bet · GI01UU24 · 1995-05-18 00:00:00 — Utskottet vill betona vikten av atturbefolkningarnas situation uppmärksammas, att deras rättigheterskyddas och att vederbörliga sociala och ekologiska hänsyn tastill urbefolkningarna i den samhälleliga planeringen ochutvecklingen, liksom i biståndssamarbetet.Under generalförsamlingsmötet invigdes årtiondet förurbefolkningar med början . Målet för dekadenär att stärka internationellt samarbete för att lösa de problemsom urbefolkningarna står inför, framför allt på områden somavser miljö, hållbar utveckling, utbildning och hälsa.FN:s underkommission för förhindrande av diskriminering och förbeskydd av minoriteter tillsatte en särskild arbetsgruppför urbefolkningsfrågor. Arbetsgruppen är öppen förurbefolkningar och deras organisationer. Arbetsgruppen har sedan1985 arbetat på ett utkast till en deklaration om urbefolkningarsrättigheter. Utskottet konstaterar att aktivt deltagitoch alltjämt deltar i detta arbete. Arbetet har emellertidalltsedan starten präglats av avsevärda motsättningar bl.a. vadgäller frågor som rätten till självbestämmande och huruvidadeklarationstexten skall använda sig av begreppet "populations"-- "befolkningar" eller "peoples" -- "folk". Enligt folkrättentillkommer rätten till självbestämmande "peoples" -- "folk". Idetta sammanhang noterar utskottet att konvention nr 169 omursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder i artikel 1:3sökt förebygga anspråk på självbestämmande. I konventionstextensägs att begreppet folk i konventionen inte har samma innebördsom begreppet folk i internationell rätt.Ett konkret resultat av den ovannämnda arbetsgruppens arbete är att FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna i åretsmöte beslöt att inrätta en arbetsgrupp för att behandla utkastettill deklaration som arbetsgruppen för urbefolkningarsrättigheter arbetat fram. Utskottet utgår från att regeringenfortsatt söker verka för att arbetet med deklarationensutformning kan slutföras och antas under årtiondet.Utskottet konstaterar i detta sammanhang att medverkartill att urbefolkningar skall kunna delta i arbetet meddeklarationen om urbefolkningars rättigheter. Vid det senastemötet med den särskilda arbetsgruppen för urbefolkningar i juli1994 poängterade i sitt anförande vikten av ett sådantdeltagande och stödde ett förslag om lättnad av reglerna förenskildas och organisationers deltagande i arbetet.På initiativ av bl.a. de nordiska länderna rekommenderadevärldskonferensen om mänskliga rättigheter i i sittslutdokument att ett permanent forum för urbefolkningar skulleinrättas i FN-systemet. har anfört att urbefolkningarskall kunna delta vid upprättandet av detta forum. Frågan om detpermanenta forumet skall diskuteras under sommarens möte med densärskilda arbetsgruppen för urbefolkningar.Utskottet noterar i detta sammanhang att regelbundetunder gett bidrag till , som inrättades och administreras avFN:s generalsekreterare. Ur fonden beviljas ekonomiska bidragtill urbefolkningsrepresentanter för att ge dem möjlighet attdelta i den särskilda arbetsgruppens möten.Utskottet anser därmed att motionerna U622 (mp) yrkandena 1, 5och 13 samt K507 (mp) yrkandena 7 och 8 är besvarade.Vad gäller situationen för urbefolkningar i enskilda stater somnämns i motion U622 (mp) konstaterar utskottet att undermånga år lämnat politiskt och materiellt stöd till fredsprocesseni och i det sammanhanget uppmärksammatursprungsbefolkningens situation. Svenska enskilda organisationerhar också verkat med insatser till förmån för utsatta grupper ibåde och . Tillsammans med de övriga nordiskaländerna har uttalat att den nuvarande regeringen iHonduras tagit positiva initiativ för att förbättra läget för demänskliga rättigheterna. Bl.a. har en ombudsman för de mänskligarättigheterna inrättats.Utvecklingen i följs också med storuppmärksamhet inom den europeiska unionen.Utskottet noterar vidare de initiativ som tagits för att sökafredliga lösningar till den situation som uppstått i södra (Chiapas). Utskottet beklagar emellertid att militärt våld kommittill användning för att lösa konflikten. Den mexikanskaregeringen har visat en konstruktiv attityd i andra sammanhang,t.ex. vad beträffar flyktingarna från det krigsdrabbadeGuatemala. Ökade satsningar på utvecklingen av landets södradelar har aviserats av den mexikanska regeringen. Utskottetsförhoppning är att dessa bidrar till att skapa en varaktig fred iområdet. Det är viktigt att hela befolkningen görs delaktig isamhällsutvecklingen så att demokrati och respekt för demänskliga rättigheterna får fäste.I de konflikter som plågat både ochColombia har stora grupper fattiga civila kommit i kläm mellanmilitära och paramilitära förband och gerillan i respektive land.Under dessa konflikter har inte minst indianbefolkningarna varitspeciellt utsatta. Ofta terroriserade av gerillan och avmilitären misstänkta för samröre med gerillan, har indianer isåväl , , som vid otaliga tillfällenutsatts för grymma våldsdåd. Utskottet noterar attantalet offer i den interna konflikten i har minskat. Därhar konflikten mellan regeringen och gerillaorganisationerdämpats sedan de flesta gerillaledarna tillfångatagits. Detta harockså inneburit ett minskat antal övergrepp mot civila, inklusiveindianbefolkningen. Fattigdom och vida sociala klyftor återstår.Förekomsten av försvinnanden, mord och juridiskt icke acceptablametoder är dock oroväckande hög. Utskottet följer med orosituationen i Peru.I har en ny regering tillträtt med en ambitiös agenda,både vad gäller sociala reformer och främjandet av respekten förde mänskliga rättigheterna. Alltjämt förekommer dock övergrepp avsåväl gerilla och paramilitärer som militärer. De flestaövergreppen sker ostraffat. Detta drabbar också Colombiasursprungsbefolkning. Enligt utskottets förmenande måsteuppgörelsen som gjorts med emberra-katio-indianerna omkompensation, sociala insatser m.m. efterlevas. I senare delen avbetänkandet behandlas allmänt situationen för de mänskligarättigheterna i liksom i Nordamerika.Motion U622 (mp) yrkandena 6 (vattenkraftsprojektet vid JamesBay), 8 (urbefolkningarna i polarområdet), 9 (urbefolkningar iNordamerika och ) och 12 (Lubiconindianerna i )samt motion U620 (mp) yrkandena 6 och 7 (och andrastater i Nord-, Central- och ) berör urbefolkningarsutsatta situation i olika avseenden. Utskottet vill i dettasammanhang framhålla det angelägna i att urbefolkningarsrättigheter beaktas i alla typer av projekt eller verksamhetersom riskerar att inkräkta på deras grundläggande demokratiskafri- och rättigheter.Därmed betraktar utskottet motionerna U620 (mp) yrkandena 6 och7 samt U622 (mp) yrkandena 2, 3, 6, 8, 9 och 12 besvarade.6. RasismSammanfattning av motionenI motion A285 (v) yrkande 7 anförs att uttrycken för rasism ochfrämlingsfientlighet ökat i många länder i . Kampen motdenna farsot måste föras med olika medel och på många plan. Bl.a.anser motionärerna att den europeiska konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna() bör kompletteras med ett förbud mot etniskdiskriminering.Utskottets övervägandenDen oroväckande ökningen av främlingsfientlighet och rasism påmånga håll i världen är tendenser som enligt utskottetsuppfattning i första hand måste bemötas inom de enskildastaterna. initiativ i samband med rådets förstatoppmöte i utgör härvidlag ett mycketvärdefullt och angeläget bidrag för att bekämpa rasism,antisemitism och främlingsfientlighet. Vid mötet antogs endeklaration och en handlingsplan mot rasism, xenofobi,antisemitism och intolerans. En viktig del av aktionsplanenutgörs av en ungdomskampanj mot främlingsfientlighet och rasismmed syfte att mobilisera allmänheten. Den svenskaungdomskampanjen inleddes . Den är inriktad delspå rikstäckande opinionsbildning, dels på att uppmuntra ochstödja lokala ungdomsinitiativ mot främlingsfientlighet ochrasism. Kampanjen leds av en särskild kommitté med bl.a.representanter från olika ungdomsrörelser.Utskottet noterar att inom ramen för FN:s kommissionför de mänskliga