bet · GI01NU18 · 1995-04-04 00:00:00 — Arbetet skall redovisas senast i maj 1995.Olika frågor om rymdverksamhet tas upp i fyra motioner.Statsmakterna bör uttala sitt stöd för och stärka sittengagemang i den fortsatta utvecklingen inom rymd- ochmiljöforskningen, anförs det i motion 1994/95:N267 (s). Sverigehar deltagit i det europeiska rymdsamarbetet sedan starten år1964 och har en stark rymdforskning, företag medavancerad rymdteknik inom vissa områden och en betydanderymdverksamhet i , erinrar motionärerna om. Det krävs docken fortsatt forskning och kompetensutveckling på området, anförsdet.Den tidigare regeringen aktualiserade en utbyggnad avrymdforskningen i med stöd bl.a. av EU:s mål 6-medel,sägs det i motion 1994/95:A466 (m). Det är viktigt att dettainitiativ tas till vara, anser motionären och hänvisar till attrymdverksamheten i har stor betydelse för landet, menockså för kunskapsutvecklingen i regionen.Riksdagen bör göra ett uttalande om att Rymdbolagetshuvudkontor bör flyttas från till , anförs det imotion 1994/95:N232 (v). Rymdverksamhet bedrivs i huvudsak iEsrange som är beläget i kommun, konstaterar motionären.Hon anser att det vore en naturlig utveckling om även ledningenför rymdverksamheten flyttade närmare denna verksamhet.Regeringen bör anmodas att låta göra en utredning som kanklargöra vilka belopp som staten satsat på rymdteknik och vilkavinster som därigenom uppkommit för folkhushållet, heter det imotion 1994/95:N270 (mp). Motionärerna begär ett uttalande avriksdagen om en sådan utredning.Beträffande kopplingen mellan miljö- och rymdforskning, somnämns i motionerna 1994/95:N267 (s) och 1994/95:A466 (m), kannoteras att den omvärldsanalys som den tidigare nämndautredningen skall genomföra bör omfatta bl.a. det ökadesamarbetet mellan rymdforskning och miljöforskning avseende bådefjärranalys och klimatforskning.I den sistnämnda motionen refereras vidare till ett initiativpå området av den tidigare regeringen. I början av september1994 meddelade de dåvarande utbildnings-, arbetsmarknads- ochmiljöministrarna att de planerade ett gemensamt initiativ föratt inom ramen för ett kommande EU-medlemskap bygga ut miljö-och rymdforskningen. Ett forskningsinstitut avsågs bli inrättati med delfinansiering från -- mål 6.Ett utkast till förslag har tagits fram inom entjänstemannagrupp från Utbildnings-, Arbetsmarknads-, Närings-och Miljödepartementen. Detta har överlämnats till den särskildeutredare, landshövding (A 1994:12), som idecember 1994 tillkallades med uppdrag att utarbeta ett programför användningen av medel från i mål6-regionen. Förslag till utvecklingsplan för målområde 6 harnyligen lämnats till (dnr. A1995/2356/RP). En förutsättning för bidrag från EU:sstrukturfonder är att den svenska staten lämnar ett motsvarandebidrag. Beredning av förslaget pågår inomArbetsmarknadsdepartementet i syfte att eventuella förslag skalllämnas till senast i april 1995.När det gäller yrkandet i motion 1994/95:N232 (v) om attriksdagen skall agera för att Rymdbolagets huvudkontor skallflyttas från till , bör noteras att det är bolagetsstyrelse som fattar beslut i sådana ärenden. Vidare gäller attdet i direktiven till utredningen om den svenskarymdverksamheten erinras om att har en central roll idenna verksamhet. I utredarens uppdrag ingår att analyserautvecklingsmöjligheten för denrymdanknutna verksamheten i Kiruna.Kartläggningen av de medel som staten satsar på rymdverksamhetoch de vinster som uppkommer härav, som efterlyses i motion1994/95:N270 (mp), kan förväntas ingå i det arbete som dennämnda utredningen skall utföra.Utskottet behandlar först anslaget till rymdverksamhet,därefter frågor om insatser för utveckling av rymd- ochmiljöforskningen och om lokalisering av Rymdbolagets huvudkontoroch slutligen frågan om en kartläggning av rymdverksamheten.Regeringens förslag beträffande anslaget Rymdverksamhettillstyrks av utskottet.När det gäller frågan om insatser för utveckling av rymd-och miljöforskningen kan denna, som nämnts, förväntas ingå iden omvärldsanalys som utredningen om rymdverksamheten skallutföra. Vidare pågår, som tidigare beskrivits, inomregeringskansliet beredningsarbete med anledning av förslagavseende användning av medel från . Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1994/95:N267 (s) och 1994/95:A466 (m), den senare i aktuell del.Frågan om lokaliseringen av Rymdbolagets huvudkontor ärsom redovisats inte en fråga för . Motion 1994/95:N232(v) avstyrks därmed.När det slutligen gäller förslaget i motion 1994/95:N270 (mp)om en kartläggning av rymdverksamheten kan utskottetkonstatera att den svenska rymdverksamheten nu är föremål för enutredning . Redovisning av arbetet skall skesenast . Den nämnda motionen avstyrks därmed i berörddel.Bidrag till IngenjörsvetenskapsakademienFrån rubricerat anslag lämnas statens bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademiens (IVA) grundläggande verksamhet.Verksamheten inriktas på att följa, analysera och informera omden tekniska och industriellt-ekonomiska utvecklingen samt attskapa och initiera samverkan mellan olika teknikområden.Regeringen föreslår för nästa budgetår ett anslag på 8,2miljoner kronor.Av alla utredningar och program framgår att den ärtotalt oförstående till de krav som en hållbar utvecklingställer på tekniken, heter det i motion 1994/95:N270 (mp).Anslaget bör enligt motionärerna reduceras till dessatt ändrar sin inställning till de globalaöverlevnadsfrågorna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag ochavstyrker den här aktuella motionen i berörd del.Investeringsfrämjande och vissa övriga anslagInvesteringsfrämjandeInvesteringsfrämjande aktiviteter som syftar till att öka denutländska etableringen i har sedan den 1 juli 1993bedrivits inom ramen för verksamheten hos Styrelsen förSverigebilden (prop. 1992/93:100 bil. 13, bet. KrU15).Verksamheten, som bedrivs under projektnamnet Invest in ,har haft en tonvikt på att ge information och skapa kontaktermed japanska företag via kontor i . Styrelsen har dessutombedrivit viss verksamhet i , ochFrankrike. Invest in disponerar innevarande budgetår ca10 för verksamheten.Styrelsen för Sverigebilden har genomfört en utredning om denlångsiktiga organisationen och inriktningen av statensinvesteringsfrämjande. Enligt utredningsförslaget bör projektetInvest in bedrivas fristående från Styrelsen förSverigebilden och baseras på en långsiktig och målmedvetenbearbetning av strategiskt viktiga grupper av marknader ochföretag.Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen en ny form förden investeringsfrämjande verksamheten. föreslåsbemyndiga regeringen att inrätta en särskild delegation förinvesteringsfrämjande . I propositionen angesriktlinjer för verksamheten, för vilka regeringen begärriksdagens godkännande. Ett anslag på 97,5 miljoner kronorföreslås för nästa budgetår.Enligt regeringens bedömning kan utländska investeringarvitalisera det inhemska näringslivet genom att tillföra bl.a.kapital, teknisk kompetens samt nytt industriellt ochkommersiellt tänkande. De flesta industriländer har inrättatoffentligt finansierade nationella organ förinvesteringsfrämjande, sägs det i propositionen. Ett land sominte har motsvarande verksamhet får därmed en konkurrensnackdel.Den föreslagna delegationen för investeringsfrämjande avsesbli utsedd av regeringen och innehålla personer med erfarenheterfrån bl.a. , näringslivet, fackligaorganisationer och regionala organ. Delegationen, vars kansliskall ha en relativt begränsad omfattning, skall samarbeta medde svenska beskickningarna och med andra aktörer som t.ex.Sveriges Exportråd och handelskamrar.Det övergripande målet för verksamheten skall vara att genominformation och kontakter verka för att utländska företag iolika former investerar i eller samverkar med svenskaföretag i syfte att härigenom bl.a. skapa nyetableringar, ökaproduktionskapaciteten, medverka till en successiv förnyelsesamt öka kompetensen. Delegationen skall enligt regeringen