bet · GI01KU30 · 1995-05-11 00:00:00 — 1994/95:64).Lagrådet avgav yttrande över förslaget till lag om deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna (prop.1993/94:117). Den nu föreslagna ändringen av denna lag rör enändring av de processuella bestämmelserna i konventionen.Klaganden ges en rätt att hänskjuta ett mål till domstolensprövning på det sätt som anges i protokoll nr 9. Det nyaförfarandet kan i och för sig tillämpas oberoende av svensklagstiftning sedan protokollet ratificerats av och detträtt i kraft gentemot . Den föreslagna ändringen utgörnärmast en nödvändig konsekvens av den lagstiftningsmetod somtillämpades då införlivades med svensk rättgenom lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna. Lagrådets hörande skulle därför sakna betydelse iärendet (prop. 1994/95:115).När det gäller dubbelbeskattningsavtal mellan ochandra länder har anförts följande.Som framgår av 2 § i den föreslagna lagen skall avtaletsbeskattningsregler tillämpas endast i den mån de medförinskränkning av den skattskyldighet i som annars skulleföreligga. Regeringen anser på grund härav och på grund avförslagens beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats (prop.1993/94:154, 1993/94:155, 1993/94:230, 1993/94:246, 1994/95:29och 1994/95:60).I proposition 1993/94:153 om ändring i lagen omdubbelbeskattningsavtal mellan , , , Norgeoch beträffande skatter på arv och gåva har anförtsföljande.På grund av förslagets beskaffenhet anser regeringen attLagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande hardärför inte inhämtats.I granskningsbetänkandet 1985/86:KU25 (s. 6 f.) noterades att8 kap. 18 § regeringsformen inte lämnar utrymme för att avståfrån lagrådsremiss enbart av det skälet att en tilltänktlagstiftning har motsvarighet i tidigare lagstiftning. Vid åretsgranskning har uppmärksammats tre liknande situationer, nämligenpropositionerna 1993/94:203, 1994/95:39 och 1994/95:75.I proposition 1993/94:203 Ändringar av avtalet om Europeiskaekonomiska samarbetsområdet () m.m. anförderegeringen följande i fråga om förslag till en ny lag påJordbruksdepartementets område.Lagen om jordbruksprodukter och livsmedel som är ekologisktframställda rör frågor som delvis regleras på lägre nivå än ilag. Med ett undantag är bestämmelserna i den föreslagna lagennärmast ett nödvändigt inslag i en lagstiftning omproduktkontroll. Dit hör bestämmelserna om tillsyn, föreläggandeoch förbud, tillträdesrätt och överklagande. Bestämmelsen omöverlämnande av myndighetsuppgift till enskilt organ ärvisserligen inte lika vanligt förekommande som de nyssnämndabestämmelserna. Gemensamt för samtliga bestämmelser äremellertid att de utformats efter gängse mönster och därför intekan förutsättas ge anledning till några synpunkter vid enlagrådsgranskning. Även bestämmelserna i den föreslagna nyalagen är följaktligen av sådan beskaffenhet att Lagrådetshörande skulle sakna betydelse.I proposition 1994/95:39 anfördes bl.a. följande.En ändring av lagen (1946:819) om upptagande av ed förrättighets tillvaratagande i utlandet utgör i princip en sådanlagändring som regeringen bör inhämta yttrande av Lagrådet över.Den lagändring regeringen nu föreslår innebär dock bara att detgörs ett tillägg i lagen till de uppgifter en enskild kan fåbekräfta med ed. Den nya uppgiften är av liknande karaktär somde som redan finns i lagen. Lagrådets yttrande skulle saknabetydelse på grund av sakens beskaffenhet och har därför inteinhämtats.I proposition 1994/95:75 lades fram förslag till lag om EG:sförordningar om jordbruksprodukter, lag om EG:s förordningar ommiljö- och strukturstöd, lag om EG:s förordningar om dengemensamma fiskeripolitiken, lag om ändring i lagen (1984:409)om avgift på gödselmedel, lag om ändring i lagen (1984:410) omavgift på bekämpningsmedel och lag om ändring i lagen (1985:342)om kontroll av husdjur m.m. Regeringen anförde följande.De föreslagna nya lagarna är i huvudsak bemyndigandelagar.Endast vissa av bestämmelserna i lagarna hör