rättigheterna deltagit i arbetet bl.a. avseendegenomförandet av handlingsprogrammet för det andra årtiondet förkamp mot rasism och rasdiskriminering. Ett program för ett tredjeårtionde är antaget av , och en särskildenhet i FN:s center för de mänskliga rättigheterna har tilluppgift att se över informationsbehovet inför det tredjeårtiondet mot rasdiskriminering. Härutöver vill utskottet erinraom den rapportör som FN:s kommission för de mänskligarättigheterna tillsatte och som vid kommissionens mötenlämnar olika förslag till åtgärder för att bekämpa nutida formerav rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och annanintolerans.Vad gäller det specifika kravet på legala åtgärder som föreslåsi motion A285 (v) yrkande 7 konstaterar utskottet att derättigheter som anges i (artikel 14) skalltryggas utan åtskillnad av något slag såsom på grund av kön, ras,hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åskådning,nationell eller social härkomst, tillhörighet till en nationellminoritet, förmögenhet, börd eller ställning i övrigt.Diskrimineringsförbudet gäller de fri- och rättigheter somupptas i konventionen men också de som upptagits i detilläggsprotokoll till konventionen som innehåller nyarättigheter, nämligen protokollen 1, 4, 6 och 7.Inom har förts en diskussion omatt utvidga tillämpningsområdet för diskrimineringsförbudet tillatt omfatta också sådana förhållanden som faller utanför detegentliga rättighetsskyddet i konventionen och dess protokoll. Idiskussionen har bl.a. hänvisats till artikel 26 i FN:skonvention om medborgerliga och politiska rättigheter sominnehåller ett sådant mer generellt utformatdiskrimineringsförbud och som utgår från principen om allaslikhet inför lagen.Enligt vad utskottet erfarit övervägs frågor avdetta slag inom en kommission mot rasism under ministerkommitténi . Kommissionens ordförande är den svenskediskrimineringsombudsmannen. Kommissionen har till uppgift attbl.a. granska medlemsstaternas lagstiftning och påtala inslag avrasistiskt och etniskt diskriminerande bestämmelser. Kommissionenöverväger, enligt vad utskottet erfarit, förslag till en särskildeuropeisk konvention mot rasism samt om man skall föreslå enändring av artikel 14 i så att den ges envidare tillämpning. Ändringar i beslutas avEuroparådets ministerkommitté. En konventionsändring av det slagsom föreslås i motionen förutsätter enighet blandkonventionsstaterna, vilket varit svårt att uppnå. Enutvidgning av tillämpningsområdet för diskrimineringsförbudettorde enligt utskottets uppfattning kräva noggranna överväganden,särskilt som konventionen och dess protokoll numera utgör svensklag. Bl.a. torde en analys behöva göras av vad som i praktikeninte redan är täckt av diskrimineringsförbudet i artikel 14 såsomdetta uttolkats i praxis.Utskottet anser mot bakgrund av det ovan anförda motion A285(v) yrkande 7 besvarad.7. FN:s konferenserSammanfattning av motionernaI fyra motioner berörs FN:s anordnande av olika konferenser föratt främja individens rätt på området för de mänskligarättigheterna.I motionerna U615 (fp, c, kds), U619 (s, c, fp, v, mp, kds) ochA807 (c) yrkande 16 anförs att en om mansrollen voreen logisk fortsättning på jämställdhetsarbetet, bl.a. i beaktandeav de tre kvinnokonferenser FN anordnat. Motionärerna hänvisartill den konferens om den nya mansrollen som anordnar denna vår i på initiativ av denförre folkpartistiske socialministern. I motion U619 (s, c, fp,v, mp, kds) pekar motionärerna på behovet av att aktiveraopinionsbildare inom FN och att uppmärksamma hur dentraditionella mansrollen påverkar krig, militarism,vapenutveckling, kärnvapenspridning och våld mot kvinnor ochbarn. I båda motionerna uppmanas regeringen att verka föranordnandet av en om manssamhället och mansrollen.I motion U636 (c, m, fp) som i huvudsak behandlarinternationella boendemiljöfrågor framhålls vikten av samordningmellan de tre FN-konferenserna: det sociala toppmötet iKöpenhamn, kvinnokonferensen i och Habitat II somskall äga rum i (yrkande 1). I yrkande 2 framhållsvikten av att tillräckliga medel ställs till förfogande förarbetet med de tre konferenserna.