bet · GI01KrU15 · 1995-03-16 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett antal motioner som avserövergripande kulturfrågor. Även några mer avgränsade frågorbehandlas.Frågan om innehållet i den svenska kulturpolitiken har sedanvåren 1993 varit föremål för ett omfattande utredningsarbete iparlamentariska kommittéer. är enparlamentarisk utredning med företrädare för samtliga iriksdagen företrädda partier. Den skall utreda frågan omkulturpolitikens inriktning. Tre andra utredningar har underförra året slutfört sina uppdrag. har gjort enöversyn av mål och strukturfrågor inom det statliga ochstatsunderstödda museiväsendet. har gjort enöversyn av betydelse för teaterlivet ochansvarsfördelningen mellan och länsteatrarna.Internationella kulturutredningen har utrett frågan om kulturensinternationalisering. fick i slutet av förraåret tilläggsdirektiv. I dessa utvecklades närmare utredningensuppgifter i vad avser de frågor som utredningen skall läggasärskild vikt vid. Genom direktiven överlämnades också de treovan angivna utredningarnas betänkanden till Kulturutredningen.Eftersom beslut om såväl innehållet i som formerna för detutredningsarbete som pågår inom i alltväsentligt fattats i enlighet med önskemål som kulturutskottetframfört, finns det starka skäl som talar för att utskottet ifrågor som omfattas av utredningsarbetet inte skall görauttalanden som i vart fall kan uppfattas som att utskottetföregriper detta arbete. Denna bedömning kommer till uttryck iutskottets motivering till sitt ställningstagande till många avde motionsyrkanden som behandlas i betänkandet. Även i frågordär det i sak råder olika uppfattningar om den lämpligastelösningen har utskottet således kunnat enas om en gemensammotivering. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att det iKulturutredningen ingår företrädare för samtliga i riksdagenrepresenterade partier. Synpunkter som framförts motionsvägenkan därför i många fall med lätthet lyftas fram inomutredningen.Utskottet vill här också nämna att utskottet i vissa fallavstår från att mera ingående diskutera innehållet i ettmotionsyrkande, eftersom det är uppenbart att med hänsyn tillKulturutredningens direktiv motionskravet måste bli föremål föröverväganden inom Kulturutredningen.Med anledning av motioner rörande Stiftelsen utskottet en relativt utförlig redovisning för de avstiftelsen för bidragsgivningen. Medhänvisning till stiftelsens självständighet avstyrker utskottetkrav på uttalanden om användningen av stiftelsens medel.Utskottet behandlar vidare bl.a. frågan om innehållet ilagstiftningen om utförsel av kulturföremål.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Vid betänkandet har fogats 5 reservationer och 7 särskildayttranden. 1994/95:Kr201 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en opera i Malmö.1994/95:Kr205 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att avsätter medel till ett ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att använda kapitalet ur StiftelsenFramtidens kultur till varaktiga kulturprojekt som inte skall hakaraktären av arbetsmarknadspolitiska projekt,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regionala kulturinstitutioner somlänsmuseer och länsteatrar bör prioriteras vid kommandekulturinsatser,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en bibliotekslag bör införas.1994/95:Kr206 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att hålla kultursektorn fri frånkorporativa beslutsorgan.1994/95:Kr219 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om museet.1994/95:Kr220 av m.fl. (c, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utförsel av kulturföremål.1994/95:Kr221 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utförsel av kulturföremål.1994/95:Kr226 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning för inrättande av ettnationellt centrum för blåsmusik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att Östgötamusiken skall vara basen fördetta nationella centrum.1994/95:Kr230 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturens betydelse för barns ochungdomars utveckling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en växande andel av allkulturverksamhet inriktas mot barn och ungdomar,8. att hos regeringen begär förslag om användningenav Stiftelsen resurser i enlighet med vad somanförts i motionen.1994/95:Kr233 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturens egenvärde,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att precisera det statligaansvaret på