bet · GI01KU30 · 1995-05-11 00:00:00 — Förutom att vara ägarbolag till konsortietsvarar de också för byggande, drift och underhåll samtfinansiering av de svenska anslutningarna.Vad gäller finansieringen av projektet anges i avtalet attkostnaderna i sin helhet skall täckas av konsortiet genomsärskilda avgifter som fastställs av konsortiet.För järnvägstrafiken gäller enligt ett tilläggsprotokoll tillavtalet att järnvägsföretagen skall betala sammanlagt 300miljoner kronor prisnivå för nyttjande avförbindelsen.Garantiåtagandena, som för färdigställandet år2000 beräknas uppgå till ca i 1991 årsprisnivå, innefattar anläggnings- och kapitaltjänstkostnader.Beloppet är beräknat på basis av en real ränta på och enkostnadsutveckling av motsvarande storlek.Under de inledande åren i driftsfasen kommer enligtpropositionen konsortiet att få ett negativt rörelseresultat,eftersom intäkterna från trafikanterna inte är tillräckliga föratt täcka konsortiets kostnader. Underskottet förutsätts kunnatäckas genom att konsortiet självt får låna nödvändiga medel meden solidarisk garanti från den svenska och den danska staten.Det totala garantiåtagandet för detta åtagande kan påmotsvarande sätt beräknas uppgå till ca i1991 års prisnivå. Enligt propositionen innebär de valdagarantiarrangemangen en mycket förmånlig finansieringslösning.Anläggningskostnaderna för de svenska anslutningarna skall,som nämnts, finansieras via Öresundsförbindelsens överskott. Iavvaktan på att detta överskott genereras förutsätts enligtpropositionen att det svenska bolaget får möjlighet att medstatlig garanti låna de medel som erfordras för att kunnafinansiera anslutningarna. Dessa beräknas kosta 1 900 miljonerkronor exkl. kapitaltjänstkostnaden prisnivå.Riksdagens beslut innebar också att regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer bemyndigas ikläda staten garanti,solidariskt med den danska staten, för konsortiets lån och andrafinansiella instrument som utnyttjas i samband medfinansieringen av planering, projektering, byggande och drift avÖresundsförbindelsen.För bildande av konsortiet ges och rättatt använda ordinarie investerings- och driftmedel till attteckna aktier i det svenska moderbolaget. Storleken påaktiekapitalet bedöms enligt propositionen uppgå till högst 100miljoner kronor. För det svenska bolagets upplåning förordas ipropositionen att regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer får ikläda staten garanti för den upplåning somerfordras för Öresundsförbindelsen samt för planering,projektering och byggande av de svenska anslutningarna.Finansutskottet (1990/91:FiU6y) erinrade beträffande deekonomiska konsekvenserna i sitt yttrande till trafikutskottetatt statliga garantier innebär åtaganden som har många likhetermed vanliga utgifter och att förslag om garantier därför börunderkastas samma restriktiva prövning som vanligautgiftsåtaganden. Utskottet tillstyrkte dock de i propositionenföreslagna bemyndigandena att få utfärda statliga garantier medinnebörd att statsbudgeten endast kommer att påverkas omkreditgarantierna måste infrias. Utskottet utgick från attregeringen i sina garantiåtaganden följer de allmänna riktlinjersom givits för den statliga kreditgivningen (FiU 1984/85:37).Trafikutskottet konstaterade bl.a. att de begärda ekonomiskabemyndigandena blivit mycket långtgående i förhållande till vadsom är normalt förekommande. Utskottet förutsatte mot denbakgrunden att regeringen redovisar resultatet av upphandlingenoch återkommer till med en redovisning av hurprojektet framskrider och i vilken omfattning garantiåtagandenatagits i anspråk. Utskottet biträdde de i propositionenföreslagna, här aktuella arrangemangen.I en reservation (c, v och mp) anfördes bl.a. att stark kritikkan riktas mot de utförda kostnadsberäkningarna och mot denvalda finansieringsformen. Enligt reservanterna skulle lösningenmed kreditgarantier in komma att slutligen drabbaskattebetalarna hårt.Den fortsatta riksdagsbehandlingen av