bet · GI01JoU13 · 1995-03-23 00:00:00 — får använda det disponiblaöverskott som finns för lagringsverksamheten.En minskning av lagren bör ske i en takt som innebär attonödiga förluster undviks och som innebär att denpermanenta besparingen på upptas /96.Mot bakgrund av de förändrade förutsättningarna och inför 1996års totalförsvarsbeslut kommer regeringen att besluta om ensärskild översyn av livsmedelsfunktionen.Den särskilda planeringsramen för det civila försvaret gerstadga åt planeringen och är ettviktigt avvägningsinstrument vid programplanearbetet när detgäller resursfördelningen. För att förbättra de totalaavvägningsmöjligheterna anser regeringen att ramen bör tillförasinvesteringar och driftkostnader för livsmedelsberedskapen.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag och överväganden.För verksamheten bör anvisas ett förslagsanslag på 189 589 000kr.32. Industrins råvarukostnadsutjämning, m.m. (G 5),Livsmedelsstatistik (G 6) och Jordbruks- och livsmedelsstatistikfinansierad från EG-budgeten (G 7)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagenG 5--G 7 (s 100--101).33. Konsument- och marknadsföringsåtgärder inomlivsmedelsområdet (nytt anslag) (G 8)PropositionenEtt svenskt medlemskap i torde innebära en ökad konkurrensoch ett ökat varuutbud på den svenska livsmedelsmarknaden.Ökningen av varor och aktörer kan medföra att behovet avlivsmedelskontroll ökar. Regeringen anser därför att vissaåtgärder bör vidtas för att bättre ta till vara konsumenternasintressen. Det kan t.ex. gälla insatser för förstärktinformation till konsumenter, livsmedelskontroll, tydligarevarumärkning, kvalitetsförbättringar, minimering av kemiskatillsatser etc. Konsumenter med särskilda behov, t.ex.allergiker bör särskilt uppmärksammas. Vi måste vidare fullföljavårt arbete med att förbättra livsmedelskvaliteten. gälla åtgärder för att minimera användningen avbekämpningsmedel, konserveringsmedel och färgämnen iproduktionen, förbättra djurhållningen och förbjuda bestrålningav livsmedel. Mottagare av medel från detta anslag kan t.ex.vara konsumentorganisationer och branschorganisationer. Sverigeskonsumentråd är exempel på en paraplyorganisation som bl.a.verkar för upplysning och opinionsbildning i konsumentpolitiskafrågor.Regeringen har för avsikt att göra en bredare översyn avkonsumentfrågornas ställning och innehåll vid ett svensktmedlemskap i ökad konkurrens på den svenska marknaden ställer krav påökad effektivitet inom jordbruket och livsmedelsindustrin.Svenska företag inom dessa områden måste profilera sig mer äntidigare, och större insatser krävs vad gäller marknadsföring avsvenska livsmedel med hög kvalitet. Till detta hör en satsningpå ekologiskt framställda produkter. har godaförutsättningar att profilera sig på EU-marknaden inom dettaområde. Regeringen avser att tillsammans med näringen medverkatill att utarbeta en strategi för marknadsföring av svenskakvalitetsprodukter liksom utveckling av regionala varumärken ochinsatser för att marknadsföra ekologiskt framställda livsmedel.Det skall dock betonas att huvudansvaret för insatser på dettaområde alltid ligger på näringen.Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör fåbesluta om fördelningen av medel under detta anslag. Anslagetförs upp med 30 000 000 kr.MotionernaI motion Jo210 (mp) yrkas att anslaget höjs med 13 miljonerkronor, varav bör avse information om ochmarknadsföring av ekologiska livsmedel och 3 miljoner kronoranvisas till KRAV:s verksamhet. Motionärerna framhåller bl.a.att det med den förväntade ökningen av antalet ekologiskalantbrukare behövs en ekonomisk förstärkning inom de angivnaområdena (yrkande 24).Enligt motion Jo261 (v) yrkande 10 bör 30 miljoner kronoromfördelas från detta anslag till lantbruksuniversitetför att i någon mån kompensera de nedskärningar som föreslås ifråga om forskning och utveckling.Utskottets övervägandenUtskottet anser att det nya anslag som regeringen föreslår kanfylla en viktig funktion, såväl när det gäller att