till Lagrådetsgranskningsområde. Dit hör bestämmelserna om entillsynsmyndighets rätt att meddela förelägganden och förbudförenade med vite och att bereda sig tillträde till lokaler ochområden för tillsyn. Dit hör också bestämmelserna om straff ochöverklagande.Med hänsyn till de tillsyns-, straff- och överklagandereglersom redan finns i de marknadsregleringslagar som vid ettmedlemskap kommer att ersättas av EG:s förordningar är det intefråga om någon principiellt ny lagstiftning. I beaktande av dekontroll- och sanktionskrav som följer av EG-rätten kan behovetav bestämmelserna inte ifrågasättas. Bestämmelserna har också iallt väsentligt utformats i överensstämmelse med motsvarandebestämmelser i annan offentligrättslig lagstiftning. Med hänsyntill vad som sagts skulle Lagrådets hörande sakna betydelse.I detta sammanhang bör även nämnas propositionerna 1993/94:202och 1994/95:71.I proposition 1993/94:202 lades fram förslag till lag omöverflyttning av fartyg mellan fartygsregister. Förslagetinnebar ett införlivande av bestämmelser enligt EES-avtalet.Regeringen konstaterade att innehållet i lagförslaget var sådantsom nämns i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. Enligtregeringen var dock frågans beskaffenhet sådan att Lagrådetshörande kunde underlåtas, eftersom lagförslaget i sin helhethade sin grund i som godkänts av riksdagen.I proposition 1994/95:71 lades fram förslag till lag omändring i lagen (1983:1015) med anledning av tillträdetill konventionen om en uppförandekod förlinjekonferenser. Vidare föreslog regeringen att lagen (1993:41)om datoriserade bokningssystem, lagen (1993:42) om kompensationtill passagerare som nekas ombordstigning på luftfartyg iregelbunden lufttrafik, lagen (1993:44) om redovisning av vissainfrastrukturkostnader m.m., lagen (1994:757) om överflyttningav fartyg mellan fartygsregister och lagen (1994:1122) omavskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser ochbefordringsvillkor skulle upphävas. Regeringen konstaterade attlagförslagen i och för sig föll inom det område som skallgranskas av Lagrådet. Enligt regeringen var frågans beskaffenhetdock sådan att Lagrådets hörande saknade betydelse, eftersomlagförslagen i sin helhet hade sin grund i anslutningtill EU och i huvudsak innebär ett upphävande av bestämmelserför att undvika dubbelreglering.Vidare kan nämnas proposition 1993/94:225 om vissamervärdesskattefrågor. Regeringen anförde att den hade beslutatatt inhämta Lagrådets yttrande över förslaget till lag omändring av mervärdesskattelagen. Lagrådet hade inte haft någotatt erinra mot förslaget. Regeringen påpekade att ändringen i 20kap. hade tillkommit efter det att Lagrådet lämnat sitt yttrandeoch hade därför inte omfattats av Lagrådets granskning.Fördröjning av lagstiftningsfrågans behandlingBeträffande undantagsregeln om att Lagrådets inhämtande intebehöver inhämtas, om dess hörande skulle fördröjalagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men skulleuppkomma, framhöll igranskningsbetänkandet 1982/83:KU30 (s. 8) att när det gälldedet s.k. obligatoriska granskningsområdet var lagrådsgranskninghuvudregel. För undantag från lagrådsgranskning krävdessärskilda skäl. Allmänna hänvisningar till behovet avskyndsamhet fick t.ex. inte urholka tillämpningen avhuvudregeln.I elva propositioner har som skäl för att Lagrådets hörandeinte inhämtats åberopats tidsbrist. En av dessa propositionerinnehåller endast ett återgivande av lagtexten i 8 kap. 18 §regeringsformen. Av övriga innehåller sex propositionerlagförslag som föreslogs träda i kraft underförutsättning att inträdde som medlem i EU.Propositionerna är 1994/95:34 om den svenska tullagstiftningenvid ett EU-medlemskap (regeringens beslut ),1994/95:43 om lageravgift på socker och ris (regeringens beslutden ), 1994/95:52 om beskattningen vidgränsöverskridande omstruktureringar inom EG, m.m. (regeringensbeslut ), 1994/95:54 om ny lag om skatt påenergi, m.m. (regeringens beslut ),1994/95:57 om mervärdesskatten