Öresundsförbindelsen1992--1994Trafikutskottet behandlade under /92 motionersom väckts med anledning av det ingångna avtalet med omatt bygga en Öresundsförbindelse. Utskottet (1991/92:TU16)avstyrkte motioner som avsåg dels ett uttalande om att bron inteskulle byggas, dels ett uttalande från om att bronskulle byggas.Utskottet erinrade vad gäller de ekonomiska konsekvenserna omatt utskottet i sitt förra betänkande (1990/91:TU31) förutsattatt regeringen för skulle redovisa hurprojektet framskrider.I en meningsyttring (v) framhölls att den totala kostnaden förprojektet är svår att bedöma och att uppgifter på 30 miljarderkronor har nämnts. Risken är vidare stor att broavgifterna måstesättas så lågt att man lockar över resenärer från järnvägs- ochfärjetrafiken för att få lönsamhet i brotrafiken.I proposition 1992/93:100 bilaga 7 anfördes att () bildats med Väg- ochBanverken som förvaltare av svenska aktier i konsortiet. Dendanska motsvarigheten är A/S Öresundsförbindelsen (ASÖF). Denämnda bolagen träffade ett konsortialavtalenligt vilket konsortiet bildades.I propositionen hemställdes att skulle bemyndigaregeringen att uppdra åt och att utställakapitaltäckningsgarantier till skydd för det svenska bolagetSvedabs eget kapital (s. 31).Bakgrunden till regeringens hemställan är följande.På den grund som redovisats i det föregående förväntasÖresundskonsortiet få ett rörelseunderskott under de inledandeåren efter det att förbindelsen tagits i anspråk. De förväntadenegativa resultaten förväntas enligt propositionen leda till attSvedabs eget kapital kommer att understiga hälften av detregistrerade aktiekapitalet. I det läget blir reglerna omtvångslikvidation i 13 § aktiebolagslagen tillämpliga.För att undvika en likvidation bör ägarna enligt propositionenlämna eller ställa erforderliga ägartillskott i utsikt.Banverket och bör bemyndigas att utställakapitaltäckningsgarantier, som innebär att verken förbinder sigför att genom ägartillskott svara för att eget kapitalvid varje tillfälle uppgår till minst det registreradeaktiekapitalet.Om en garanti kommer att infrias kommer staten enligtpropositionen efter infriandet att ha en fordran på i förstahand konsortiet. Om konsortiet inte kan infria en sådan fordranskulle formellt ägarbolagen eller dessa bolags ägare i den månde lämnat kapitaltäckningsgarantier kunna krävas. ochBanverket, som förvaltar aktier, skulle bli tvungna attomprioritera medel från andra trafikinvesteringar för att betaladenna fordran. Regeringen eller dess myndighet kommer dock attbegränsa sin regressrätt till att gälla endast mot konsortieteller den danska staten men inte mot eller ASÖF,förutsatt en motsvarande begränsning i danska statensregressrätt.Behandlingen av propositionen uppsköts påbegäran av trafikutskottet (1993/94:TU39).Trafikutskottet (1994/95:TU2) tillstyrkte regeringens förslagom statlig kapitaltäckningsgaranti till . Utskottetavstyrkte även motionsyrkanden enligt vilka en närmareredovisning av projektets ekonomiska konsekvenser skulle vara enförutsättning för att projektet skulle tillåtas fortsätta. Motdet sistnämnda reserverade sig representanter för (c), (v) och(mp).I proposition 1992/93:100 bilaga 7 anförs bl.a. att regeringengenom beslut bemyndigat attikläda staten garanti, solidariskt med den danska staten, förÖresundskonsortiets lån och andra finansiella instrument somutnyttjas i samband med finansieringen av Öresundsförbindelsenintill ett belopp av och . Garantiåtagandet avser lånemedel för konsortietsplanerings- och projekteringsverksamhet.På motsvarande sätt har regeringen genom beslut den 23 juni1994 bemyndigat att ikläda staten garanti förall finansiering som behövs för att täcka konsortiets kostnaderför planering, projektering, byggande och drift avÖresundsförbindelsen. Enligt beslutet skall Riksgäldskontoretbevaka statens risk i dess egenskap av garantigivare och ställade villkor som är påkallade därvid. Kontoret skall dock inte försitt garantiåtagande ta ut någon garantiavgift