternas efterfrågan. Vid ett sådantsynsätt måste det ankomma på bostadsmarknadens aktörer att svaraför att bostadsbyggandet får en omfattning som svarar motefterfrågan. En förutsättning för att detta skall bli möjligt ärbl.a. en väl fungerande bostadsmarknad där den verkligaefterfrågan tillåts få genomslag.Vad i motionerna Bo227 (s), Bo230 (s) och Bo241 (s), såvitt nuär i fråga, förordats avstyrks med hänvisning till det nuanförda.4. Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen m.m. (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Som framgått" och slutar med "avstyrks således" bortha följande lydelse:De kommunägda bostadsföretagen har alltsedan sin tillkomstefter kriget givits en särställning på den svenskabostadsmarknaden. De har omfattats av en mängd gynnande reglersom helt har satt konkurrensen ur spel. Vi kan ocksåavläsa effekterna av denna politik. Det gäller bl.a. den högaandelen hyresbostäder i bostadsbeståndet. Som framhålls i motionBo411 (m) är detta inte följden av bostadskonsumenternasegentliga efterfrågan, utan det beror på en bostadspolitik därägande och valfrihet motarbetats medan den offentligägdahyresrätten har favoriserats.Under den förra fyrpartiregeringen påbörjades en avregleringav bostadsmarknaden som bl.a. syftade till att ge neutralitetmellan olika upplåtelseformer och mellan olika fastighetsägare.Ett väsentligt inslag i denna politik var att skapalikställighet mellan de kommunägda bostadsföretagen och övrigabostadsföretag. Det innebär att favoriseringen av dessaföretag i det närmaste upphört och att kommunala bostadsbolagfår konkurrera på i stort sett lika villkor som andrabostadsföretag. Enligt utskottets mening kvarstår dock tvåviktiga skillnader. Det gäller förekomsten av dels kommunalborgen, dels kommunala tillskott av skattemedel till kommunalabostadsföretag.Det är enligt utskottets mening inte rimligt att kommunernamed hjälp av skattemedel på detta sätt kan stödja de egnabostadsföretagen. I enlighet med förslaget i motion Bo411 (m)bör därför åtgärder vidtas för att hindra kommunerna från attfortsättningsvis direkt eller indirekt ekonomiskt stödja av demägda bostadsföretag. Ett förbud mot borgen eller direktkommunalt stöd bör alltså införas i de nu aktuellasituationerna.Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i motion Bo411(m) yrkande 15 anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär attmotionerna Bo213 (s) samt Bo216 (s) yrkandena 5 och 6 avstyrks.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande kommunernas ansvar förbostadsförsörjningen m.m.att med anledning av motion 1994/95:Bo411 yrkande 15samt med avslag på motion 1994/95:Bo216 yrkandena 5 och 6 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Boendesegregationen (mom. 5, motiveringen), , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 26 börjar med "Som framgått" och på s. 28 slutar med"anses erforderligt" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den oro som kommer till uttryck i flera avmotionerna över problemen i vissa bostadsområden med storboendesegregation. Dessa problem är emellertid till stor del avsådan natur att de inte kan lösas med de medel som står tillbuds inom bostadspolitikens ram. bereder frågorsom gäller de sociala problem som uppstått genom en ensidigbefolkningssammansättning i delar av bostadsbeståndet. Detförtjänar dock i sammanhanget påpekas att en starkt bidragandeorsak till att problemen uppstått står att finna i den avtidigare socialdemokratiska regeringar förda bostadspolitiken.En ideologiskt betingad satsning påkommunägda hyresfastigheter har således bidragit till att vii dag har hela stadsdelar där de boende inte känner tillräckligtansvar för den egna lägenheten eller sitt bostadsområde. Tilldetta har bidragit både ensidigheten i utbudet avupplåtelseformer och i den fysiska utformningen av boendemiljön.Bostadsområden med en blandning av hustyper och med ett störreinslag av egnahem och bostadsrättslägenheter harerfarenhetsmässigt visat sig fungera betydligt bättre. problemområden är det påtagligt att i övrigt identiskabostadshus fungerar betydligt bättre om de boende känner etteget ekonomiskt ansvar för sin bostad. Det har nästan alltidvisat sig att både skötseln av fastigheten och trivseln blivitbättre efter en ombildning från hyresrätt till bostadsrätt.Det vore givetvis att ge en förenklad bild av problemensomfattning i de segregerade