kulturområdet.1994/95:Kr234 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stärka banden mellan , övrigaSverige och europeiska länder såväl inom som utom den europeiskaunionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att presentera och vidareutvecklaStockholm och som en kulturell och attraktivmötesplats,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att erbjuda svenska och utländska besökareevenemang av hög konstnärlig kvalitet med såväl svenskaproduktioner som internationella gästspel.1994/95:Kr235 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom fördelningen av kulturanslagen.1994/95:Kr240 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kulturpolitiken skall vara generelloch stödja utveckling och mångfald,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att Stiftelsen bör gesrätt att fördela medel utan avgörande inflytande av andrabidragsförmedlare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de kulturpolitiska målen bör anges såtydligt att de ger god vägledning för politiska beslut och närprioriteringar skall göras,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den informationstekniska utvecklingenbör utnyttjas i kulturverksamhet.1994/95:Kr245 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nationellt centrum för blåsmusik.1994/95:Kr246 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av ett nationellt centrum förblåsmusik i ,2. att hos regeringen begär att den pågåendeKulturutredningen får i uppdrag att utreda frågan om inrättandeav nationellt centrum för blåsmusik i Linköping.1994/95:Kr248 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att teater i erhåller ettnationellt uppdrag att svara för utvecklingsinsatser inom barn-och ungdomsteatern.1994/95:Kr264 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ekonomisk expertutredning om kulturensbetydelse som lokaliserings- och produktivitetsfaktor i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att staten skall ta ansvar för ettkulturellt "stamnät", en kulturell infrastruktur, som förutomnationalinstitutionerna även skall innefatta regionalastödjepunkter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det statliga stödet till enskildakonstnärer i större utsträckning bör knytas till särskildaprojekt eller bestämda konstnärliga uppdrag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de kulturinstitutioner som fårstatliga bidrag bör åläggas att presentera en långsiktighandlingsplan vad gäller satsningar inom barn- ochungdomsområdet.1994/95:Kr265 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information till invandrar- ochhandikappgrupper,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en riksscen för folkmusik och dans,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skolbiblioteken skall omfattas av enny bibliotekslag.1994/95:Kr271 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya i /95:Kr279 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att systemet för bidragsgivningtill länsmuseerna bibehålls,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokaliseringen av museet.1994/95:Kr280 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett samordningsorgan införkulturhuvudstadsåret 1998.1994/95:Kr281 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att flytta tillBeckholmen.1994/95:Kr283 av andre vice talman () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det grundbeloppsbaserade statsbidragettill länsmuseerna.1994/95:Kr285 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturpolitikens inriktning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av en kulturfond,7. att under ett nytt anslag benämnt Bidrag tillSvenskarnas kulturfond för /96 under elftehuvudtiteln anvisar ett anslag på 2 500 000 kronor.1994/95:K810 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om allmänhetens tillgång till offentligaterminaler på folkbibliotek.1994/95:T236 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om informationssökning på bibliotek.1994/95:A807 av m.fl. (c) vari yrkas39. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kultursatsningar. Utredningsarbete på kulturområdetUtskottet lämnar inledningsvis en redovisning för detomfattande utredningsarbete som pågår inom Kommittén omkulturpolitikens inriktning. Vanligen används namnetKulturutredningen som beteckning på kommittén.Kulturutredningen är en parlamentarisk kommitté medföreträdare för samtliga i företrädda partier. Deursprungliga direktiven (dir. 1993:24) utfärdades i februari1993. utfärdades tilläggsdirektiv tillutredningen som vissa ändringar gjordes i utredningenssammansättning (dir. 1994:146).Tre andra utredningar på kulturområdet har under förra åretslutfört sina uppdrag.Museiutredningen har i enlighet med sitt uppdrag gjort enöversyn av mål och strukturfrågor inom det statliga ochstatsunderstödda museiväsendet (dir. 1993:26 och 1993:51).Uppdraget har redovisats i betänkandet (SOU 1994:51) Minne ochbildning.Teaterutredningen har i enlighet med sitt uppdrag gjort enöversyn av betydelse för teaterlivet ochansvarsfördelningen mellan och länsteatrarna (dir.1993:25 och 1993:50). Uppdraget har redovisats i betänkandet(SOU 1994:52) Teaterns roller.Internationella kulturutredningen har i enlighet med sittuppdrag utrett frågan om kulturens internationalisering (dir.1993:52). Uppdraget har redovisats i betänkandet (SOU 1994:35)Vår andes stämma -- och andras.Kulturutredningen och Internationella utredningen tillsattesefter förslag av kulturutskottet och uttalande av . Debåda övriga utredningarna fick, sedan särskilda utredaretillsatts av regeringen, genom tilläggsdirektiv parlamentarisksammansättning i enlighet med vad uttalat efterförslag av utskottet.Enligt de ursprungliga direktiven för (dir.1993:24) har utredningen i uppgift att göra en utvärdering av kulturpolitikens hittillsvarandeinriktning med utgångspunkt kulturpolitiska mål, värdera kulturpolitiken med hänsyn till effekterna av deresurser som har satsats, göra en samlad bedömning av vilka krav och utmaningar somkulturpolitiken har att möta och på längresikt, göra en analys av kulturverksamheternas ochkulturinstitutionernas utvecklingsmöjligheter, lämna förslag om eventuellt förändrade mål förkulturpolitiken, precisera statens ansvar för kulturpolitiken, lämna förslag till åtgärder för att främja kulturlivet och enpositiv utveckling av kulturen.Särskild uppmärksamhet bör ägnas decentraliseringsmålet ochhur tillkomsten av kulturella centrum i landet kan främjas.Utredningen bör noga beakta sambandet mellan de kulturpolitiskaställningstaganden som görs av staten resp. kommunerna ochlandstinget. Utredningens överväganden bör göras utifrånförutsättningen att de offentliga utgifterna inte kan ökas.I utredningsdirektiven görs en utförlig genomgång av uppdragettill utredningen. I avsnittet med rubriken anförs bl.a. att utredningen bör beskrivakulturpolitikens huvuduppgifter och att beskrivningen börgrundas på bedömningar av vår tids samhällsförändringar ochvilka krav som följer av dessa. Statens ansvar bör analyseras.Utredningen bör ha frihet att själv välja vilka aspekter påkulturpolitiken som den önskar lyfta fram i sammanhanget. Föregen del pekar dock dåvarande kulturministern på ett antalviktiga ämnen som hon anser det vara angeläget att utredningenuppmärksammar. Dessa anges under följande rubriker, nämligen (1)Kulturella centrum, (2) Kulturen i det mångkulturella ,(3) Den internationaliserade kulturen, (4) Medieutvecklingen ochkulturpolitiken, (5) Värnet av kulturarvet, (6) Insatser förbarn och ungdom, (7) Folkbildningen, (8) Kulturens finansiering.I ett annat avsnitt, Kulturpolitikens genomslagskraft, framhållsbl.a. att de offentliga kulturpolitiska instrumenten samtförutsättningarna för styrning, bl.a. genom resurser, iframtiden väsentligen kommer att vara desamma som i dag.Kulturpolitikens genomslag kommer i hög grad att vara beroendeav hur resurserna och instrumenten används. En del avutredningens uppdrag, anförs det i direktiven, bör därför varaatt söka identifiera de hinder som kan finnas förkulturverksamheternas och institutionernas positiva utveckling.Bedömningarna av kulturpolitikens genomslagskraft bör bl.a. utgåfrån ambitionen att kvalitet, professionalism och mångfald bör främjas, kulturpolitiskt stöd bör ge iakttagbara effekter samt främjaförnyelse och utveckling, en ändamålsenlig och tydlig roll- och ansvarsfördelningmellan olika beslutsnivåer i kulturpolitiken äreftersträvansvärd, kulturskapare skall ha goda villkor för sitt arbete.Utredningen bör pröva om det finns skäl att föreslåförändringar inom kulturområdets myndighetsstruktur, ansvars-och anslagsfördelningen mellan myndigheterna samtkulturbudgetens anslagsstrukturer. Utredningen bör granska omden nuvarande formen för statsbidrag till regionalakulturinstitutioner är ändamålsenligt utformad. I sammanhangetanför dåvarande kulturministern att hon bedömt att det inom tvåområden finns särskilda skäl att pröva behovet av mer omfattandeförändringar av institutionsstruktur och ansvarsförhållanden.Kulturministern hänvisar