hävdakonsumentfrågorna som i fråga om marknadsföring av svenskakvalitetsprodukter. Av propositionen framgår enligt utskottetsmening att ekologiskt framställda livsmedel utgör en viktig deli den verksamhet som beskrivs av regeringen. I övrigt hänvisarutskottet till sina ställningstaganden i det föregående om stödtill ekologisk odling m.m. Motion Jo210 yrkande 24 avstyrks.Med hänvisning till vad utskottet anfört om det nya anslagettill konsument- och marknadsföringsåtgärder avstyrker utskottetäven motion Jo261 yrkande 10. Frågan om resurser tillFoU-verksamheten inom område behandlas iövrigt i utbildningsutskottets betänkande 1994/95:UbU14.Bilaga 13 ()34. Skogsnäring (B)PropositionenSkogsindustrin och skogsbruket utgör tillsammans en av deviktigaste näringarna för . Den är vår främstaexportnäring. Nettoexportvärdet är väsentligt större än förverkstadsindustrin. Exportinkomsterna beräknas blica . Detta år har kännetecknats av en högaktivitet i näringen. Kapacitetsutnyttjandet i industrin harvarit på topp. Produktionen av sågade barrträvaror har ökat med8 % till närmare . Produktionen av papper ochpapp ökade med . Avsalupriserna har stigit kraftigt.Skogsföretagens förbättrade ekonomiska resultat möjliggörnödvändiga och angelägna investeringar som ökar kapaciteten ochmoderniserar tillverkningsprocesserna.Sammantaget har denna utveckling bidragit till kraftigt ökadeavverkningar i den svenska skogen. /94 avverkades ca72 miljoner skogskubikmeter, en ökning med på ettår. Priserna har höjts väsentligt . Årsavverkningeni skogen är dock betydligt lägre än den årliga tillväxten somberäknas till ca 100 miljoner skogskubikmeter.Plantering av den avverkade arealen har minskat i omfattningde . var minskningen ca30 %. I stället har skogsägarna, främst inom småskogsbruket,gått över till s.k. naturlig föryngring under fröträd. Arealenbeståndsvårdande ungskogsröjningar har minskat med ca 30 %.Gällande skogspolitik beslutades av ochträdde i kraft . Den tar sin utgångspunkt i deskogsprinciper som antogs vid i deJaneiro (UNCED). I dessa principer betonas bådeutnyttjande och vård av skogarna. I den svenska skogspolitikenfinns det numera både ett produktionsmål och ett miljömål. Dessamål skall vara jämställda och väga lika tungt.Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken skallutnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligtgod avkastning. Det förutsätter att de tendenser till minskadkvalitet i skogsskötseln som har redovisatmotverkas. Detta gäller bl.a. formerna för beståndsanläggningoch valet av trädslag. Det är en angelägen uppgift förSkogsvårdsorganisationen att uppmärksamma dessa frågor i sintillsyn och rådgivning.Miljömålet för skogsbruket är att skogsmarkens naturgivnaproduktionsförmåga skall bevaras. En biologisk mångfald ochgenetisk variation i skogen skall säkras. Skogen skall brukas såatt växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen gesförutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och ilivskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas.Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värdenskall värnas. Den svenska strategin för att bevara en biologiskmångfald innebär att produktionsmålet och miljömålet integreras.På större delen av den svenska skogsmarken skall skogen brukasoch då på ett sätt som innebär att hänsyn tas till naturvårdensintressen. Bevarandet av en biologisk mångfald kräver dessutomatt vissa arealer helt undantas från skogsbruk. För närvarandeär enligt den officiella naturvårdsstatistiken av denproduktiva skogsmarken skyddad i form av nationalparker,naturreservat, domänreservat etc. Större delen av dessa arealerligger ovanför den s.k. skogsodlingsgränsen. Till denna skyddadeareal kommer skogsmarksimpedimenten om ca 4 miljoner hektarsom inte får avverkas enligt skogsvårdslagen och som inte ingåri vad som definieras som produktiv skogsmarksareal. I takt medett ökat sektorsansvar för miljön har skogsägarnas ekonomiskaansvar också ökat. Detta har kommit till uttryck