eller liknandeoch inte heller kräva säkerhet i form av realpant eller borgen.I två motioner (v) framhölls att den kostnad på 10--12miljarder kronor som tidigare angetts för broalternativet voreorealistisk. I motionerna konstaterades också att någon färskkostnadskalkyl inte presenterats. Det fanns därför en risk attstaten får stå för framtida gigantiska förluster. Utskottetansåg att avtalet skall följas av och att utskottetdärför inte var berett att föreslå att skulleomförhandla avtalets grundförutsättningar som motionernaförutsatt. Motionerna avstyrktes.Vad gäller den ekonomiska prövningen behandlade utskottet enmotion 1992/93:T907 (c, fp, kds), i vilken yrkades att projektetinte påbörjas förrän en noggrann ekonomisk analys gjorts avprojektets företags- och samhällsekonomiska förutsättningar ochatt denna analys skulle redovisas för . Ett uppskovkunde enligt motionärerna ske genom att åberopade denomförhandlingsklausul som finns i avtalet med . Imotionen yrkades också att det klargörs vad som menas med ens.k. nollösning beträffande miljökonsekvenserna av broprojektetoch att regeringen skulle ange kostnaderna för denna. Liknandeyrkanden framfördes i motion 1992/93:T910 (s).Utskottet framhöll vikten av att projektet, i enlighet med1991 års riksdagsbeslut, följs upp noggrant och upprepade sinatidigare uttalanden om att regeringen skulle redovisaprojektets framskridande och i vilken omfattninggarantiåtagandena tagits i anspråk.I det följande redovisade utskottet Öresundskonsortietsaktuella kostnadsberäkningar. Enligt dessa skulle kostnadernaför kust-till-kust-förbindelsen beräknas till prisnivå, en kostnadsökning med ca 1,3miljarder kronor. Ökningen sammanhänger enligt utskottet med denförändring som skett av projektets utformning vad gäller bl.a.åtgärder för att minska vattenblockeringen. Regeringen beräknarenligt vad utskottet erfarit att Öresundsförbindelsensekonomiska förutsättningar är stabila, varför projektetslönsamhet inte äventyras av de uppkomna kostnadsökningarna.Utskottet var inte berett att förorda att projektet inte skallpåbörjas innan ytterligare ekonomiska analyser gjorts.Beträffande innebörden av nollösningen ansåg utskottet attkostnaderna för denna klarlagts genom den utfördamiljöprövningen. Mot denna bakgrund avstyrktes motionerna.Utskottet behandlade också en motion, 1992/93:T912 (kds), ivilken yrkas att de i motionen efterfrågade ekonomiskakalkylerna för Öresundsförbindelsen skall redovisas innan beslutfattas om den föreslagna kapitaltäckningsgarantin, somredovisats i det föregående. Enligt utskottets mening rörde detsig här inte om några utökade ekonomiska utfästelser frånstatens sida utan kapitaltäckningsgarantin erfordras avredovisningsmässiga skäl. På denna grund tillstyrkte utskottetregeringens förslag och avstyrkte motionsyrkandet.Mot utskottsmajoritetens bedömningar reserverade sig treledamöter (c, v och mp) vad gäller den ekonomiska prövningen.Reservanterna anförde bl.a. att med hänsyn till den oklarhet sområder beträffande projektets ekonomiska förhållanden börprojektet inte påbörjas innan och regeringargenomfört en noggrann granskning av projektets ekonomiskaförutsättningar. Granskningen bör enligt reservanterna omfattabl.a. effekterna av att anslutningarna till bron blir avsevärtdyrare, räntekostnaderna högre, den ekonomiska tillväxten lägreoch att biltrafikens utveckling generellt dämpas. Ävenriskkostnaderna för kreditgarantierna bör räknas in i denekonomiska kalkylen.Beträffande kapitaltäckningsgarantin reserverade sig enledamot (mp), som bl.a. anförde att ingen gräns har satts förkapitaltäckningsgarantins storlek och ingen precisering harheller getts om hur länge garantin skall ställas ut. Enligtreservanten framgår det av propositionstexten att regeringenerkänner att risken är stor för att garantierna måste infrias.Riksdagen följde utskottet.Regeringens redovisning till av projektetsframskridandeRegeringen har i samlad form redovisat tillriksdagen hur projektet