bet · GI01JoU16 · 1995-03-30 00:00:00 — I skrivelsen anförshärvidlag att kundernas krav på miljöanpassade produkter harskapat en snabb marknadsanpassning. Vidare anförs att enskildamänniskor har viktiga roller i det lokala och regionalamiljöarbetet och att det moderna industrisamhället bör ställasom i riktning mot en hållbar utveckling.Motion Jo609 synes i denna del inte ställa några krav påkonkreta åtgärder och bör kunna anses tillgodosedd med vadutskottet anfört (yrkande 1). Utskottet kan också instämma i vadmotionärerna anfört om prioriteringar på miljöområdet, särskiltvad gäller försurningen och klimatfrågan. Detta överensstämmerockså med de bedömningar som regeringen redovisat i skrivelsen,och motionen bör ej heller i denna del föranleda något särskiltuttalande från sida (yrkande 2). Vad beträffarmiljöarbetet inom EU, som också lyfts fram i motionen, villutskottet tillägga att regeringen har överlämnat enskrivelse till om det svenska miljöarbetet inom EU.I skrivelsen redovisas att ochKonjunkturinstitutet bedriver ett arbete rörande fysiska ochmonetära miljöräkenskaper. Arbetet avser att belysa kopplingarnamellan ekonomi och miljö.Vid konferens om miljö och utveckling år1992 antogs bl.a. Riodeklarationen om miljö och utveckling sombetonar bl.a. den ökade insikten om utvecklingsfrågornasbetydelse och sambanden mellan miljö och utveckling i ettglobalt perspektiv. Vid konferensen antogs också , etthandlingsprogram för nationella åtgärder och internationelltsamarbete för att uppnå en ekologiskt hållbar utveckling. Ihandlingsprogrammet betonas t.ex. att miljöfrågorna måsteintegreras socialt och ekonomiskt (skr. 1992/93:13 s. 5). Ikapitel 8 av anges att de nuvarande systemen förnationalräkenskaperna bör utvidgas för att integrera demiljömässiga och sociala dimensionerna inom ramarna förbokföringen. Enligt agendan bör som ett minimum gälla attparallella redovisningssystem tillämpas för naturresurser i allamedlemsstater. Vid utskottsbehandlingen av regeringens skrivelse1992/93:13 betonades vikten av att arbetet på att införamiljöräkenskaper bedrivs aktivt (1992/93:JoU8 s. 15 f.).Mot bakgrund av vad som anförts delar utskottet den syn somanläggs i motion Jo641, att det för att fullfölja intentionernafrån om miljö och utveckling är angeläget attskapa bedömningsgrunder för olika länders påverkan på miljön ochanvändning av naturresurser. Som anförs i motionen är detangeläget att i möjligaste mån skapa förutsättningar för attgöra översiktliga bedömningar av vilka förändringar som behövsbåde nationellt och internationellt för att skapa en rättvis ochhållbar utveckling. Utskottet förutsätter att regeringen medstor uppmärksamhet följer utvecklingen på detta område. Med detanförda föreslår utskottet att motion Jo641 yrkande 1, till dendel den inte kan anses tillgodosedd, lämnas utan någonriksdagens vidare åtgärd.Utskottet delar också den syn som anläggs i motion Jo628yrkande 1, att arbetet med att minska statsskulden ochmiljöskulden bör bedrivas . Det krävs tillväxt för attskapa nya arbeten och förbättra tilltron till landets ekonomioch är det viktigt att tillväxten sker på ett sådantsätt att skadorna på miljön inte ökar. Enligt utskottets meningligger det anförda väl i linje med det arbete som regeringenredovisat i skrivelsen. Syftet med motionen är således i alltväsentligt tillgodosett. Utskottet avstyrker motion Jo628yrkande 1.Regeringen har beslutat tillkalla en kommittéför hållbar utveckling för att medverka i arbetet med attutveckla, fördjupa och förankra och för att medverkainför utarbetandet av till om hållbar utveckling . I direktiven(dir. 1995:34) anförs att kommittén skall hålla sig informeradom arbetet i myndigheter på lokal, regional och nationell nivåsamt i föreningar och näringslivet med att utforma lokala Agenda21 och med uppföljningen av UNCED. I kommitténs uppdrag ingårockså att ge regeringen underlag för den rapport som skallföreläggas den extra sessionen med FN:s generalförsamling.Underlaget skall enligt