bet · GI01FöU4 · 1995-04-25 00:00:00 — Observatörskapet ger således underlag inför den kommandeöversynskonferensen då även VEU:s roll inför EU kommer att beröras, utan atttrovärdigheten för den militära alliansfriheten rubbas.Utskottet utgår ifrån att regeringen kommer att informera berörda utskottkontinuerligt -- utöver den information som kommer att lämnas till riksdagensEU-nämnd -- och därmed ge utskotten goda tillfällen att samråda med regeringenom agerande i EU:s utrikes- och säkerhetspolitiska samarbete. Därmedges även insyn i hur observatörskapet i VEU utnyttjas för svensktvidkommande, och vilka erfarenheter som dras av detta införöversynskonferensen.Enligt utskottets mening är det därför inte nödvändigt att nu ta ställningtill behovet av en folkomröstning. Ett ställningstagande till en sådan börsålunda anstå. Därför bör motion Fö201 (mp) yrkande 13 inte bifallas.I motion Fö343 (mp) föreslås en rad olika insatser för att hantera deproblemsom, enligt motionärens mening, är förenade med att ta om hand hemvändandeFN-soldater.Utskottet noterar att regeringen i propositionen framhåller attmultinationell krishantering och internationella fredsbefrämjande samthumanitära insatser får en allt viktigare roll. Förmågan att medverka vidsådaninsatser är därför viktig. Utskottet har erfarit att regeringen därför utrederhur militära och civila insatsstyrkor bör utformas och organiserasframgent. Problem av den art som aktualiseras i motionen bör ingå iutredningsarbetet. Utskottet har vidare erfarit att Försvarsmakten numera påolika sätt redan gör betydande insatser för hemvändande FN-soldater, för attförebygga de problem som berörs i motionen. Det bör emellertid närmast ankommapå regeringen och Försvarsmakten att överväga frågor av den art som motionärenför fram. Något beslut av är inte påkallat. Motion Fö343 (mp) börsålunda avslås.Försvarsutskottets uppföljningI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen anfört omrevision (s. 15--16), redovisning av genomförda strukturförändringar (s.17--18) samt planerings- och budgetsystemet (s. 37). Härvid redovisarutskottetsina tidigare ställningstaganden med anledning av vad utskottet anfört omuppföljning. I anslutning härtill behandlar utskottet också motionerna Fö337(fp) yrkande 2 och Fö202 (kds) yrkande 7.UppföljningsarbetetI enlighet med vad som uttalats i förarbetena till författningsreformen(prop. 1973:90, KU 26) bedriver utskottet ett kontinuerligt uppföljningsarbeteinom sitt beredningsområde.Utskottet fäster stor vikt vid sin uppföljning och utvärdering avregeringensoch myndigheternas verksamhet. Utskottet erinrar om vad uttalat omsin roll beträffande styrning av statlig verksamhet. Det är viktigt (bet.1993/94:FiU10) att markera att mål- och resultatstyrningen fungerar i helastyrkedjan. skall härvidlag ange den övergripande inriktningen avverksamheten, formulera de resultat som förväntas samt bevilja erforderligamedel.För att få en överblick över det aktuella läget inom såväl den militära somden civila delen av totalförsvaret har utskottet inför behandlingen avregeringens budgetförslag besökt myndigheter, förband och försvarsindustrier.Vidare har representanter från Försvarsdepartementet och olikatotalförsvarsmyndigheter inför utskottet föredragit och kommenterat resultatetav den verksamhet som genomförts /94.Genom kontakter och diskussion med revisorer initieras olikautvärderingsprojekt. avser revisorerna att redovisa resultatetfrånen granskning av administrationen av skyddsrumsbyggandet.Utskottet har tidigare låtit kartlägga hur stölderna av militära skjutvapenoch ammunition har utvecklats och vilka åtgärder, bl.a. i fråga om förvaring,som vidtagits med anledning härav (1993/94:URD1). Denna studie har har följtsupp av utskottet.Regeringens behandling (skr. 1994/95:15) av skrivelser har följtsupp. Härvid har det inte framkommit att något riksdagsärende, som enligtutskottets mening