bostadsområdena att påstå attproblemen kan lösas genom ett större inslag av ägda bostäder.Insatser behöver göras inom exempelvis socialpolitikens,utbildningpolitikens och arbetsmarknadspolitikens ram. Även inomdessa områden torde emellertid de erforderliga åtgärderna tillstor del handla om att ge de enskilda individerna störremöjlighet att ta ansvar för sina liv. Vad gäller erforderligaåtgärder inom bostadsutskottets ansvarsområde har utskottet ovanunder avsnittet om bostadspolitikens inriktning och utformningredovisat sin principiella inställning.Vad utskottet ovan anfört innebär att en inriktning avbostadspolitiken i enlighet med vad Moderata samlingspartietföreslagit i sina bostadspolitiska motioner även kommer attmedföra förbättringar inom de bostadsområden som harsegregationsproblem. Det är däremot inte lämpligt att utforma ensärskild bostadspolitik för dessa områden. Detta skulle snarastbidra till att konservera problemen. bör mot dennabakgrund avslå de aktuella motionskraven om olika former avtillkännagivanden om särskilda bostadspolitiska åtgärder förområden med segregationsproblem. En fortsatt omläggning av dengenerella bostadspolitiken i linje med det arbete som dentidigare borgerliga regeringen inledde bör däremot efterlysasfrån regeringens sida.6. Ungdomars boende (mom. 6, motiveringen), , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 28 börjar med "Ungdomar är" och på s. 29 slutar med "7 och8" bort ha följande lydelse:Det bästa sättet att stärka ungdomars och andra gruppersställning på bostadsmarknaden är enligt utskottets mening attverka för att det finns bra och ändamålsenliga bostäder atttillgå för alla. Målsättningen bör vara att lösa bostadsfråganför ungdomar liksom för andra hushåll på den reguljärabostadsmarknaden. Vad som erfordras är därför en bostadspolitiksom skapar långsiktigt hållbara förutsättningar som tryggarbostadsförsörjningen för alla. Ett genomförande av förslagen imotion Bo411 (m), som utskottet ovan ställt sig bakom, lederockså till att en sådan bostadspolitik kan förverkligas.Utskottet avstyrker med hänvisning härtill förslagen imotionerna Bo206 (mp), Bo216 (s) yrkande 7 samt Fi417 (mp)yrkandena 7 och 8.7. Ungdomars boende (mom. 6)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Ungdomar är" och på s. 29 slutar med "7 och 8" bortha följande lydelse:Som framhålls i motionerna Bo206 (mp) och Fi417 (mp) har mångaungdomar svårt att hitta en bostad som de har råd med.Skälet till detta är främst att bostadsbyggandet under senare årvarit alltför inriktat på fördyrande standardnormer. Tillsammansmed den allmänna prisutvecklingen i byggandet har detta letttill bostadskostnader som ligger långt över vad vanliga ungdomarkan betala. Som en följd härav bor ungdomar kvar hemmaunder allt . Det är inte heller ovanligt att ungdomarsom skaffat egen bostad av ekonomiska skäl tvingas flyttatillbaka till föräldrahemmet.Enligt utskottets mening måste möjligheterna för unga attskaffa sig en egen bostad till rimliga kostnader förbättras. Enproduktion av enkla bostäder utförda i hälso- och miljöriktigamaterial måste därför stimuleras. Det kan t.ex. avse bostädermed ett rum och kokvrå där komplicerade ventilationsanläggningarersatts av öppningsbara fönster och där miljöriktiga ochsamtidigt billiga installationer som mulltoalett och alternativauppvärmningsmöjligheter liksom utrymmen för källsortering ochkompostering är standard.Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i motionernaBo206 (mp) och Fi417 (mp) yrkandena 7 och 8 anfört om ungdomarsboende bör som sin mening ge regeringen till känna. mån förslaget i motion Bo216 (s) yrkande 7 inte kan ansestillgodosett med det nu anförda avstyrks det av utskottet.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6. beträffande ungdomars boendeatt med anledning av motionerna 1994/95:Bo206 samt1994/95:Fi417 yrkandena 7 och 8 och med avslag på motion1994/95:Bo216 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,8. Bosparsystem (mom. 10), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Av samma" och slutar med "yrkande 14" bort haföljande lydelse:Ett bosparsystem som kan stimulera till köp av en egen bostadhar efterlysts av personer med insikt i deekonomiska förhållandena på bostadsmarknaden. Om ett sådantsparsystem funnits i och vunnit bred anslutning hadesannolikt de senaste årens kris på fastighetsmarknaden varit avbetydligt mindre omfattning.