direktiven innehålla en beskrivning avhur långt man har kommit inom olika delar av det svenskasamhället för att nå målen om hållbar utveckling. Kommitténskall här stämma av hur de miljömål som beslutatuppfylls och hur olika aktörer kan medverka i arbetet.Utskottet utgår från att utredningen får en bredsammansättning och att uppdraget kan utformas inom en vid ramför att också mer övergripande kunna redovisa hur ettsamhällskontrakt kring arbetet för ett ekologiskt uthålligtsamhälle kan åstadkommas. Enligt utskottets mening kan ocksåövervägas att peka på vilka hinder som kan finnas ibeslutsprocesser och regelverk för att nå en hållbar utvecklingi . Vad nu anförts ligger väl i linje med syftet i motionJo628 yrkande 6, och något särskilt riksdagsuttalande synes intepåkallat. Motionen avstyrks.Med hänvisning till det anförda avstyrks även motion Jo689yrkande 3.En ny miljöbalkSkrivelsenRegeringen har för avsikt att lägga fram ett nytt förslag tillmiljöbalk för . (M 1993:04) hargenom tilläggsdirektiv (dir. 1994:134) fått i uppdrag attytterligare utveckla och komplettera tidigare förslag tillmiljöbalk genom att lämna förslag till en närmare integrering avolika delar av miljölagstiftningen. Inriktningen är attutredningen skall resultera i en proposition om miljöbalk somkan träda i kraft . Det innebär att etthuvudbetänkande bör föreligga senast år 1996.Därefter vidtar arbete i med sikte på attåstadkomma en proposition som kan läggas fram för riksdagenunder hösten 1997.Till de frågor som utredningen enligt direktiven bör ägnasärskild uppmärksamhet hör bl.a. att smälta samman miljö- ochhälsoskyddsreglerna på ett ändamålsenligt sätt, införa reglersom särskilt rör jord- och skogsbruket, infoga vattenlagen helteller delvis, se över straff- och andra sanktionsbestämmelser imiljöbalken och i miljöanknutna lagar utanför balken, föreslå entydligare ansvarsordning för äldre miljöskador, stärkamiljöorganisationernas processuella ställning samt att se överinstansordningen i miljölagstiftningen.MotionernaI motion Jo609 (m) yrkande 6 anförs att regeringen börompröva tillbakadragandet av . Det ursprungligaförslaget bör överlämnas till för beslut. I motionJo628 (fp) yrkande 2 föreslås att begär att ett nyttförslag om miljöbalk skyndsamt läggs fram eftersom annars en radangelägna förbättringar i miljölagstiftningen försenas. I motionJo641 (c) yrkande 21 och Jo601 (mp) yrkande 1 yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till miljöbalk i så godtid att den kan träda i kraft senast den 1 januari 1996.I motion Jo601 (mp) föreslås en långtgående samordning avsvensk miljölagstiftning i en miljöbalk (yrkandena 2--13,15--23). Balkens allmänna regler skall enligt motionen gälla allmiljöpåverkande verksamhet. Vattenlagen, skogsvårdslagen ochskötsellagen föreslås innefattas i balken. Flera skärpningar avlagstiftningen föreslås.I motion Jo606 (kds) föreslås att preskriptionstiden förmiljöbrott reglerade enligt miljöskadelagen bör förlängas, attSverige som nation bör tillträda samt attenskilda som drabbas av miljöskador skall ges ett förstärkträttsskydd (yrkandena 2, 3 och 5). Vidare framförs synpunkter ommiljökvalitetsnormer, om aktsamhetsregeln och energi, omunderlag för tillsynsbeslut samt om NRL-anknuten lagstiftningutanför (yrkandena 6--9 och 11).I motionerna Jo601 (mp) yrkande 14, Ju608 (v) yrkande 4 ochJo606 (kds) yrkande 1 föreslås att talerätt införs för ideellaorganisationer i miljöärenden.Utskottets övervägandenAv skrivelsen framgår att regeringen avser att presentera ettnytt förslag till miljöbalk som kan träda i kraft undernuvarande mandatperiod. Det anförs att arbetet iregeringskansliet tar sikte på att åstadkomma en proposition somkan läggas fram för år 1997.Arbetet med en ny miljöbalk påbörjades med attdåvarande regeringen bemyndigade chefen för ochnaturresursdepartementet att tillkalla en kommitté för översynav miljöskyddslagstiftningen (dir. 1989:32). Kommittén, somantog namnet , överlämnade i februari 1993sitt huvudbetänkande