framskrider. Redovisningarna har lämnatsi form av en skrivelse till i ett fall och inom ramenför propositioner i två fall.I en skrivelse till (skr. 1993/94:95) redogjordesålunda regeringen för den dittillsvarande handläggningen avmiljöaspekterna på ärendet, dvs. prövningen enligtnaturresurslagen, vattenlagen och miljöskyddslagen.I propositionen 1993/94:170 angåendeinfrastrukturinvesteringar redovisades regeringens åtgärder m.m.fram till februari 1994, då regeringen anmodade Vattendomstolenatt inkomma med ett yttrande angående förutsättningarna förtillåtligheten av Öresundsförbindelsen.I årets budgetproposition (prop. 1994/95:100 bilaga 7)fortsätter regeringens redovisning av prövningen frånmiljösynpunkt av Öresundsförbindelsen innefattande regeringensslutliga prövning enligt naturresurslagen och vattenlagen samtkonsekvenserna av denna.Beträffande ekonomin meddelas att budgeten förkust-till-kust-förbindelsen kommer att justeras med anledning avdet svenska regeringsbeslutet om tillåtlighetenav Öresundsförbindelsen. En minskning av brons vattenblockerandeeffekt beräknas enligt propositionen ge en merkostnad på ca 0,6miljarder kronor. Förändrade danska anslutningar på grund avändrad linjeföring beräknas ge en merkostnad på ca 0,2 miljarderkronor. Total budget för kust-till-kust-delen är enligtkonsortiet prisnivå.I övrigt redogörs i propositionen för tidsplanen förprojektet, enligt vilken de första enterprenadkontraktenberäknas tecknas /. Utredningen, inkl.finansieringen, om en Citytunnel under beräknas kunnaredovisas efter sommaren 1995.Frågor och svar i riksdagenUnder 1994/har frågorbesvarats angående ekonomiska förutsättningar.Den 18 oktober 1994 (prot. 1994/95:10, 53 §) besvaradekommunikationsminister frågor ställda av ElvingAndersson (fråga 1994/95:8) respektive (fråga 1994/95:27), båda (c).Elving fråga gällde om kommunikationsministern varberedd att genomföra en förutsättningslös genomgång av deekonomiska förutsättningarna för projektet och redovisa dessaför . fråga gällde vilka åtgärdersom den avsåg att vidta beträffandebroprojektets finansiering med anledning av ett uttalande frånden danske ekonomiministern.Kommunikationsministern svarade bl.a.:Genomförandet av kräver en kontinuerliguppföljning och granskning av ekonomin i projektet. För dettasvarar i första hand Öresundskonsortiet. Eftersom statengaranterar de lån som konsortiet tar upp har ävenRiksgäldskontoret och direkt insyn iprojektens ekonomi. Genom ägarbolagen har dessutom ochDanmark direkt insyn i konsortiets verksamhet.Det är min och hela regeringens uppfattning att utbyggnaden avÖresundsbron skall genomföras som planerat. Regeringens uppgiftär därvid att tillse att denna utbyggnad sker inom sådanaekonomiska ramar att inte projektets ekonomiska stabilitetäventyras. Någon särskild förutsättningslös genomgång avprojektets ekonomi kommer jag inte att initiera, då jag förnärvarande anser att projektets ekonomi är stabil. Däremotkommer jag kontinuerligt att redovisa genomförandet av denekonomiska utvecklingen för projektet för riksdagen.Den danske ekonomiministerns ställningstagande -- att hanskulle ha frånsvurit sig det ekonomiska ansvaret för projektet-- föranledde inte någon särskild åtgärd från regeringens sidaenligt kommunikationsministern.Den 28 mars 1995 (prot. 1994/95:80 6 §) besvaradekommunikationsministern frågor från (1994/95:378 och 379) och (1994/95:393),båda (c).Erikssons ena fråga gällde om kommunikationsministern avsågatt ge en omedelbar redovisning av broprojektets ekonomi så somförutsätts i trafikutskottets betänkande (bet. 1994/95:TU2). andra frågan ställd till finansministern ville vetaom finansministern ämnade efterhöra bedömningav risken för att skattebetalarna får träda in för attfinansiera bron.Kommunikationsministern, som besvarade båda frågorna i ettsammanhang, sade bl.a.:Öresundsbroprojektets ekonomiska kalkyler påverkas av ettflertal olika komponenter...byggkostnaden...ränta...intäkter somkommer att erhållas