haföljande uppgifter: (1) etablera sig som en central kontaktpunktför investeringsfrämjande, (2) utforma en strategi för attpåverka investeringsbeslut i syfte att öka investeringarna iSverige, (3) bedriva en aktiv informationsverksamhet i samverkanmed berörda beskickningar, , ,, tekniska attachéerna, olika handelskamrar samtregionala och lokala organ, (4) bedriva verksamhet påutlandsmarknaderna under /96 i främst ,och samt (5) upprätthålla en effektivförmedlingsorganisation.Delegationen skall presentera och marknadsföra sominvesteringsland i ett begränsat antal länder genom riktadeinsatser i form av seminarier, nyhetsbrev och generellinformation. Den skall vidare lämna upplysningar, följa upp ochvägleda vid förfrågningar från utländska företag ominvesteringsförutsättningar i . För att snabbt utöka dennuvarande verksamheten och dra fördel av EU-medlemskapbör särskilda insatser göras under /96, anserregeringen.Förslaget om investeringsfrämjande är föremål för yrkanden ifyra motioner. I tre av dessa föreslås ett minskat anslag.Regeringens förslag till anslag är exeptionellt högt, anförsdet i motion 1994/95:N288 (m). Delegationen bör i startfasenkunna ges ett betydligt mindre anslag, anser motionärerna ochföreslår ett belopp på , dvs. en minskningmed 75 miljoner kronor.Även i motion 1994/95:N274 (fp) föreslås en minskning avanslaget. Motionärerna anser att den uppgift som den föreslagnanya delegationen skall ha är en angelägen uppgift men menar dockatt den bör kunna med en mindre omfattande ekonomisksatsning eller . Också för den fortsattaverksamheten borde anslaget begränsas.I motion 1994/95:N275 (v) föreslås att skall fårepresentation i den föreslagna delegationen och att riksdagenskall göra ett uttalande härom.Den aktuella verksamheten bör kunna bedrivas utan en särskilddelegation och anslaget bör kunna minskas med hälften, hävdasdet i motion 1994/95:N270 (mp). Om en delegation ändå tillsättsbör den verka i anda och innehålla relevantkompetens inom det ekologiska området, anser motionärerna.En viktig faktor för den ekonomiska utvecklingen i äratt investeringsnivån höjs kraftigt för att möjliggörauppbyggnad av ny produktionskapacitet i stället för den som hargått förlorad . Utskottet ser förslagetom inrättande av en delegation för investeringsfrämjande som enändamålsenlig näringspolitisk åtgärd för att bidra till ökadeinvesteringar. Utskottet tillstyrker sålunda det av regeringenbegärda bemyndigandet.De riktlinjer för verksamheten som anges i propositionen harutskottet inget att erinra mot; de tillstyrks. Enligt utskottetsmening saknas det skäl för att vara representerad idelegationen. Motion 1994/95:N275 (v) avstyrks alltså i dennadel.Regeringens förslag till anslag tillstyrks också av utskottet.Därmed avstyrks de aktuella yrkandena i motionerna 1994/95:N288(m), 1994/95:N274 (fp) och 1994/95:N270 (mp), i vilka minskadeanslag förordas.Vissa övriga anslagTill det nya anslaget Avgift till Europeiska kol- ochstålgemenskapen (EKSG) föreslår regeringen attriksdagen engångsvis skall anvisa 150 miljoner kronor.Genom medlemskapet i EU blev anslutet också till EKSGpå samma sätt som nytillkommande EG-medlemmar blivit under 1970-och 1980-talen, konstateras det i propositionen. Som en konsekvens av medlemskapet skall denberörda svenska industrin betala en viss årlig avgift till EKSGsom för beräknas uppgå till av produktionsvärdet.Svenska staten skall dessutom bidratill EKSG:s fonder med totalt 16 700 000 ecu, motsvarande ca150 . Statens avgift grundas inte på någrarättsakter utan vilar på den praxis som utvecklats när nyaländer, i det här fallet framför allt och år1986, anslutit sig till EKSG, sägs det i propositionen.Avgiftens storlek är beroende av resp. lands andel avvärldsproduktionen av stål.Det av regeringen föreslagna anslaget avvisas i motion1994/95:N270 (mp). Motionärerna anför att det inte avbudgetpropositionen klart framgår om imedlemskapsförhandlingarna verkligen åtagit sig den aktuellaavgiften och att