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att detta årtionde präglas av flera storavärldskonferenser i FN:s regi. Fyra har redan ägt rum: 1992 årskonferens om miljö och utveckling i , 1993 årskonferens om mänskliga rättigheter i , konferens ombefolkning och utveckling i samt det s.k. sociala toppmöteti . En fjärde världskvinnokonferens kommeratt äga rum i , och en andra konferens ombebyggelsefrågor skall äga rum i (HABITAT II).Alla dessa konferenser har en tydlig gemensam nämnare: etthumanare samhälle för alla på vår jord.Utskottet delar motionärernas uppfattning att en samordning avFN-konferenserna är angeläget, inte minst med tanke på de mål somvärldssamfundet sätter upp i konferensernas slutdokument.Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av att deöverenskommelser som uppnåtts vid tidigare konferenser stadfästsoch samordnas med de kommande konferenserna. Efter genomfördkonferens är det också angeläget att samordnaraktiviteter för ett optimalt resursutnyttjande och ändamålenligtresultat. Det finns också anledning att påpeka vikten av attmedlemsstaterna själva respekterar och söker genomföra deåtaganden som de beslutat om på konferenserna.I betänkandet 1994/95:UU15 konstaterade utskottet att detsvenska bidraget till HABITAT för /96 kommer attuppgå till . Därutöver kommer HABITAT att fåett bidrag på avsett för nationella ochinternationella förberedelser inför HABITAT II. Vad gäller i , noterar utskottet attSverige genom SIDA bidragit med till den särskildafond för frivilliga bidrag som FN inrättat tillvärldskvinnokonferensen för u-landsdeltagande dels i självakonferensen, dels i de regionala förberedelsekonferenserna. Viabiståndsbudgeten stöder också olika förberedandeaktiviteter inför konferensen. totala bidrag uppgår tillca 45 miljoner kronor.Med det anförda finner utskottet motion U636 (c, m, fp)yrkandena 1 och 2 besvarad.Med anledning av motionerna U615 (fp, c, kds), U619 (s, c, fp,v, mp, kds) och A807 (c) yrkande 16 konstaterar utskottet attSverige i det internationella jämställdhetsarbetetuppmärksammat såväl kvinnans som mannens roller i samhällslivetoch i familjen. Vid FN:s tre kvinnokonferenser (,1980 och 1985), vid befolkningskonferensen iseptember 1994 i och i samband med det sociala toppmötet iKöpenhamn tog initiativ till att uppmärksammamannens roll bl.a. när det gäller omvårdnad av barn. Utskottethar erfarit att i förberedelsearbetet inför den fjärdekvinnokonferensen i verkat för attmannens roll i olika sammanhang uppmärksammas på ettändamålsenligt sätt, men tyvärr inte fått gehör för dettaförslag.Utskottet konstaterar att de senare årens FN-konferenser --om mänskliga rättigheter, konferensen ombefolkning och utveckling och FN:s sociala toppmöte -- innebaratt kvinnorollen och kvinnors situation ingående belystes. i kommer ytterligare att fokusera påkvinnors villkor. Utskottet ser naturligtvis positivt på detta,men anser att det är viktigt att såväl dentraditionella kvinno- som mansrollen och interaktionen mellandessa diskuteras. Den fredliga jämställda värld vi eftersträvarinkluderar både kvinnor och män och kan inte uppnås enbart genomförändringar för det ena könet. Utskottet konstaterar därvid atten som tar sin utgångspunkt i den traditionellamansrollen skulle ge viktig kunskap som kan leda till positivaförändringar för såväl kvinnor som män.