och EG (regeringens beslut den 20oktober 1994) och 1994/95:91 om beskattningen av europeiskaekonomiska intressegrupperingar (EEIG) och andrainkomstskattefrågor (regeringens beslut ). Ipropositionerna anförde regeringen att en lagrådsgranskningskulle fördröja avlämnandet av propositionerna så att det intevore möjligt att åstadkomma en avslutad riksdagsbehandling . Enligt regeringen skulle ett fördröjande avlagstiftningsfrågornas behandling innebära att ett avsevärt menskulle uppkomma.I detta sammanhang kan vidare nämnas proposition 1993/94:244med förslag till lag om utbildning för fredsbevarande verksamhetsom avsågs träda i kraft . Förslaget syftade tillatt ge regeringen rättslig möjlighet att sända svensk trupputomlands för att delta i övningar inom ramen för initiativetPartnerskap för fred (Partnership for Peace -- PFP). Regeringenanförde att en första övning inom ramen för PFP-samarbetet kundeberäknas äga rum . Förslaget var enligtregeringen därför av så brådskande beskaffenhet att Lagrådetshörande skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så attavsevärt men skulle uppkomma. Regeringen fattade beslut ompropositionen den 14 april 1994.Därutöver kan nämnas proposition 1994/95:25 om vissaekonomisk-politiska åtgärder. I propositionen lades bl.a. framflera förslag på det skatterättsliga området. Regeringen anfördeföljande i fråga om dessa förslag.Lagförslagen är i flertalet fall av den beskaffenhet attLagrådets hörande skulle sakna betydelse. Vissa andra lagförslagär sådana att Lagrådets hörande normalt bör inhämtas. förslaget till lag om direktavdrag för byggnader m.m. Detbör emellertid påpekas att lagförslagen i stor utsträckninginnebär en återgång till de regler som beslutades i 1990 årsskattereform och som gällde fram till . Dessaregler har tidigare granskats av Lagrådet. En förnyad granskningi dessa delar framstår därför som obehövlig.Förslagen, som materiellt och systematiskt utgör ensammanhållen helhet, är ett mycket viktigt inslag i den del avregeringens ekonomiska politik som bör ta ställningtill . En lagrådsgranskning skulle fördröja avlämnandet avpropositionen så att det inte vore möjligt att åstadkomma enavslutad riksdagsbehandling . Det innebär attLagrådets hörande skulle fördröja lagstiftningsfrågornasbehandling så att avsevärt men skulle uppkomma.UnderhandsföredragningarUtskottet har i samband med sina granskningar vid en radtillfällen kritiserat förekomsten av s.k.underhandsföredragningar, dvs. föredragningar inför Lagrådetinnan lagrådsremissen har expedierats till Lagrådet (se t.ex.bet. KU 1986/87:33). Utskottet konstaterade under föregående årsgranskning att sådana underhandsföredragningar inte förekommitunder 1993.Vad gäller förevarande år konstaterar utskottet, med stöd avuppgifter ur Lagrådets diarier, att det inte harförekommit att föredragningen inför Lagrådet påbörjats före detatt regeringen fattat sitt beslut om en remiss till Lagrådet.Däremot har i ett fall granskningen påbörjats dagen efter attregeringen har fattat sitt beslut om lagrådsremiss och innanlagrådsremissen formellt har kommit in till Lagrådet. granskning avseende föranledde två liknandefall inget uttalande från utskottets sida (bet. 1991/92:KU30).Riksdagens lagrådsremisserI sista hand avgör om Lagrådet skall höras över ettlagförslag. Även en minoritet i ett riksdagsutskott har enligt 4kap. 10 § riksdagsordningen en möjlighet att få till stånd enlagrådsgranskning.Under 1994 har i fem fall skett lagrådsgranskning på ettriksdagsutskotts begäran. Föregående år skedde detta i sex fall.Socialförsäkringsutskottet beslutade attinhämta Lagrådets yttrande över proposition 1993/94:221Ersättningssystemet för vuxentandvård. har inkommit en granskningsanmälanangående regeringens handläggning av denna proposition.Ifrågavarande lagrådsremiss behandlas därför särskilt i avsnitt6.2 nedan.Den 28 april 1994 beslutade lagutskottet att inhämta yttrandefrån Lagrådet över ett inom utskottet upprättat förslag till lagom registrerat