borde vara slutbehandlat, kvarstår oavgjort. Uppföljningenredovisas i bilaga 3 till detta betänkande.Genomförandet av försvarsbeslutRegeringen redogör för vilka strukturförändringar som genomförts iFörsvarsmaktens grundorganisation och bland myndigheter utanför Försvarsmakteni anledning av försvarsbeslut. Av redogörelsen framgår att flertaletförändringar som planerats att verkställas har fullföljts.Förändringarna inom det civila försvaret skall dock ha genomförts först den 1juli 1995.I likhet med föregående år fäster utskottet stor vikt vid regeringensredovisning av hur försvarsbeslut kan fullföljas. Av regeringensredogörelse framgår bl.a. attmyndigheten har bildats; har myndigheterna inomdåvarande huvudprogrammen 1--4 (Arméförband, Marinförband, FlygvapenförbandochOperativ ledning m.m.) lagts ned,Försvarsmaktens regionala organisation numera omfattar tre militärområden,fyra marinkommandon, tre flygkommandon samt försvarsområden som i huvudsakmotsvarar länen,tre civilområden har inrättats motsvarande samma geografiska områden sommilitärområdena,och Försvarets civilförvaltning har lagts ned;Försvarets datacenter och Försvarets mediecenter har privatiserats,och numera styrs genomuppdrag och är till största delarna avgiftsfinansierade, från främstFörsvarsmakten.Regeringen redovisar vidare att utvecklingen av huvudprogrammetArméförband mot ökad kvalitet och minskad numerär fortsätter enligtintentionerna försvarsbeslut. Med undantag för vissa förband, somendast genomfört begränsad repetitionsutbildning, har de krigsorganisatoriskamålen i allt väsentligt uppnåtts.Inom huvudprogrammet Marinförband redovisas brister i förbandens förmågajämfört med vad som lades fast försvarsbeslut. Regeringen bedömerdock att det bör vara möjligt att i huvudsak åtgärda de brister som anmälts.För huvudprogrammet Flygvapenförband redovisar regeringen attverksamheten i allt väsentligt har genomförts i enlighet med givna uppdrag.Förbanden har en god förmåga att lösa sin uppgifter.Regeringens sammanfattande bedömning är att utvecklingen mot de mål avseendeförbandens krigsduglighet m.m. som beslutade om i 1992 årsförsvarsbeslut har varit tillfredsställande.UtskottetUtskottet konstaterar att /96 är som de nyastyrformerna kommer att tillämpas på Försvarsmakten. En grundläggande principför statsmakternas förändrade styrning är härvidlag att myndigheten gestydligaoch uppföljningsbara mål så att verksamheten kan följas upp och utvärderas avregeringen och . bör av bl.a. effektivitetsskäl ettbetydande mått av handlingsfrihet bibehållas såväl i fråga om verksamhetensgenomförande som vid valet av resurser.Den förändrade anslagsstrukturen innebär att Försvarsmakten numera anvisasmedel över endast ett ramanslag. Utskottet erinrar om att det i sittbetänkande 1992/93:FöU9, vid beslutet om den förändrade styrningen avFörsvarsmakten, förutsatte att även fortsättningsvis skulle ges godaförutsättningar till insyn, styrning och uppföljning av dess verksamhet.Utskottet anser att målbeskrivningarna för programmen måste utvecklasytterligare, så att ökade möjligheter ges för att följa upp ochutvärdera verksamheten och härigenom kunna ta ställning till behovet avomprioriteringar. Detta är nödvändigt för att mål- och resultatstyrningenskallkunna förverkligas inom . Ett tydligt förslag frånregeringens sida beträffande målen inom de olika programmen inomFörsvarsmaktenbehövs för att skall kunna följa upp verksamheten. Utskottet anseratt detta gäller särskilt programmen 13 För krigsorganisationen gemensammaresurser och 14 För grundorganisationen gemensamma resurser där målen --enligtutskottets mening -- är vagt formulerade.Uppföljning av Försvarsmaktens verksamhet m.m.Riksrevisionsverket har i en rapport () till regeringen redovisatsina iakttagelser av den årliga revisionen. revision avverksamheten för /94 inom Försvarsdepartementets område visaratt nio myndigheter fått s.k. oren