den inte finns upptagen i proposition1994/95:40 om budgeteffekter av medlemskap i m.m.I protokoll 5 till avtalet om EU-medlemskap anges detbelopp som skall betala till Europeiska kol- ochstålgemenskapen (prop. 1994/95:19 bil. 10 s. 579). Beloppetanges till 16 700 000 ecu. Ett särskilt avsnitt om kol- ochstålfrågor finns i propositionen (del 1 s. 375). Där anges(s. 377) att svenska staten skallbidra till EKSG:s fonder med totalt ca 150 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker det aktuella anslaget. Somredovisats ingick åtagande till EKSG i avtalet omSveriges EU-medlemskap. Motion 1994/95:N270 (mp) avstyrks därmedi berörd del.Utskottet behandlar vidare i detta avsnitt två anslag --Avgifter till vissa internationella organisationer ochTäckande av förluster vid viss garantigivning.Det första anslaget disponeras för avgifter för Sverigesdeltagande i olika internationella organ, bl.a. Organisationenför intellektuell äganderätt, Eureka och COST (EuropeanCooperation on Science and Technology). Beträffande det andraanslaget kan noteras att några nya åtaganden som kan leda tillutbetalningar inte görs längre.Regeringen föreslår resp. 4 miljonerkronor för de båda nämnda anslagen för nästa budgetår.Utskottet tillstyrker förslagen.NUTEK och () är centralförvaltningsmyndighet för frågor om näringslivets tillväxt ochförnyelse samt för omställning av energisystemet.Internationaliseringen och de nya aktörer som finns inomnäringspolitiken innebär att i ökande grad bör få eninriktning mot mer generella medel och färre selektiva åtgärder,sägs det i propositionen. Verket skall svara för statligainsatser för att främja följande: teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete, etablering och utveckling av småoch medelstora företag, en balanserad regional utveckling samtenergiförsörjning och effektiv energianvändning.NUTEK:s verksamhet finansieras innevarande budgetår med anslagunder Jordbruks-, Arbetsmarknads- och Näringsdepartementenshuvudtitlar. Anslagen för förvaltnings- och utredningskostnaderhör i sin helhet till område.Regeringen anser att gällande riktlinjer för bör gälla även för /96.Basverksamheten för utredningsverksamhet kommer /96 att i sin helhet finansieras över anslagetNUTEK: Förvaltningskostnader (A 1). Eventuell reservation vidutgången av /95 på det tidigare anslaget NUTEK:Utredningar föreslås få tillföras nyssnämnda anslag för attanvändas för avsett ändamål. Regeringen begär riksdagensmedgivande till detta.NUTEK omfattas av produktivitets- och effektivitetskrav påutgifter för statlig konsumtion med ca . Vidbudgetårets utgång motsvarar besparingen en real minskning med5 %. Regeringen föreslår ett anslag på ca 296 miljoner kronorför nästa budgetår.I motion 1994/95:N270 (mp) föreslås att anslaget till NUTEKskall skäras ned , till 222 miljoner energianvändning skall dock inte drabbasav nedskärningen, anser motionärerna.Regeringens förslag till anslag tillstyrks av utskottet.Därmed avstyrks den nämnda motionen i berörd del. Vidaretillstyrker utskottet att utgående reservation på skall få disponeras på angivet sätt.KonkurrensverketKonkurrensverket är central förvaltningsmyndighet förkonkurrensfrågor. Det övergripande målet för äratt verka för en effektiv konkurrens i privat och offentligverksamhet till nytta för konsumenterna.Enligt regeringen bör inte några förändringar görasbeträffande riktlinjerna för verksamhet /96. Detta budgetår har anslaget räknats ned med1,, i enlighet med regeringens sparkrav påutgifter för statlig konsumtion. Vid budgetårets utgångmotsvarar besparingen en real nivåsänkning . För nästabudgetår föreslås ett anslag på 90,6 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag.KonkurrensforskningAnslaget disponeras av för att främja ochstödja forskningen inom konkurrensområdet. Det övergripandemålet är att ge kunskap om olika marknaders funktionssätt,effekter av konkurrensbegränsningar samt verkningarna av olikakonkurrenspolitiska medel.Även det nu föreslagna anslaget tillstyrks av utskottet..