partnerskap m.m. (se bet. 1993/94:LU28).Utskottets förslag byggde på betänkandeSOU 1993:98 och föranleddes av tio motioner från den allmännamotionstiden. Lagrådet anförde i sitt yttrande att denföreslagna lagen i flera hänseenden inte var tillräckligtklargörande och att det fanns en påtaglig risk för att den kundeföranleda skilda svårigheter vid tillämpningen. Enligt Lagrådetsmening borde förslaget under sådana förhållanden inte läggastill grund för lagstiftning om inte starka skäl åberopadeshärför. , som fann att lagförslaget skulle läggasfram, företog vissa omformuleringar i författningstexterna medanledning av vad Lagrådet hade påpekat från lagteknisk synpunkt.Den 3 maj 1994 beslutade arbetsmarknadsutskottet att inhämtaLagrådets yttrande över lagförslagen i regeringens proposition1993/94:209 Den fortsatta reformeringen avarbetslöshetsförsäkringen. I sitt yttrande anförde Lagrådet attde remitterade lagförslagen inte uppfyllde de krav som kundeställas i fråga om tydlig utformning, överskådlighet ochlättillgänglighet. Lagrådet fann emellertid inte bristerna såstora att förslaget skulle avstyrkas. Arbetsmarknadsutskottetföreslog vissa ändringar i lagförslagen -- till största delenav språklig och redaktionell art -- i huvudsak i enlighet medvad Lagrådet förordat.Riksdagen beslutade (bet. 1993/94:KU28, rskr.450), med anledning av ett antal motioner från den allmännamotionstiden , att som vilande anta förslag till lagar omändring i tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Förslagen gällde vissa ytterligareåtgärder mot barnpornografi och hade utarbetats inomkonstitutionsutskottets kansli. medgavundantag från den i 8 kap. 15 § regeringsformen föreskrivnaniomånadersfristen såvitt gällde förslagen till lagändringar medikraftträdande . beslut avsåg ävenlagändringar som föreslogs träda i kraft . Ifråga om de lagändringar som trädde i kraft den 1 januari 1995fattade slutligt beslut (bet.1994/95:KU6, rskr. 12).I detta lagstiftningsärende kan följande noteras vad gällerremiss till Lagrådet.Lagrådet avlämnade ett yttrande med anledningav en remiss från regeringen med förslag till lag om ändring itryckfrihetsförordningen, m.m. avseende åtgärder motbarnpornografi. meddeladeJustitiedepartementet att regeringen inte skulle komma attförelägga något förslag om grundlagsändringar när detgällde barnpornografibrott.Konstitutionsutskottet beslutade att inhämtaLagrådets yttrande över förslag till lag om ändring iyttrandefrihetsgrundlagen, m.m. (bet. 1993/94:KU28).Lagförslagen lades fram i en inom kansliupprättad promemoria. Lagrådet avlämnade ettyttrande över lagförslagen.Den 15 november 1994 beslutade inhämtaLagrådets yttrande över förslag till lag om tillfälligabestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalradio (bet.1993/94:KU25). Förslaget föranleddes av ett initiativ frånutskottets sida. Lagrådet avstyrkte förslaget i ett yttrande den16 . Utskottet beslutade efter ytterligarebehandling att lägga fram förslaget för . Riksdagenbeslutade att anta lagförslaget, menförklarade det vilande enligt 2 kap. 12 § tredje stycketregeringsformen (rskr. 1994/95:26).Utskottets bedömningUtskottet vill -- liksom vid de senaste årens granskning --framhålla vikten av att Lagrådets synpunkter tydligt framgår avpropositionen. Det är med tillfredsställelse som utskottet medanledning av årets granskning konstaterar att uppgift omLagrådets synpunkter har redovisats under särskild rubrik i deflesta av propositionerna . Även i de fall därLagrådets yttrande inte har inhämtats har skälen därtill i mångapropositioner redovisats under särskild rubrik.Motiveringar för att Lagrådets yttrande inte har inhämtats äremellertid fortfarande bristfälliga i ett stort antalpropositioner. Utskottet vill därför framhålla atti de fall regeringen anser att Lagrådets hörande skulle saknabetydelse på grund av frågans beskaffenhet, skall regeringenmotivera denna bedömning om den inte framstår som självklar. Detär inte tillräckligt, såsom har skett