Miljöbalk (SOU 1993:27). och ijuni 1994 överlämnades betänkandena Lag om införande avmiljöbalken (SOU 1993:66) och Följdlagstiftning till (SOU 1994:96).Efter behandling av förslagen i Lagrådet beslutade dåvaranderegeringen proposition 1994/95:10 Miljöbalk.Efter riksdagsvalet återkallades förslaget den 13 oktober 1994genom en skrivelse till (se 1994/95:JoU8).Den 7 april 1993 beslutades att tillkalla en särskild utredaremed uppdrag att lämna förslag till sådanaorganisationsförändringar som behövs med anledning av förslagettill en miljöbalk (dir. 1993:43). Utredningen antog namnetMiljöorganisationsutredningen. riksdagsvalbeslutade regeringen tilläggsdirektiv omett nytt förslag till miljöbalk (1994:134).Miljöorganisationsutredningen har numera antagit namnetMiljöbalksutredningen.I tilläggsdirektiven om ett nytt förslag till miljöbalk anförsatt utredningen skall utveckla och komplettera tidigare förslagtill miljöbalk genom att lämna förslag till en närmareintegrering av olika delar av miljölagstiftningen. Det börsärskilt övervägas att införa regler som rör jord- ochskogsbruket i , att infoga vattenlagen helt ellerdelvis samt att se över straff- och andra sanktionsbestämmelseri och i miljöanknutna lagar utanför. Vidare anförsatt frågan om miljöorganisationernas processuella ställningskall övervägas ytterligare. Utgångspunkten skall därvid varaatt det skall finnas ärenden som vissa miljöorganisationer skallha rätt att överklaga. Utredningen är inte förhindrad att ta uppandra frågor som är föranledda av uppdraget att lägga fram ettnytt förslag till miljöbalk. I tilläggsdirektiven anges attutredningen senast i ett huvudbetänkandebör redovisa resultatet av sitt arbete.I anslutning till behandlingen av motionerna rörandemiljöbalken har utskottet fått muntlig information avMiljödepartementet om de överväganden som gjorts i fråga omtidsåtgången för att utarbeta en ny miljöbalk och avMiljöbalksutredningen om det pågående arbetet i övrigt med en nymiljöbalk.Enligt tilläggsdirektiven till en ny miljöbalk skallMiljöbalksutredningen utveckla och komplettera tidigare förslagtill miljöbalk genom att föreslå en närmare integrering av olikadelar av miljölagstiftningen. Utskottet anser attMiljöskyddskommitténs förslag skall vara utgångspunkt förMiljöbalksutredningens arbete. Såsom anförs i tilläggsdirektivenbör dessa förslag dock i erforderlig omfattning integreras ocharbetas samman för att en fullständig och bra miljölagstiftningskall erhållas.Utskottet delar regeringens bedömning att tidigareutredningsmaterial bör kompletteras. Särskild vikt bör enligtutskottets mening läggas vid de i tilläggsdirektiven nämndaövervägandena om att i införa regler som särskiltrör jord- och skogsbruket, att infoga vattenlagen helt ellerdelvis samt att stärka miljöorganisationernas processuellaställning. Vidare bör framhållas att t.ex. frågorna omövergripande aktsamhetsregler för all miljöpåverkan och ettlagrum som ger stöd för generella föreskrifter är av centralbetydelse och att även dessa frågor kan behöva övervägasnärmare. Det anförda tillgodoser främst motionJo601 yrkandena 2--23. Även motionerna Jo606 yrkandena 1--3,5--9 och 11, Jo641 yrkande 21 delvis samt Ju608 yrkande 4tillgodoses därmed i viss utsträckning. Utskottet anser inte attdet vore lämpligt att från sida i alltför hög gradbinda upp och detaljstyra inriktningen av det fortsattautredningsarbetet. De mer preciserade krav som framförs imotionerna måste -- på det sätt som är brukligt inom svensktutredningsväsende -- få övervägas med ett visst mått avhandlingsutrymme inom den pågående utredningen. Utskottetavstyrker ovan angivna motionsyrkanden i den mån de inte blivittillgodosedda.De nämnda förslagen av tillsammansmed det utredningsarbete som pågår enligt tilläggsdirektivenför en ny miljöbalk bör sålunda enligt utskottets mening utgöraen lämplig utgångspunkt för en ny miljöbalk.När det gäller tidsplaneringen för det fortsatta arbetet villutskottet anföra följande.Riksdagens arbete har i ganska