till att särskilda utredare därförskall tillkallas på musei- och teaterområdena. Samråd bör skemed dessa utredare, bl.a. i frågor som gäller statsbidraget tillde regionala kulturinstitutionerna. Ett underavsnitt tillavsnittet Kulturpolitikens genomslagskraft har rubrikenKonsekvenser av kulturpolitik. Det framhålls attutredningens uppdrag innehåller tydliga moment av en utvärderingav hur kulturpolitiska mål har uppfyllts. Tilluppdraget fogas önskvärdheten att utredningen överväger om denförda politiken har haft negativa effekter påkulturverksamheternas och institutionernas utveckling.Synpunkten utvecklas närmare. Utredningen bör också göra envärdering av om statens stöd till olika delar av kulturlivetvarit rimligt avvägt och om stödet förändrats på ett sätt sommotsvarar förändringen i kulturverksamheternas villkor ochbehov.Kulturutredningen har lagt frambetänkandet (SOU 1994:9) Förnyelse och kontinuitet -- om konstoch kultur . Betänkandet innehåller ett antaluppsatser om kulturens framtida roll och vilka krav som kankomma att ställas på kulturpoliken. Uppsatserna har efterönskemål av utredningen skrivits av 20 personer. Uppsatsernaskall bl.a. utgöra underlag för utredningens fortsatta arbete.Som inledningsvis angetts fick Kulturutredningentilläggsdirektiv (dir. 1994:146).Enligt dessa skall utredningen i sitt fortsatta arbete läggasärskild vikt vidjämlikhet och delaktighet i kulturlivet,folkbildningens och folkrörelsernas kulturspridande roll,barnens och ungdomens delaktighet i kulturen,förbättring av konstnärernas villkor,massmediernas inverkan på den kulturella utvecklingen,kulturarvets och det svenska språkets betydelse,den fysiska miljöns utformning.Utredningen skall lämna förslag till en bibliotekslag. Denskall vidare behandla bl.a. frågor om det totala statligaansvarstagandet för kulturverksamhet samt om förhållandet mellanstatliga insatser på central, regional och lokal nivå.I särskilda avsnitt i tilläggsdirektiven utvecklas närmareutredningens uppgifter i vad avser de frågor som utredningen ienlighet med det sagda skall lägga särskild vikt vid. Somnärmare redovisas i det följande skall utredningen också -- medredovisning av förslag före utgången av -- pröva vissafrågor som rör museets byggnad och dess samlingar.Genom tilläggsdirektiven till överlämnadestill denna , ochInternationella kulturutredningens betänkanden, till vilkafogats remissvar och sammanställningar av dessa. Det angavs attbetänkandena och remissvaren skulle bilda underlag förutredningens fortsatta överväganden. De museipolitiskaövervägandena skall också omfatta Statens försvarshistoriskamuseer. Här bör också nämnas att till utredningen haröverlämnats avseende Stockholmsmusiken ochLänsmusiken i arbete skall enligt tilläggsdirektiven varaavslutat senast den 31 maj 1995.Allmänna synpunkterSom en allmän bakgrund till utskottets överväganden rörandemerparten av de motionsyrkanden som behandlas i detta betänkandefinns skäl anföra följande synpunkter, vilka nära överensstämmermed vad utskottet anförde i motsvarande betänkande (bet. 1993/94:KrU18).Eftersom beslut om såväl innehållet i som formerna för detutredningsarbete som pågår inom i alltväsentligt fattats i enlighet med önskemål som kulturutskottetframfört, finns det starka skäl som talar för att utskottet ifrågor som omfattas av utredningsarbetet inte skall görauttalanden som i vart fall kan uppfattas som att utskottetföregriper detta arbete. Denna bedömning kommer till uttryck iutskottets motivering till sitt ställningstagande till många avde motionsyrkanden som behandlas i de följande avsnitten. Även ifrågor där det i sak råder olika uppfattningar om denlämpligaste lösningen har utskottet således kunnat enas om engemensam motivering. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attdet i ingår företrädare för samtliga iriksdagen representerade partier. Synpunkter som framförtsmotionsvägen kan därför i många fall med lätthet lyftas framinom utredningen.Utskottet vill här också nämna att utskottet i vissa fallavstår från att mera ingående diskutera innehållet i ettmotionsyrkande, eftersom det är uppenbart att med hänsyn tillKulturutredningens direktiv motionskravet måste bli föremål föröverväganden inom Kulturutredningen.Kulturpolitikens målI tre motionsyrkanden tas upp frågor om de kulturpolitiskamålen, nämligen dels i motion Kr285 (m) yrkande 1, somsyftar till att förvaltningen av kulturarvet skall framhävas,dels i motion Kr240 (fp) yrkande 1, som innefattar krav påatt kulturpolitiken skall vara generell