i många propositioner, attendast återge den lagtext som åberopas för att inte höraLagrådet. Vad gäller de fall där regeringen har ansettlagförslaget vara så brådskande att en remiss till Lagrådetskulle vara till avsevärt men, konstaterar däremot utskottet medtillfredsställelse att i flertalet propositioner regeringen bådehar motiverat vad det är som gör förslaget så brådskande ochredovisat vari det befarade menet består.Utöver det nu anförda föranleder granskningen inte någotuttalande från utskottets sida.6.2 Propositionen om ersättningssystemet för vuxentandvårdSocialförsäkringsutskottets behandlingI proposition 1993/94:221 Ersättningssystemet förvuxentandvård lade regeringen fram förslag till ändringar ilagen (1962:381) om allmän försäkring, i tandvårdslagen(1985:125) och i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring.Enligt regeringen utgjorde detta de lagändringar som behövdesför att genomföra ett förändrat ersättningssystem förvuxentandvård på grundval av de riktlinjer som riksdagentidigare godkänt (prop. 1993/94:93, bet. SfU10, rskr. Ipropositionen lämnades vidare bl.a. en redogörelse för detprincipiella innehållet i en ny förordning omtandvårdsersättning som avsågs ersätta den gällandetandvårdstaxan. Regeringen anförde att den inte ansåg att de ipropositionen framlagda lagförslagen föll inom Lagrådetsgranskningsområde enligt 8 kap. 18 § regeringsformen. Regeringenanförde vidare att invändningar av annat än lagteknisk artinte motiverade remiss till Lagrådet.Vid sin behandling av propositionen påpekadesocialförsäkringsutskottet att utskottet i betänkandet1993/94:SfU10 bl.a. hade förutsett att regeringen skulleföranstalta om Lagrådets granskning av de kommande förslagen.Utskottet anförde vidare att det fann det anmärkningsvärt attregeringen inte hade hörsammat utskottets önskemål omlagrådsgranskning. Utskottet inhämtade därför Lagrådets yttrandeöver propositionen.Lagrådets yttrandeLagrådet framhöll inledningsvis i sitt yttrande att motivenoch författningskommentarerna i propositionen var rättkortfattade och att de därför inte utgjorde underlag för någonsäker bedömning av den föreslagna reformen i alla dessenskildheter. Till detta bidrog enligt Lagrådet att åtskilligafrågor avsågs bli reglerade i en förordning omtandvårdsersättning vars innehåll endast summariskt redovisats ien "beskrivning av principiell karaktär avseende de viktigastemomenten i det nya regelsystemet". Vidare anförde Lagrådet att vad gällde systemet medpremietandvård fanns det ett flertal förhållanden som lättskulle kunna ge upphov till tvister mellan patient ochvårdgivare och som inte närmare berörts i propositionen. Härvidframhöll Lagrådet att det av propositionen inte framgick omparterna i sådana fall skulle vända sig till domstol eller omtvisterna skulle lösas på annat sätt. Lagrådet påpekade också att det enligt propositionen var ettvillkor för att ersättning skulle utgå att ett avtal slutitsmellan vårdgivaren och den försäkrade. Vidare sades ipropositionen att avtalet skulle ha det innehåll som förutsattesi bestämmelserna i en förordning om tandvårdsersättning. Härvidframhöll Lagrådet att det framgick att avsikten var att avtaletsinnehåll åtminstone delvis skulle bli föremål för en materiellreglering av tvingande karaktär. Mot denna bakgrund framhöllLagrådet att en sådan normgivning sannolikt måste ske genom lagpå grund av bestämmelserna i 8 kap. 2 § regeringsformen.Avslutningsvis fann Lagrådet att det mot den föreslagnalagregleringen kunde riktas allvarlig kritik för oklarheter ochbrister. Lagrådet anförde att det inte heller var övertygat omatt regleringen var så utformad att den kunde anses tillgodoseangivna syften. Lagrådet sade sig därför inte kunna tillstyrkaatt förslaget lades till grund för lagstiftning.Riksdagens beslutSocialförsäkringsutskottet ansåg att den starka kritik somLagrådet riktat mot förslaget var berättigad. Utskottetavstyrkte bifall till propositionen och föreslog att riksdagenskulle upphäva sitt beslut om riktlinjer förett reformerat ersättningssystem för vuxentandvård. Vidareföreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om etthelt nytt förslag till ersättningssystem för vuxentandvård.Riksdagen beslutade att återförvisa ärendettill socialförsäkringsutskottet. Efter förnyad behandling avgavutskottet ett nytt betänkande, vari utskottet hänvisade tillinnehållet i det tidigare betänkandet. Den 10 juni 1994beslutade i enlighet med utskottets förslag.