från trafiken på bron.För någon vecka sedan öppnades anbuden på de första tvåentreprenaderna på ... Eventuella fördyringar avförbindelsen jämfört med budget när det gäller andra komponenteri kalkylen för projektet innebär att projektetsåterbetalningstid förlängs ...Först när en helhetsbild finns av givna anbud kan jag bildamig en fullständig uppfattning om projektets byggkostnad. Jagkommer därför inte att vidta några särskilda åtgärder medanledning av de anbud som offentliggjorts. Jag ärdäremot beredd att för redovisa en samladbedömning av projektets ekonomiska förutsättningar med hänsyntill givna anbud.Per-Ola genmälde att han kunde förstå atthelhetsbilden skulle visas först , men hantyckte att kommunikationsministern "under resans gång" bordelämna redovisningar för riksdagen.På en särskild fråga om man från regeringens sida avsåg attefterhöra uppfattning om de statligagarantierna för projektet, svarade kommunikationsministern attefter genomgången av anbuden var det självklart att regeringentillsammans med skulle värdera eventuellakonkursrisker som det skulle innebära för konsortiet och ,om anbuden skulle komma att ligga avsevärt över kalkylerna. Detär ju först i en konkurssituation som skattebetalarna behöver gåin, sade kommunikationsministern.Trafikutskottets uppföljning av ÖresundsprojektetEnligt uppgifter från trafikutskottets kansli avser utskottetatt i ett kommande betänkande följa upp projektets ekonomi. Detkommer enligt nu aktuella planer att ske under hösten 1995.Riksrevisionsverkets skrivelse till Aktion Skåne-miljöI anmälan refereras till en skrivelse daterad frånRiksrevisionsverket till Aktion Skåne-miljö med anledning av enförfrågan om revision av bilaga A 21.2.Av skrivelsen framgår att RRV när det gäller de ekonomiskaeffekterna har yttrat sig över fyra skrivelser angående deföretagsmässiga effekterna av en . RRV har därvidkonstaterat att den företagsmässiga kalkylen var mycket känsligför förändringar av de ingående variabelvärdena, avseende räntanrespektive trafikprognoserna.RRV har tidigare efterlyst ett klargörande avförutsättningarna för trafikprognoserna och de ekonomiskakalkylerna. Skrivningarna i regeringens proposition (prop.1990/91:158), som ligger till grund för konsortiets ekonomiskakalkyler, om utvecklingen av vägtrafiken på en framtidaÖresundsförbindelse utgör enligt RRV inget klargörande i dettahänseende. I den nämnda propositionen jämförs bl.a.Öresundsbrons framtida trafik med den avgiftsfria trafiken påÖlandsbron samt hänvisas till pågående utveckling inom EG ochframtida samlad utveckling inom . RRV anser detoklart hur de båda senare faktorerna kan motivera den uppräkningav trafiken som gjorts i propositionen. Sammanfattningsvis finnsdet enligt RRV fog för den kritik som riktats mot de antagnatrafikmängderna.Av skrivelsen från RRV till Aktion Skåne-miljö framgår ocksåatt RRV i en granskningsrapport dragit vissa slutsatser vadgäller fördyringar av infrastrukturinvesteringars kostnaderunder projektens gång.Den rapport som här avses har titelnInfrastrukturinvesteringar -- en kostnadsjämföresle mellan planoch utfall i 15 större projekt inom och (RRV1994:23).Syftet med granskningen har varit att kartläggaträffsäkerheten i de kostnadsberäkningar som ligger till grundför beslut i ett tidigt skede samt vad som orsakarkostnadsförändringar.RRV har i granskningen konstaterat att det är mycket vanligtatt kostnaderna för stora investeringsobjekt underskattas i dettidiga planskedet. Underskattningarna är mest markanta inomVägverket, där den genomsnittliga ökningen uppgår till ;motsvarande siffra för är . RRV konstaterar ocksåatt osäkerheten inte avspeglas i kostnadsberäkningar i verkenslångtidsplaner och andra sammanhang. Kostnaderna presenteras medskenbar exakthet, vilket gör att de tolkas bokstavligen.Enligt RRV:s bedömning beror underskattningen av kostnader påatt verken inte upplevt detta som ett problem eftersomstatsmakternas beslut ofta ändras långtidsplanernasträcker sig.RRV anser att dessa underskattningar av kostnaderna är ettallvarligt problem eftersom de kan leda till att statsmakternariskerar att fatta felaktiga övergripande beslut angåendeinvesteringar i vägar och järnvägar. Politiker på olika nivåeroch regeringstjänstemän förutsätter att verkenskostnadsuppgifter är tillförlitliga för hela planeringsperioden.En annan möjlig konsekvens är att verken enligt det tidigareplaneringssystemet prioriterar fel objekt.