inte bara iskogsvårdslagen utan också genom naturvårdslagstiftningensnya bestämmelser om biotopskydd och skärpta bestämmelser ommarkavvattning och samråd. Skogsägarna och andra som ärverksamma inom skogsbruket har påtagligt ökat sitt engagemangför naturvård och naturhänsyn . Den senasteundersökningen visar att av hänsynskraven tillgodoses vidavverkningarna.Sverige håller en hög profil i internationella skogsfrågor. Vivar mycket aktiva inför och under UNCED och deltar nuinternationellt i en mängd uppföljningsarbeten. Kommissionen föruthållig utveckling (CSD) möts då man bl.a. avserta upp UNCED:s beslut i skogliga frågor, dvs. kapitel 11 iAgenda 21 och de s.k. skogsprinciperna. Som ett led iförberedelserna för har en globalskogsministerkonferens hållits i anslutning till ett möte medFAO:s skogskommitté. Denna konferens har initierats av isamarbete med övriga nordiska länder. har också medframgång verkat för att skogsfrågorna skall ges ökade resurserinom FAO. Samarbetet med länderna i harutvecklats. Dessa länder är intresserade inte bara avsvensk skogsteknologi och skogsvård utan också av våra kunskaperpå skogsmiljöområdet. medverkar också aktivt i detarbete som bedrivs inom ramen för FN:s ekonomiska kommission förEuropa (ECE), i uppföljningen av den europeiskaskogsministerkonferensen i och i denInternationella () där viär representerade på konsumentsidan. Genom observatörsskapet harvi haft möjligheter att medverka iEU-ländernas samråd inför och under internationella skogsmöten.Som medlem i EU kommer att aktivt driva skogsfrågorna inära och täta kontakter med skogsnäringen, fackligaorganisationer och andra berörda.Fr.o.m. är den statliga verksamheten medproduktion av skogsfrö och skogsplantor bolagiserad i enlighetmed skogspolitiska beslut. harhaft en utveckling under det första verksamhetsåret som är någotbättre än den plan som förelåg vid bolagiseringen.Den beräknade utgiftsutvecklingen på skogsområdet t.o.m. år1998 till följd av tidigare fattade beslut samt förslagen i 1995års budgetproposition är följande:Beräknad BeräknadUtgift Anvisat Förslag varav beräknat för besparing besparing1993/94 1994/95 1995/- juni 96 1997 1998427,2 439,5 637,2 425,5 -* -* Utgifterna beräknas minska med till följdav andra beslut.35. (B 1) ochSkogsvårdsorganisationen: Myndighetsuppgifter (B 2)PropositionenRiksdagen beslutade om Skogsvårdsorganisationensverksamhet för treårsperioden /94--1995/96. De övergripandemål och riktlinjer för verksamheten som gäller förtreårsperioden bör ligga fast. Det övergripande målet förSkogsvårdsorganisationens verksamhet är sålunda att verka förett ansvarsfullt nyttjande av landets skogstillgångar i enlighetmed de av statsmakterna beslutade målen för skogsbruket.Skogsvårdsorganisationens verksamhet ges i linje med detta enstarkare inriktning mot miljöfrågorna. De nya uppgifter som hartillkommit med myndigheternas sektorsansvar för miljönunderstryker detta. Förutom de uppgifter som följer direkt häravkommer skogsägarnas ökade behov av rådgivning, information ochutbildning att prägla organisationens verksamhet de närmasteåren. Det är angeläget att dessa insatser även inriktas på attförbättra skötseln så att skogspolitikens produktionsmål nås.Därtill kommer den för viktigauppgiften att följa upp, utvärdera och redovisa hur de nyaskogspolitiska målen uppfylls. Organisationsförändringen sompågår till följd av minskade resurser för myndighetsuppgifterskall slutföras snarast.Under anslaget B 2 anför regeringen bl.a.:Sveriges medlemskap i kommer att krävaSkogsvårdsorganisationens medverkan i beredningen av olikafrågor i anslutning till EU-arbetet. måste skapautrymme för dessa nya uppgifter genom omprioriteringar.Anslaget har pris- och löneomräknats. Myndigheten omfattas avregeringens sparkrav på utgifter för statlig /96 har anslaget räknats ned med 9 miljonerkronor.Anslaget bör föras upp med sammanlagt 424 200 000 kr.Utskottets övervägandeUtskottet ansluter sig till regeringens överväganden ochtillstyrker förslagen