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att, som regeringen anfört, de iproposition 1993/94:221 framlagda lagförslagen inte faller inomLagrådets granskningsområde enligt 8 kap. 18 § regeringsformen.Emellertid framgår av propositionen att regeringen hade föravsikt att i en förordning om tandvårdsersättning bl.a. regleravilket innehåll ett avtal mellan vårdgivaren och den försäkradeskulle ha. Härvid avsåg regeringen således att föreskriva om enmateriell reglering av tvingande karaktär. Utskottet vill ilikhet med Lagrådet framhålla att en sådan normgivning sannoliktmåste ske genom lag på grund av bestämmelserna i 8 kap. 2 §regeringsformen. Utskottet konstaterar vidare att ett sådantlagförslag i sin tur hade fallit in under Lagrådetsgranskningsområde enligt 8 kap. 18 § regeringsformen. Frånkonstitutionella utgångspunkter vill utskottet därför i berörthänseende instämma i den kritik socialförsäkringsutskottetframfört mot regeringens handläggning av förevarandelagstiftningsärende. Som framgår av redogörelsen ovan avslogriksdagen regeringens förslag om ett nytt ersättningssystem förvuxentandvård.Granskningen föranleder i övrigt inget uttalande frånutskottets sida.7. FörfattningsutgivningenUtskottet har på sedvanligt sätt granskat utgivningen avSvensk författningssamling (SFS). Granskningen avser 1994 ochhar tagit sikte på förhållandet mellan den tidpunkt dåförfattningarna kom ut från trycket och dagen förikraftträdandet. Enligt gällande bestämmelser skall enförfattning komma ut från trycket föreikraftträdandet.Bestämmelser om kungörande av vissa lagar och vissa andraförfattningar finns bland annat i 8 kap. 19 § regeringsformen, ilagen (1976:633, omtryck 1989:935) om kungörande av lagar ochandra författningar och i författningssamlingsförordningen(1976:725, omtryck 1992:450). En närmare redogörelse förbestämmelserna ges i granskningsbetänkandet KU 1986/87:33,bilaga B 4.Enligt 8 kap. 19 § regeringsformen skall beslutad lag utfärdasav regeringen utan dröjsmål och kungöras så snart det kan ske. s.k. Gröna boken, som innehåller riktlinjer förförfattningsskrivningen, har Statsrådsberedningen lagt fastvissa principer för författningsutgivningen. Bland annat angesatt tiden mellan det att en författning utkommer från trycketoch författningens ikraftträdande bör vara minst fyra veckor.Endast i speciella undantagsfall bör tiden sättas kortare än tvåveckor.Under år 1994 publicerades 2 093 författningar i SFS, vilketär en ökning med cirka 300 författningar jämfört med de tvåföregående åren.I nedanstående tabell redovisas antalet sent utkomnaförfattningar i både absoluta och relativa tal.Tabell 1. Antal och andel sent utgivna SFS under år 1994Tid Antal Andelmindre än fyra veckorföre ikraftträdandet 61 %mindre än två veckorföre ikraftträdandet 878 42 %efter dagen förikraftträdandet 26 1 %Av tabell 1 framgår att av totalt 2 093 författningar kom 42 %ut från trycket före ikraftträdandet.Andelen sent utkomna författningar under de senaste årenredovisas i tabell 2.Tabell 2. Antal utgivna författningar resp. andel sent utkomnaförfattningar (föreikraftträdandetidpunkten) för perioden --1994.År Antal Sent utkomna1990 1537 37 %1991 2047 33 %1992 1777 49 %1993 1750 34 %1994 2093 42 %Den relativt höga siffran kan delvis förklaras avinträdet i EU vilket ledde till ett stort antalförfattningsändringar . För 124 av de senaförfattningarna gällde att ikraftträdandedatumet var liktydigtmed den dag lagen med anledning av anslutning tillEuropeiska unionen trädde i kraft.