Övriga frågorTräskiveindustrins vedråvaruförsörjningI tre motioner tas upp frågan om vedråvaruförsörjningen tillträskiveindustrin och konkurrensen med bränslesektorn områvaran.Riksdagen bör hos regeringen begära en översyn av villkorenför vedråvaruförsörjningen till den svenska träskiveindustrin,anförs det i motion 1994/95:N204 (s). Denna industri har efterstrukturförändringar och ägarskiften vid ett par företag stärktsväsentligt , konstaterar motionärerna.De menar att en viktig förutsättning för en fortsatt positivutveckling är att industrin kan påräkna en stabilvedråvaruförsörjning även . Spånskive- ochträfiberskiveindustrin utsätts i allt högre grad för konkurrensom vedråvaran från energisektorn genom de styrmedel som används,anser motionärerna och förordar att regeringen vidtar åtgärdersom innebär att konkurrensen om vedråvaran kan ske på likavillkor mellan tillverkningsindustrin och energisektorn.Regeringen bör anmodas att mycket noga följa utvecklingen avråvaruförsörjningen inom den svenska träskiveindustrin och vidbehov föreslå lämpliga åtgärder för att trygga denna industrisråvarubehov, anförs det i motion 1994/95:N223 (s).Förutsättningarna för en effektiv och framgångsrikträskiveindustri har väsentligt förbättrats, konstaterarmotionärerna. Också de påpekar att en viktig förutsättning fören fortsatt positiv utveckling är att industrin kan påräkna enstabil råvaruförsörjning . Motionärerna refererartill (se i det följande), i vilken detkonstaterades en konkurrensmässig obalans till följd avenergiskattesystemet.Även i motion 1994/95:N218 (v) föreslås att regeringen skallanmodas att lägga fram förslag till åtgärder för att säkra spån-och träfiberskiveindustrins tillgång till råvara. Användningenav spån som bränsle har näst intill fördubblats undersexårsperioden --1994, konstateras det. Konkurrensen omspånråvaran har ökat, men konkurrensen sker inte på lika villkorför träskiveindustrin i förhållande till bränslesektorn, hävdarmotionärerna. De anser att skivindustrins situation ytterligarehar förvärrats genom avvecklingen av den s.k. träfiberlagen. Föratt ge skivindustrin möjlighet att konkurrera om industrispån pålika villkor kan, enligt motionärerna, följande åtgärderövervägas: införande av pristak för spån som används som bränsleeller för bränsleframställning, införande av skatt på spån somanvänds till bränsle, stimulering av användandet av andrabioenergislag i stället för industrispån, förbud mot statligabidrag till anläggningar för bränsleframställning medindustrispån inom 20 mils radie från en träskivefabrik,kompensation för frakter som överstiger det för fabriken normalafångstområdet samt införande av prövningstillstånd för nyaanläggningar som använder industrispån tillbränsleframställning.Riksdagen beslöt på regeringens förslag att lagen(1987:588) om träfiberråvara skulle avskaffas såvitt gälldeskogsindustriella anläggningar (prop.1990/91:183, bet. 1991/92:NU6). Lagen, som innehöll bestämmelserom tillståndsprövning av skogsindustrins och bränslesektornsträfiberanvändning, hade till syfte att motverka brister iskogsindustrins råvaruförsörjning. Beträffande spån föreldningsändamål bibehölls prövningsplikten fram till den 1 juli1993. Utskottet ansåg att det var befogat med enövergångsperiod, under vilken företagen inom skivindustrinskulle få möjlighet att anpassa sig till ändrademarknadsförutsättningar. Utskottet utgick från att regeringenoch skulle följa utvecklingen inom skivindustrin och övrigskogsindustri.I en reservation (s) begärdes att prövningsplikten för spånför eldningsändamål skulle bibehållas tills vidare. En kortareövergångsperiod ansågs inte tillräcklig för att skivindustrinskulle kunna ställa om sig till ändrade marknadsförutsättningar.I en meningsyttring (v) förordades att träfiberlagen skulleupphävas och att skulle anmodaregeringen att lägga fram ett förslag om restitution tillträskiveindustrin. , som låg till grund förregeringens förslag, hade i sitt