stor utsträckning präglats avatt omfattande och politiskt kontroversiella propositioner läggsfram mot slutet av ett och framför allt mot slutet aven valperiod. Enligt utskottets mening har denna ordning alltförofta resulterat i att behandlingstiden i berörda utskott och iriksdagen blivit alltför kort för att medge en omsorgsfull ochallsidig beredning. Mot bakgrund av att valperioden nu förlängtstill och att utskotten fått större frihet att planerasitt arbete har förutsättningarna förbättratsför den viktiga del av beredningsprocessen som äger rum iriksdagen. Detta kräver dock att regeringen planerar sittpropositionsarbete så att det inte uppstår en arbetsanhopningunder slutet av valperioden. En konsekvens av den beslutadeövergången till kalenderårsbudget blir dessutom att utskottenfrån och med måste ägna huvuddelen av sin tid åtbudgetarbetet under höstsessionerna, medan lagpropositioner m.m.i huvudsak får beredas under vårsessionerna. Även dettaförhållande måste beaktas i arbetsplaneringen.Arbetet med att utarbeta en sammanhållen och mer effektivmiljölagstiftning har pågått . Det är synnerligenangeläget att resultatet av arbetet med att åstadkomma eneffektiv, fullständig och överblickbar miljölagstiftningredovisas så snart det är möjligt.En sammanhållen miljölagstiftning i en ny miljöbalk bör enligtutskottets mening träda i kraft senast den 1 januari 1998.Härvid har utskottet noga övervägt dels kraven på skyndsamhet iden fortsatta hanteringen, dels kraven på en så effektiv ochheltäckande lagstiftning som möjligt. Ett så stortlagstiftningsarbete som det nu är fråga om kräver att det föreikraftträdandet avsätts tillräcklig tid för t.ex.tillämpningsföreskrifter och förberedelser hos berördamyndigheter och domstolar. Som framgår av det ovan anförda anserutskottet det också vara av stor vikt att beredningen iriksdagen kan göras under tillfredsställande former. Utskottetär inte berett att redan nu ange en viss tidpunkt föravlämnandet av propositionen. Inriktningen bör dock vara attpropositionen föreläggs i så god tid attriksdagsbehandlingen hinner avslutas före sommaruppehållet år1997. Vad utskottet anfört om tidsplaneringen bör somsin mening ge regeringen till känna.Det anförda innebär att utskottet har i huvudsak sammauppfattning som redovisas i motionerna Jo601 yrkande 1, Jo628yrkande 2 och Jo641 yrkande 21 delvis, nämligen att det finnsett stort behov av förbättringar i miljölagstiftningen och attett nytt förslag om miljöbalk bör föreläggas medminsta möjliga dröjsmål. Motionerna bör innefattas i dettillkännagivande som utskottet föreslagit ovan.Motionerna Jo601 yrkande 2--23, Jo606 yrkandena 1--3, 5--9 och11, Jo641 yrkande 21 delvis samt Ju608 yrkande 4 avstyrks i denmån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda.Utskottet får erinra om att så sent som den 30november 1994 avslog en motion som gick ut på att riksdagenborde anta den förutvarande fyrpartiregeringens förslag tillmiljöbalk (1994/95:JoU8). Motion Jo609 yrkande 6 avstyrks.Ekonomiska styrmedelSkrivelsenI skrivelsen anförs att det är angeläget att öka användningenav ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken för att bl.a. skapa enkorrekt prissättning på miljöförstöringen och på uttaget avnaturresurser. En ökad användning av miljöskatter och avgifterkan öka lönsamheten för investeringar i miljöskyddande ochresursbesparande teknik, vilket ofta i sin tur leder tillteknisk utveckling.Ett annat mål med ekonomiska styrmedel är att internalisera deexterna miljökostnader som uppstår under en produkts helalivscykel, från källa, via produktion, distribution ochanvändning till slutligt omhändertagande, så att inte mermiljövänliga produkter får en konkurrensmässig nackdel jämförtmed miljömässigt sämre produkter. Därmed kan man uppnå detinternationellt vedertagna målet om att förorenaren bör betalaför de miljökostnader som han orsakar och därmed på etteffektivt sätt styra över till mindre miljöbelastandeverksamheter. Det är också viktigt att