under anslagen B 1 och B 2.36. Bidrag till skogsvård m.m. (B 3)PropositionenI enlighet med förslag bör anslaget föras uppmed nästa budgetår. Frågan omregionalpolitiska åtgärder inom skogsbruket får bedömas ianslutning till fördelningen av de medel som anvisas inomregionalpolitiken. Anslaget förs upp med 60 000 000 kr.MotionenEnligt motion Jo306 (s) har ädellövskogen i stort värdefrån naturvårds- och kulturmiljösynpunkt och för rekreation ochfriluftsliv i delar av . Målet bör vara att en störreandel av anslaget B 3 satsas på att plantera ny ädellövskog inomområden där det är särskilt angeläget från miljösynpunkt.Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att bidragsbestämmelserna och den närmarefördelningen av anslaget beslutas på regerings- ochmyndighetsnivå. om bidraget finns iförordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket samt iSkogsstyrelsens föreskrifter (SJVFS 1993:1). Enligt sistnämndaförfattning prioriteras anläggning av sådana lövskogsbestånd påf.d. jordbruksmark som beräknas få särskilt värde för t.ex.landskapsbilden. Motion Jo306 avstyrks i den mån den ejtillgodoses med det anförda.37. Stöd till byggande av skogsvägar (B 4)PropositionenMöjligheten att bevilja nya bidrag från detta anslag upphördeden . Från anslaget täcks kostnaderna för tidigarebeslutade bidrag till vägbyggnadsprojekt och avsyning av dessa.Regeringen föreslår att anslaget skall finnas kvar som ettförslagsanslag på för att täcka eventuella kostnaderför infriande av utestående lånegarantier på ca 1,3 miljonerkronor.MotionernaI två motioner, Jo307 (c) och Jo308 (s), framhålls behovet avskogsbilvägar i . Enligt Skogsstyrelsensutredningar är av den produktiva skogsmarken i länet attbetrakta som väglös, dvs. avståndet till skogsbilväg är längreän 500 m. Ett statligt stöd med en bidragsdel om skullebl.a. stimulera till ökad samverkan mellan olika skogsägare förmiljöanpassade och rationella väglösningar.I motion Jo309 (kds) bör regeringen tydligt i sittregleringsbrev uttala att det ingår i uppgifteratt ge service för vägnätsplanering och samordning vid byggandeav skogsbilvägar.Utskottets övervägandenUnder anslaget B 3 Bidrag till skogsvård m.m. redovisarregeringen en gemensam skrivelse från landshövdingarna iGävleborgs, , , ochNorrbottens län angående ökat samhällsstöd för ökad aktivitetinom privatskogsbruket i inland. Enligt regeringen börfrågan om regionalpolitiska åtgärder inom skogsbruket bedömas ianslutning till fördelningen av de medel som anvisas inomregionalpolitiken. Utskottet delar regeringens bedömning ochanser dessutom att det av statsfinansiella skäl ej bör komma ifråga att återinföra det statliga bidraget till skogsvägar.Utskottet avstyrker motionerna Jo307 och Jo308.Som framgår av tidigare utskottsbehandling ingår de uppgiftersom anges i motion Jo309 i ansvarsområde(1993/94:JoU13 s. 35). Insatser för skogsbruket (B 5)PropositionenAnslaget finansierar statligt stöd till insatser av olika slagför skogsbruket. Från anslaget bekostas sålunda bidrag tillnaturvårds- och kulturvårdsåtgärder, bidrag tillädellövskogsbruk, statens kostnader för försöksverksamheten medskogsmarkskalkning, kostnader för vissa civilrättsliga avtal pånaturvårdsområdet, intrångsersättningar som följer avskogsvårdsstyrelsernas beslut samt projektmedel för att slutförainvesteringarna av småbiotoper och sumpskogar.Skogsstyrelsen har på uppdrag av regeringen låtit utredaskogsskadornas omfattning och orsaker m.m. Uppdraget harredovisats med överlämnande av rapporten i ,nuläge och förslag till åtgärder. är i stort settpositiv till vad som föreslås i rapporten rörandevitaliseringsgödsling och kalkning men anser bl.a. att man intenu behöver lägga fast fördelningen mellan dessa båda åtgärder.Skogsstyrelsen bedömer att verksamheten behöver öka i omfattningsuccessivt och att ytterligare medel härför behövs underinnevarande treårsperiod. Rapporten har remissbehandlats.Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Jo94/1252).Skogsstyrelsen föreslår sålunda en fortsatt och utvidgadförsöksverksamhet med skogsmarkskalkning och att anslaget därförbör räknas upp med i förhållande tillinnevarande budgetår. Vidare föreslås en omfördelning till dettaområde med . , 1998 och därefterföreslås en upptrappning till 60, 100 resp. 120 miljoner kronor.Skogsstyrelsen anser att åtgärderna bör finansieras med i förstahand särskilda avgifter eller skatter på svenska utsläpp avsvaveldioxid, kväveoxider och ammoniak.I stort sett alla remissinstanser instämmer i utredningensbeskrivning av kunskapsläget, marktillståndet och behovet avåtgärder. När det gäller konsekvenserna av markförsurningen ochfrågan om man har tillräckligt underlag för beslut gårmeningarna isär. Flera remissinstanser, bland dem Sverigeslantbruksuniversitet och , framhåller att utredningens bedömningar ochslutsatser är långt ifrån självklara. När det gäller förslagentill direkta åtgärder för att motverka skogsmarksskador ärflertalet remissinstanser positiva eller förordar en försiktiglinje. Meningarna är delade om den föreslagna skogsskadenämndenskonstruktion och befogenheter. Flertalet instämmer i att detäven i fortsättningen finns behov av insatser på forskning inomområdet.Regeringen föreslår mot bakgrund av den osäkerhet som råder omde föreslagna åtgärdernas effekter på skogen och behovet avytterligare kunskaper i fråga om vitaliseringsgödsling ochaskåterföring att försöksverksamheten med skogsmarkskalkningskall fortsätta på oförändrad nivå under /96.Regeringen har beslutat att isamarbete med och skall utredafrågan om vissa mer praktiska problem med askåterföring tillskogsmark. Anslaget omfattas av regeringens sparkrav på utgifterför statlig konsumtion. /96 har anslaget räknatsned med . Anslaget förs upp med (reservationsanslag).MotionernaMed hänsyn till den snabba ökningen av antalet skogsskadorföreslås i motion Jo301 (s) yrkande 2 ett storskaligtkalkningsprogram i . Staten har ett ansvar för att dettakommer i gång, och skogsbruket bör stå för merparten avkostnaderna.I motion Jo302 (s) yrkande 2 anförs att åtgärder måstevidtas för att begränsa nedfallet av försurande ämnen. Akutaåtgärder behövs dessutom som gör att växterna klarar periodenfram till dess balans uppnås. På kort sikt måste kalkning ochaskåterföring användas för att försvara marken. Då är detnödvändigt att kalkningsprojekten prioriteras till de områdensom är värst utsatta. Dessa marker finns i sydvästra . Den halländska skogsmarken bör prioriteras närkalkningsprogrammet upprättas. Det gäller också återföring avträaska.Utskottets övervägandenUtskottet delar motionärernas synpunkter så till vida att detär viktigt att statsmakterna noga följer utvecklingen i fråga omskogsskadorna och vidtar effektiva motåtgärder. Den utredning avSkogsstyrelsen om skogsskadornas omfattning och orsaker somnämns i propositionen bör kunna utgöra ett underlag för merlångsiktiga överväganden. Utskottet utgår från att det kommeratt finnas anledning för utskottet att återkomma till dessafrågor i ett sammanhang där mer grundliga bedömningar kan göras.Utskottet ansluter sig i detta sammanhang till regeringenssynpunkter angående den fortsatta kalkningsverksamheten ochavstyrker motion Jo301 yrkande 2. I anslutning till motion Jo302vill utskottet framhålla att man vid fördelning av resursernaför skogsmarkskalkning m.m. givetvis bör ta hänsyn till deområden där problemen har stor omfattning och intensitet.Yrkande 2 i motionen avstyrks i den mån den ej tillgodoses meddet anförda.39. Bidrag till skogsfröplantager (B 6)Fr.o.m. upphörde möjligheterna att ge statligabidrag till anläggning av skogsfröplantager. Bidrag som harbeslutats har betalats ut av reserverademedel under äldreanslaget Skogsvårdsorganisationen:Investeringar allt eftersom investeringarna har färdigställtsoch godkänts. Reserverade medel under anslaget får av formellaskäl inte disponeras av eller regeringen efterutgången av /95. har föreslagitatt reserverade medel får disponeras för att infria åtagandengjorda före den 1 juli 