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angelägetatt spelar en aktiv roll när det gäller att belysa ochdiskutera mansrollen på såväl nationell och regional nivå somglobalt. Utskottet noterar i detta sammanhang konferens i den 27--28 april 1995.Konferensen belyste bl.a. frågor som rör detframtida samhället, männens önskemål och krav i kampen förrättvisa mellan könen och hur hindren för att uppnå jämställdhetmellan könen ter sig från männens synvinkel. Utskottet noteraratt jämställdhetsministrarna i det nordiska ministerrådet isamband med konferensen beslutat att anta en handlingsplan fördet nordiska jämställdhetsarbetet för . Vidare noterarutskottet att ministrarna kom överens om att främja ett fortsattaktivt arbete i frågor som rör män och jämställdhet, först i ettnordiskt och senare i ett globalt perspektiv. att de nordiska länderna skall verka för att frågan ommännens roll i jämställdhetsarbetet kommer upp på dagordningen iFN:s kvinnokommission, som möts en gång , vanligtvis ifebruari/mars, och att de nordiska jämställdhetsministrarna isina respektive anföranden vid kvinnokonferensen i skallbetona vikten av ett globalt engagemang i frågor som rör mannensroll i jämställdhetsarbetet.Utskottet anser det värdefullt om ministerrådets konferens ommansrollen kan initiera en process som ökar kunskapen om bl.a.sambandet mellan den traditionella mansrollen och krig, våld motkvinnor och barn, sexuellt våld och oönskade graviditeter samtspridandet av könssjukdomar. Ökad kunskap på området kan gevidare vägledning för hur frågor som rör mansrollen kan drivasinternationellt.Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen på lämpligtsätt och i samverkan med övriga nordiska länder bör aktualiserafrågan vidare i FN och i andra lämpliga forum. Detta bör gesregeringen till känna.Utskottet föreslår att med bifall till motionernaU615 (fp, c, kds), U619 (s, c, fp, v, mp, kds) och A807 (c)yrkande 16 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.8. Observatörsstatus i FNSammanfattning av motionenI motion U633 (s) ifrågasätts varför FN skall ge en särskildställning åt . I motionen anförs att Vatikanstateninte uppfyller de formella krav som ställs på en nation iegentlig mening. Motionärerna föreslår att bör verka föratt alla religiösa riktningar får möjlighet att verka på likavillkor på FN-konferenser som icke-statliga organisationer(Non-governmental organizations, NGO:s) utan särställning förnågon.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att (heliga stolen) är ensuverän och internationellt erkänd stat. överhuvudär påven, som i egenskap av överhuvud för den katolska kyrkanbeträder den heliga stolen. har diplomatiskaförbindelser med 157 stater, inkl. . Den heliga stolen ärett traditionellt folkrättssubjekt. Ett folkrättssubjekt kanagera i internationella samanhang och kan bl.a. ansöka omobservatörsstatus i . Den heliga stolen harbeviljats observatörsstatus, bidrar liksom övriga icke-medlemmarav FN till viss verksamhet inom FN och har också efter anmälanrätt att delta med rösträtt i FN-konferenser, inkl.förberedelsemöten.Utskottet noterar i detta sammanhang att organisationer medolika religiös inriktning har möjlighet att delta iFN-konferenser. En rad religiösa organisationer har s.k.konsultativ status (rådgivande status) i Ekonomiska och socialarådet (ECOSOC) i FN. Konsultativ status innebär attorganisationerna har rätt att delta i FN-konferenser och andraFN-möten. För religiösa organisationer utan konsultativ statusfinns även möjlighet att efter ansökan delta i FN-konferenser.Utskottet anser därmed att motion U633 (s) är besvarad.9. Internationella miljöfrågorSammanfattning av motionernaI motion U601 (mp) föreslås att i FN aktivt skall verkaför att en konvention antas om fri information angående uppgiftersom rör miljön. För att upptäcka brott mot internationella avtaloch internationell lag krävs en fungerande internationelltillsyn.I motion U603 (mp) anförs att skall verka för att eninternationell miljödomstol inrättas. En sådan kunde utgöra etteffektivt medel för att tvinga stater som accepterat domstolensdomsmakt att följa miljörättsliga förpliktelser.Utskottets övervägandenUtskottet anser att tillgång till information är av centralbetydelse vid uppföljning av om en stat respekterar sinaförpliktelser enligt internationell rätt. Olika föreskrifter omrapporteringsskyldighet är också föremål för stor uppmärksamhet iden internationella miljörätten. Flertalet centralainternationella avtal på miljöområdet innehåller