betona samspelet mellanolika styrmedel, t.ex. miljömärkning, ekonomiska styrmedel ochindividuell prövning av industriutsläpp.Regeringen har aviserat att koldioxidskatten för industrin,skatten på äldre vattenkraft samt skatten på kärnkraftsel och påviss dieselolja skall höjas för att finansiera vårt medlemskap iEU. Regeringen har också beslutat att utreda en ny skatt pånaturgrus för att stimulera en övergång till användning avkrossat grus. Det anförs att regeringen kommer att fullföljatillsättandet av utredningen om s.k. skatteväxling.Miljöanpassningen av det svenska energisystemet fortsätter,bl.a. för att minska riskerna för globala klimatförändringar.Beskattning inom energisektorn är ett riktigt instrument imiljöpolitiken som bör utvecklas ytterligare. En effektivareenergianvändning, biobränslen och andra förnybara energikällorbör främjas.Inom transportsektorn skall de ekonomiska styrmedlen utvecklasytterligare för att tillsammans med andra åtgärder bidra tillförverkligandet av ett hållbart transportsystem.MotionernaI partimotion Jo609 anförs att ekonomiskastyrmedel i form av skatterabatter, miljöavgifter ellerutsläppsrätter är vägar att styra utvecklingen i miljövänligriktning utan att tillgripa regleringar (yrkande 3). Förutom attutveckla styrmedlen i bör vi nu prioritera införandet avekonomiska styrmedel inom EU. De områden som bör prioriteras ärförsurningsproblematiken och klimathotet.I motion Jo683 (s) framhålls att för de miljöpolitiskastyrmedlen bör gälla att de skall medverka till varaktigamiljöförbättringar, vara kostnadseffektiva, stärka detinternationella miljöarbetet samt kunna förenas medvälfärdspolitiska mål. De ekonomiska instrumenten blir särskiltanvändbara på marknader där det handlar om att påverka mångaaktörers produkt- och resursanvändning.I motion 1993/94:Jo679 (fp) anförs att KommunförbundetStockholms län har tagit uppmärksammade generella initiativ ifråga om ett utvecklingsarbete avseende ekonomiska modeller ikommunalt miljöarbete (yrkande 2).I motion 1993/94:A453 (v) om en miljöanpassad energisektoranförs att miljövänliga energislag tillsammans med åtgärder föratt minska energiåtgången är den enda möjliga vägen om vi skallkretsloppsanpassa samhället (yrkande 10). Staten kan bidra genomatt införa miljöavgifter på energi som baseras på demiljöeffekter som respektive energislag har.I motion 1993/94:A457 (s) anförs att problem uppstår då enverksamhet läggs ned om behov av att kontrollera föroreningarkvarstår (yrkande 5). Finansieringen borde ske genom demiljöavgifter som inflyter till statskassan.I motion 1993/94:Jo649 (v) föreslås miljöavgift påkonventionellt producerade livsmedel och skogsprodukter samt påavfall som deponeras eller bränns (yrkandena 2 och 3).I motion 1993/94:Jo652 (s) om differentierade miljöskatterföreslås att bensinpriset används som pilotfall (yrkandena 1 och2). Storstadsbon kör bil i en region där regionens egna utsläppligger långt över vad naturen uthålligt tål och där denregionala tätheten kan sägas ge regionen dess ekonomiska styrka.Glesbygdsbon kör bil i en miljö där de egna utsläppen liggerlångt under vad miljön uthålligt tål. Motionärerna föreslår attbensinpriset sänks i glesbygder.I motion 1993/94:Jo671 (c) föreslås att direktiven förutredningen om ekonomiska styrmedel och skatteväxling påmiljöområdet också skall omfatta uppdraget att utreda ett systemför miljöavgifter på trafikanläggningar.Utskottets övervägandenSom framgår av regeringens skrivelse är det viktigt att ökaanvändningen av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken för attskapa en korrekt prissättning på miljöförstöringen och påuttaget av naturresurser. En ökad användning av miljöskatter ochavgifter kan stimulera till investeringar i miljöskyddandeoch resursbesparande teknik. Beskattning inom energisektorn ärett riktigt instrument i miljöpolitiken.Utskottet delar regeringens bedömning att användningen avekonomiska styrmedel är angeläget för att uppnå detinternationellt vedertagna målet om