Övriga frågorKapitaltäckningsgarantinI anmälan har frågan ställts vilka konsekvenserna kan bli avett infriande av och Vägverketskapitaltäckningsgarantier till skydd för eget kapital.Hur kommer verken att agera i ett sådant fall? Vilkaomprioriteringar i fråga om planerade trafikinvesteringarkommer de då att göra?Kapitaltäckningsgarantin avses att utlösas först under deinledande åren efter det att Öresundsförbindelsen tagits ianspråk. Om garantin kommer att infrias kommer staten enligtriksdagens beslut med anledning av proposition 1992/93:100 bil.7 att ha en fordran på i första hand konsortiet. Om konsortietinte kan infria en sådan fordran skulle formellt ägarbolageneller dessas ägare kunna krävas. I ett sådant fall skulleVägverket och som ägare till tvingasomprioritera investeringsmedel för att betala denna fordran.Regeringen kommer dock enligt propositionen att begränsa sinregressrätt till att gälla gentemot konsortiet eller den danskastaten men inte mot eller den danska motsvarigheten ASÖF,under förutsättning att den danska regressrätten begränsas påmotsvarande sätt.Frågan gäller följaktligen i första hand, om den danska statenformellt begränsat sin regressrätt på det beskrivna sättet.Enligt uppgift från är man från svensk ochdansk sida överens om en sådan ömsesidig begränsning avregressrätten, men någon formell överenskommelse om detta harännu inte ingåtts. Överenskommelsen avses dokumenteras i etttrepartsavtal mellan den svenska staten/, dendanska staten/nationalbank och Öresundskonsortiet.Avtalet avses undertecknas inför den meromfattande upplåningen som beräknas starta . Deframtida långivarna avses förbinda sig att inte rikta sina kravmot eller ASÖF utan mot respektive stater.En annan fråga som ställts i anmälan är om denkapitaltäckningsgaranti som och står förriskerar att utlösas till följd av de nya kostnadsberäkningarna,som visar att kostnaderna för broprojektet kommer att öka iförhållande till den ursprungliga kalkylen.Som framgått ovan har kapitaltäckningsgarantin inget direktsamband med projektets grundkostnader, dvs. kostnaderna förkust-till-kust-förbindelsen, som enligt budgetpropositionenberäknas till prisnivå. Garantinavses att utlösas först då förbindelsen tagits i bruk och då föratt balansera ett förväntat initialt underskott i rörelsen.Bro över Fehmarn BältAnmälaren har också aktualiserat frågan omÖresundsförbindelsens värde från trafiksynpunkt, om bron överFehmarn Bält enligt artikel 21 i avtalet inte kommer att byggas.I artikel 21 i avtalet mellan och står attDanmarks regering förklarar sig beredd att arbeta för att enfast förbindelse över Fehmarn Bält kommer till stånd underförutsättning av att hänsyn till miljö och ekonomi kantillgodoses.SJ ställde som krav för att företaget skulle accepteraÖresundsförbindelsen att en fast förbindelse över Fehmarn Bältskulle komma till stånd.Enligt uppgifter i tidningen 1995:12 beräknasFehmarn Bält-förbindelsen bli dubbelt så dyr som ,dvs. den skulle kosta i 1988 årspriser. Fehmarn Bält trafikerades 1993 av 4 100 fordon och drygt2 000 tågpassagerare, vilket motsvarar tre fjärdedelar av densamlade trafiken över Öresund.Kombinationen dyrare förbindelse och mindre trafik gör detenligt tidningen svårt att täcka utgifterna med avgifter.Metoden att justera trafikprognoserna uppåt för att åstadkommaen bättre kalkyl är enligt tidningen svårare att genomförajämfört med Öresundsförbindelsen.Alternativet till en avgiftsfinansiering av bron/tunneln är enrent statlig finansiering, eventuellt med EU-stöd.