betänkande Översyn avlagstiftningen om träfiberråvara (SOU 1991:22) lagt fram ettförslag till restitutionssystem, med innebörd attträskiveindustrin skulle kompenseras förden prishöjning på spånet som beror på energi- ochmiljöpolitiskt motiverade stimulanser i syfte att ökaanvändningen av biobränslen.En skrivelse från branschorganisationen harnyligen inkommit till och är nu föremål förberedning. Innehållet i skrivelsen är av liknande karaktär somdet i de här aktuella motionerna.Enligt uppgift från föreligger inganämnvärda problem för skivindustrins vedråvaruförsörjning setttotalt över landet. Skivindustrins tidigare mer ogynnsammakostnads- och konkurrenssituation har förbättrats genom delskrondeprecieringen, dels den minskade konkurrensen frånöstländerna.Utskottet konstaterar att det inteföreligger några akuta problem när det gäller träskiveindustrinsvedråvaruförsörjning. Utskottet utgår från att regeringen ochNUTEK på lämpligt sätt fortsätter att följa utvecklingen. Detär, enligt utskottets mening, viktigt att snedvridningseffekterpå den aktuella marknaden till följd av bl.a. beskattningenuppmärksammas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1994/95:N204 (s), 1994/95:N223 (s) och 1994/95:N218 (v).LivscykelspecifikationerI tre motioner föreslås att regeringen skall anmodas att läggafram förslag om införande av lagstiftning avseendelivscykelspecifikationer.Varje produkt som tillverkas bör ha en livscykelspecifikation,anförs det i motion 1994/95:N410 (mp). En sådan specifikationskall ge information om effekterna av tillverkningen ochanvändningen av varan fram till dess att varan är uttjänt. Enlivscykelspecifikation skall ge information om bl.a. vilkanaturtillgångar som utnyttjas, vilka biprodukter som alstras ochvilka risker som föreligger för den som arbetar medtillverkningen. Vidare skall verkningsgrad vid energiutnyttjandeoch miljöpåverkan vid användning specificeras. I specifikationenskall också ingå uppgifter om förväntad teknisk livslängd ochhur skrotning skall ske. En lagstiftning omlivscykelspecifikation bör införas för kapitalvaror --även s.k. hushållskapitalvaror, föreslår motionärerna.I motionerna 1994/95:Jo687 (mp) och 1994/95:Jo688 (mp)föreslås på liknande sätt att krav normalt skall ställas påtillverkarna att upprätta livscykelspecifikationer för deprodukter som tillverkas. I dessa specifikationer skallredovisas miljöeffekter under produktens livscykel samt i vilkenutsträckning och hur återanvändning eller återvinning kan ske.En livscykelspecifikation skall utgöra ett underlag för att kravskall kunna ställas på varuproduktionen, säger motionärerna. Demenar vidare att hänsyn måste tas till hela livscykeln vidtillståndsprövning av industrier.I den tidigare nämnda skrivelsen till om miljönpresenterar regeringen inriktningen av det miljöpolitiskaarbetet och lämnar en redovisning av tillståndet i miljön. Iskrivelsen (s. 28) berörs även livscykelanalyser. Producenternabör enligt regeringen ta ett ökat miljöansvar för varor ochprodukter under hela deras livscykler. En strategi för enkretsloppsanpassad varuproduktion bör utvecklas. Producentansvarbör införas för prioriterade varor, varvid producenternas ansvarför hela eller delar av produktens livscykel skall regleras.Producentansvaret kan t.ex. omfatta skyldighet att upprättaenergi- och materialbalanser samt miljövarudeklarationer och attuppnå återanvändnings- och återvinningsmål. Vidare konstateras iskrivelsen att det i första hand är producenterna som kännertill sammansättningen av sina produkter och som har kompetensenatt utforma miljöanpassade varor som minimerar avfallsmängdernaför deponering. Det finns industriföretag, främst de större, somredan nu arbetar aktivt med att minska produkternasmiljöpåverkan under hela livscykeln, t.ex. med s.k.livscykelanalyser, påpekas det. Dessa företag bör tjäna som godaexempel för andra företag, sägs det i skrivelsen.Jordbruksutskottet behandlar, som tidigare nämnts, senareunder denna skrivelse (bet.