att det är förorenaren somskall betala för de miljökostnader som han eller hon förorsakar.Ett viktigt krav för de miljöpolitiska styrmedlen börsjälvfallet vara att de skall medverka till varaktigamiljöförbättringar och vara kostnadseffektiva. Utskottet delarde synpunkter som förs fram i motion Jo683, att styrmedlenbehöver utvecklas i syfte att få marknadsekonomin att integreramiljökostnaderna i ordinarie verksamheter. Utskottet anser attstyrmedel i form av skatterabatter eller miljöavgifter kan varavägar att styra utvecklingen i miljövänlig riktning.Miljöavgiftens storlek bör självfallet baseras på bl.a. demiljöeffekter en verksamhet eller ett energislag har.Enligt utskottets mening föreligger en betydande samstämmighetmellan vad utskottet nu anfört, de riktlinjer som redovisas iregeringens skrivelse samt vad som anförts i motionerna Jo609yrkande 3, Jo683, 1993/94:A453 yrkande 10 och 1993/94:A457yrkande 5. Yrkandena påkallar således ingen ytterligareriksdagens åtgärd. Utskottet avstyrker även motion 1993/94:Jo679yrkande 2.Utskottet konstaterar att motion 1993/94:Jo649 väcktes ijanuari 1994 och att anslutning till EU jämte en radandra faktorer sedermera skapat ändrade förutsättningar för defrågor som tas upp i motionen.Förslaget i motion 1993/94:Jo649 yrkande 2 om miljöavgifter påkonventionellt producerade livsmedel och skogsprodukter synesnärmast avse en avgift som i statsrättsligt hänseende börbetecknas som en punktskatt på vissa varor. Det förefaller dockoklart om avgiften är avsedd att tas ut i producentledet eller ikonsumentledet. När det gäller det uppgivna syftet med en sådanavgift -- att främja ekologiskt odlade livsmedel -- villutskottet erinra om att valt att främja denekologiska odlingen genom nationella bidrag och EU-bidrag (senärmare härom i bet. 1994/95:JoU7 och 1994/95:JoU13). Somekonomiskt styrmedel fungerar vidare t.ex. miljöavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel, vilka främst belastar denkonventionella odlingen. Avgifterna har höjts kraftigtmed verkan (1994/95:JoU7).Vidare har fattat beslut om lageravgift på socker ochris (1994/95:JoU11). Det bör också framhållas att sommedlem i EU har begränsat handlingsutrymme i fråga om nyaavgifter på jordbruksprodukter med hänsyn tagen både till dengemensamma marknadsordningen för sådana produkter och tillsträvandena att harmonisera de indirekta skatterna inom unionen.Att konstruera en avgift på skogsprodukter från"konventionellt skogsbruk" möter svårigheter bl.a. på grund avatt det inte finns någon entydig definition av detta begrepp ochinte heller någon klar gränsdragning mellan olikaproduktionsformer. I skogsvårdslagen (1979:429) finnsbestämmelser om vilken hänsyn som skall tas till naturvårdensintressen i skogsbruket, men dessa bestämmelser gäller i principskogsnäringen i dess helhet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1993/94:Jo649 yrkande 2.Avfallsskatteutredningen har i betänkandet (1994:114)Avfallsfri framtid föreslagit åtgärder som anges påskyndautvecklingen mot minskade avfallsmängder, minska användningen avskadliga ämnen i produkter och varor samt förbättraomhändertagandet av avfall och restprodukter. Förslagen harremissbehandlats och bereds nu inom Miljödepartementet.Av skrivelsen framgår att regeringen avser att fullföljautredningen om förutsättningarna för en ökad miljörelatering avskattesystemet. I direktiven (dir. 1994:11) till utredningenanförs att en parlamentarisk kommitté utifrån ettsamhällsekonomiskt perspektiv skall analysera de miljöstyrandeinslagen i nuvarande skattelagstiftning och mot bakgrund avdenna analys undersöka förutsättningarna för ökadmiljörelatering av det svenska skattesystemet. Analysen kanomfatta såväl utvidgningen av befintliga miljöskatter sominförandet av nya.Utskottet anser det lämpligt att avvakta resultatet av denfortsatta beredningen i dessa frågor och föreslår att motionerna1993/94:Jo649 yrkande 3, 1993/94:Jo652 yrkandena 1 och 2 och1993/94:Jo671 lämnas utan någon vidare åtgärd.