1992.Regeringen föreslår att ett nytt reservationsanslag tas upp på6 nästa budgetår. Det motsvarar den beräknadereservationen på det äldre anslaget. Utskottet tillstyrkerförslaget.Andra huvudtiteln -- GentekniknämndenProposition 1994/95:10540. GentekniknämndenPropositionenNågot anslag för detta ändamål finns inte uppfört istatsbudgeten för innevarande budgetår.Den 1 juli 1994 trädde lagen (1994:900) om genetisktmodifierade organismer i kraft. inrättades en särskildnämnd, , som fick till uppgift att följautvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna ochge råd om användningen av gentekniken.Nämnden övertog de arbetsuppgifter som tidigare åviladeDelegationen för hybrid-DNA-frågor och fick ettbredare verksamhetsansvar än det delegationen kan sägas ha haft.Gentekniknämnden skall bl.a. yttra sig över ansökningar omtillstånd enligt den nya lagen och samråda med andra myndigheternär dessa beslutar föreskrifter.Delegationens resursbehov för /95 beräknadestill . Dessa medel har övertagits avGentekniknämnden. Mot bakgrund av den snabba utveckling sompågår inom genteknikområdet och de oreparabla effekter för bl.a.miljön som en missbedömning av teknikens användning skulle kunnamedföra är verksamhet en för hela samhälletangelägen uppgift.Enligt regeringens uppfattning bör kunnafullgöra sina uppgifter få sitt anslag höjt. Gentekniknämndenbör därför för /95 anvisas ytterligare 600 000kr. En sådan anslagshöjning kommer att finansieras med enmotsvarande besparing på anslaget D 2. Domstolarna m.m. /95.MotionenI motion Jo503 (mp) yrkas att för innevarandebudgetår anvisar för en informationskampanjom genteknikens följder. Enligt motionen skulle genom ett sådantanslag vissa organisationer ges möjlighet att söka medel för attinformera om genteknikens följder (yrkande 1).Utskottets övervägandenI betänkandet 1994/95:JoU14 om statsbudgeten påMiljödepartementets verksamhetsområde behandlar utskottetytterligare motioner om information rörande gentekniken, vilkamotioner närmast avser /96. Den här aktuellamotionen innebär att under innevarande budgetår skallanvisa för detta ändamål. Utskottet villframhålla att det kommer att återstå endast avinnevarande budgetår när avslutat behandlingen avbudgetfrågorna. Sannolikt tar det betydligt attinformera om bidragsmöjligheten, att pröva inkomnabidragsansökningar och att därefter fördela ett så stort beloppsom motionärerna föreslår. Motionsyrkandet avstyrks.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i proposition 105 omtilläggsanslag till Gentekniknämnden.Proposition 1994/95:100 bil. GentekniknämndenMot bakgrund av den snabba utveckling som pågår pågenteknikområdet och de oreparabla effekter för bl.a. miljön somen missbedömning av teknikens användning skulle kunna medföra,är verksamhet en för hela samhället angelägenuppgift.Enligt regeringens uppfattning bör kunnafullgöra sina uppgifter få en medelsförstärkning.Gentekniknämnden bör därför för /96 anvisasytterligare . Härtill kommer det belopp somföreslås anvisat på tilläggsbudget (se föregående anslagspunkt).Gentekniknämnden har påbörjat sin verksamhet, varförnämndens resursbehov är svårt att överblicka. Regeringen avserdärför att noga följa verksamhet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. beträffande den svenska jordbrukspolitikenatt avslår motionerna 1994/95:Jo202 yrkande 2,1994/95:Jo210 yrkande 34, 1994/95:Jo238 yrkandena 23 och 24,1994/95:Jo241 yrkandena 1, 3, 4 och 8, 1994/95:Jo247,1994/95:Jo260 yrkande 1, 1994/95:Jo263 yrkande 1,1994/95:Jo278 yrkande 1 och 1994/95:K630 yrkande 5,res. 1 (m)2. beträffande den globala livsmedelsförsörjningenatt avslår motionerna 1994/95:Jo202 yrkande 4 och1994/95:Jo263 yrkande 2,3. beträffande jordbruk och sysselsättningatt avslår motion 1994/95:Jo261 yrkande 2,4. beträffande EU-avgiftens finansieringatt avslår motion 1994/95:Jo238 yrkandena 12 och 13,res. 2 (m, fp)5. beträffande bioproduktion och bioråvaroratt avslår motionerna 1994/95:Jo202 yrkande 14 och1994/95:Jo238 yrkande 10,res.