och stödja utvecklingoch mångfald, dels ock yrkande 3 i samma motion, där detframhålls att de kulturpolitiska målen bör anges så tydligt attde ger god vägledning för politiska beslut och närprioriteringar skall göras.Utskottet konstaterar att det ingår i Kulturutredningensuppgifter att -- mot bakgrund av sina överväganden om dekulturpolitiska behoven framöver samt om vikten av koncentrationpå angelägna uppgifter -- överväga behovet av nya, jämkade ellerändrade kulturpolitiska mål. Dessa överväganden bör inteföregripas. Motionsyrkandena bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd.Decentraliseringsfrågor, m.m.Kulturella centrum, m.m.I det betänkande där utskottet uttalade sig för enövergripande kulturpolitisk utredning (bet. 1991/92:KrU18)pekade utskottet på behovet av fortsatta överväganden om hurstrukturen av kulturinstitutioner kan byggas vidare igeografiskt hänseende. Därvid diskuterades relativt ingåendeönskvärdheten av att bygga upp kulturella centrum även utanförStockholm, på platser som har förutsättningar att erbjudakulturverksamheter och konstnärligt skapande av internationellstandard. I sammanhanget hänvisades bl.a. till de synpunkter omsådana centrum som anförts i en Europarådsrapport från år 1990.Kulturutskottet anknöt till det pågående utredningsarbetetinom den parlamentariska beredningen (C 1992:06) om denoffentliga verksamhetens uppbyggnad och indelning på regionalnivå och anförde att dessa överväganden kan ge utgångspunkterockså för hur kulturens institutionsstruktur skall byggas i vårtland. Som en annan utgångspunkt för behovet av flerkulturcentrum anknöt utskottet till frågan om kulturensbetydelse för växtkraft och dynamik nationellt och regionalt.I direktiven till anförs att övervägandenmed de utgångspunkter som kulturutskottet angett bör vara ettgrundläggande moment i utredningens arbete.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det intebehövs någon åtgärd med anledning av motion Kr264(kds), såvitt däri anförs synpunkter om staten skall ta ansvarför ett kulturellt "stamnät", en kulturell infrastruktur, somförutom nationalinstitutionerna även skall innefatta regionalastödjepunkter (yrkande 2). Motionärerna framhåller bl.a. attsådanan stödjepunkter inte nödvändigtvis behöver erbjuda ettbrett kulturutbud utan skall kunna representeras av en enskildinstitution som visat på god kvalitet ur ett såväl nationelltsom nationellt perspektiv. Således avstyrks motionsyrkandet.I detta sammanhang tar utskottet upp till behandling ävenmotion Kr234 (m), vari framställs yrkanden som avser en avlandets regioner, nämligen . Motionensyftar till att banden skall stärkas mellan ,övriga och andra Europeiska länder, att Stockholmoch skall presenteras och vidareutvecklas somen kulturell och attraktiv mötesplats, samt att Stockholmskall kunna erbjuda svenska och utländska besökare evenemang avhög konstnärlig kvalitet med såväl svenska produktioner sominternationella gästspel.Då det gäller avvägningen mellan statliga insatser påkulturområdet till och till andra regioner ilandet vill utskottet hänvisa till att kulturutskottet, dåutskottet förordade att en kulturpolitisk utredningskulle tillsättas, angav att utredningens huvuduppgift bordevara att utvärdera i vad mån kulturpolitiska måluppfyllts och att därvid särskilt uppmärksamhet borde ägnas åtdecentraliseringsmålet (bet. 1991/92:KrU18 s. 10). I sinaöverväganden anförde vidare utskottet bl.a. att de centralakulturinstitutionerna har varit -- och är -- av stor betydelseför hela landets kulturliv. Detta har, anförde utskottet, bådedirekt och indirekt i olika sammanhang understrukits avstatsmakterna och även kommit till uttryck bl.a. ibudgetbedömningar.Med hänsyn till vad som anförs i motionen om att stärka bandenmellan och övriga och andra europeiska ländererinrar utskottet om innehållet i det betänkande som lagts framav Internationella kulturutredningen -- (SOU 1994:35) Vår andesstämma -- och andras. Som angetts i det inledande avsnittet harbetänkandet jämte remissyttranden överlämnats tillKulturutredningen.Det får ankomma på att överväga huruvidanågra särskilda insatser av det slag som föreslås i motionen börgöras för eller för någon annan region.Särskilt det förslag som lagts fram av ger anledning att prövahuruvida det bör göras en större och sammanhållen satsning påkulturturism i viss region i landet och att föreslå vilkenregion som bör komma i fråga för en sådan satsning.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motionKr234.Även motion Kr280 (s) avstyrks.