föreskrifter omskyldighet för stater att lämna information om sina åtgärder ochinterna förhållanden med anledning av att de förklarat sigvilliga att respektera en viss mellanstatlig konvention. Sverigehar konsekvent agerat för ett mer omfattande informationsutbyte.Det är positivt att föreskrifter om information förekommer i alltstörre utsträckning. Erfarenheten visar att stater inte sällanbrister i sina åtaganden att lämna information. Utskottet anseratt därför bör fortsätta verka för att redan ingångnainternationella åtaganden om informationsskyldighet iakttas.En internationell konvention av det slag som motionärernaskisserar torde enligt utskottets bedömning ha små utsikter tillbred uppslutning. Erfarenheterna ger vid handen att en föreskriftom informationsskyldighet måste vara klar och tydlig och bero påvilket sammanhang som är aktuellt. Skyldigheten att informera bördärför utformas med anpassning till varje aktuelltinternationellt avtal. En övergripande konvention av det slagmotionärerna föreslår löper risken att i stor utsträckninginnehålla allmänt hållna principuttalanden. Dessa kan komma atttolkas så vitt att de inte tjänar sitt i och för sig lovvärdasyfte.Utskottet avstyrker därmed motion U601 (mp).Utskottet behandlade senast i betänkandet 1994/95:UU5 frågan omen internationell miljödomstol med anledning av en likalydandemotion från . Utskottet delar motionärernasuppfattning i motion U603 (mp) att intresset för denmellanstatliga miljörätten har ökat . Ett viktigttecken på detta är att den i ijuli 1993 inrättade en särskild kammare med tidsbegränsat mandatför handläggning av miljörättsliga mål. Enligt vad utskotteterfarit, löpte mandatet för denna kammare ut den 6 februari 1995.Men möjligheten att på ad hoc-basis inrätta en särskild kammarefinns enligt domstolens stadga, artikel 26, paragraf 1. Utskottethar inhämtat att två mål med särskild miljöanknytning behandlatsav , dels ett mellan ochSlovakien angående ett kraftverksprojekt vid , dels ettmellan och angående återställandet av vissaområden på ön i . hade före Naurussjälvständighet bedrivit fosfatutvinning på ön.Utskottet konstaterar att sedan gammalt strävar efteratt stärka Internationella domstolens ställning och ser mycketpositivt på att domstolen kommit att anlitas iallt större utsträckning. Ett problem i folkrätten är att förmåstater att underkasta sig en mellanstatlig domstols tvingandejurisdiktion. Erfarenheterna från visaratt detta är svårt och ett i tiden utdraget arbete. Det är därförsärskilt glädjande att domstolens ställning också i dettaavseende stärkts . Det är från svensk synpunktmycket uppmuntrande att miljörättsliga spörsmål i allt störreomfattning förelagts domstolen. Utskottet anser att regeringenbör fortsätta uppmuntra denna utveckling. Utskottet konstaterar idetta sammanhang att flera andra internationella domstolar ocksåär behöriga att pröva miljörättsliga frågor. I EG-domstolenförekommer ett stort antal mål av miljörättslig karaktär. När1982 års havsrättskonvention träder i kraft kommer en FN-domstolför havsrättsliga spörsmål att inrättas i . Också dennadomstol förväntas behandla miljöfrågor.Utskottet anser mot denna bakgrund att nuvarande ordning förhantering av internationella miljömål är till fyllest ochbetraktar därmed motion U603 (mp) besvarad.II. Förhållanden som avser stater, områden eller enskilda folk1. Judarnas situation i f.d. SovjetunionenSammanfattning av motionenI motion U609 (kds) anförs att de f.d. sovjetrepublikernanumera tillämpar en generös flyktingpolitik samt attlagstiftningen generellt sett bannlyser antisemitism.Myndigheterna tillser emellertid inte att lagstiftningenefterlevs. Antisemitiska uttalanden får, enligt motionärerna,passera utan ingripande från rättsvårdande myndigheter. Medreferens till opinionsundersökningar hävdar motionärerna attantisemitismen är djupt rotad i Ryssland.I motionen ges exempel på att medborgare i f.d.sovjetrepubliker fått avslag på sina ansökningar om asyl iSverige och hotas av utvisning.