revision. Vissa av invändningarna ärhänförliga till sådana frågor som har med avveckling av myndighet ochverksamhet att göra. De föranleder därför ingen åtgärd från regeringens sidautöver de som myndigheten själv vidtar. framhåller ävenattden ekonomiadministrativa kompetensen brister hos flera myndigheter.Resultatredovisningen för Försvarsmakten har enligt Riksrevisionsverketsmening utvecklats svagt sedan föregående budgetår. Försvarsbeslutets mål kanenligt RRV inte följas upp i krigsförbandstermer. Enligt RRV:s uppfattningkrävs åtgärder för att förbättra det ekonomiska beslutsunderlaget inför beslutom nya omstruktureringar. Vidare bör ökade resurser avsättas inomFörsvarsmakten för att styra, samordna och följa upp arbetet på central nivå.Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen genomfört en konferensmed ekonomiansvarig personal vid Försvarsdepartementets myndigheter där bl.a.hithörande frågor behandlats.Med anledning av ett förslag (förs. 1993/94:RR3) från revisorerbehandlade utskottet i betänkande 1993/94:FöU9 behov av att få enmer samlad och systematisk återföring av erfarenheterna från förändringar iFörsvarsmaktens grundorganisation. Utskottet har noterat att regeringenutarbetat en kalkylmetod för att bättre kunna värdera och bedöma de förväntadeekonomiska konsekvenserna av en grundorganisationsförändring. Förutom attkunnagöra sådana bedömningar är det enligt utskottet också angeläget att gjordabesparingskalkyler följs upp mot de faktiska kostnaderna. För att riksdagenskall ges möjlighet att göra en samlad uppföljning och utvärdering av deförändringar av Försvarsmaktens grundorganisation som tidigarebeslutat om, förutsätter utskottet att regeringen återkommer även med enredogörelse för det ekonomiska resultatet av ändringarna.Bildandet av den nya myndigheten har inneburit attstatsmakterna numera anvisar medel för det militära försvaret till endasten myndighet och över ett anslag. beslutar om ramanslagetFörsvarsmakten. Inom ramanslagets totalbelopp budgeteras anslagsmedlen på 15olika program. Utskottet anser att det bör finnas en viss flexibilitet attomfördela medel mellan de olika programmen om detta bedöms leda till en bättretotal måluppfyllelse för den samlade verksamheten. bör därför inteformellt sett besluta om den slutliga medelsberäkningen på de olikaprogrammen.Detta bör i stället vara regeringens ansvar. Det bör vidare ankomma påregeringen att besluta om en annan medelsberäkning på programmen än den somangivits i regleringsbrevet, under förutsättning att den ligger i linje medvadriksdagen har beslutat om verksamhetens inriktning för de olika programmen.Sådana beslut bör enligt utskottets mening inte delegeras till Försvarsmakten.Vad utskottet anfört om regeringens medverkan vid ändrad medelsberäkninginomramanslaget till Försvarsmakten bör som sin mening ge regeringentill känna.Riksdagen anvisar numera medel över anslaget A 1. Försvarsmakten för att denskall kunna ge uppdrag till bl.a. , , och . Gemensamt förmyndigheterna är att de i stor utsträckning ger stöd till Försvarsmakten.Tidigare anvisade medel till dessa myndigheter och derasverksamhet. Det är således numera uppdrag från Försvarsmakten som i alltväsentligt finansierar dessa myndigheter och därmed påverkar deras inriktningoch omfattning. Besluten om inriktningen och omfattningen av dessamyndighetersverksamhet har således flyttats från till Försvarsmakten.Den finansiella styrningen och härtill kopplade nya regelsystem harinneburitatt myndigheterna getts ökad ekonomisk frihet och större ansvar att disponeraanvisade medel. ställs större krav på att myndigheterna har en godoch ändamålsenlig redovisning. Med hänsyn till dels de betydande kostnadernainom verksamheten, dels att flera myndigheter berörs, anser utskottet att detfinns skäl att noga följa upp och utvärdera formerna för styrningen avverksamhet och resurser för Försvarsmakten och övriga myndigheter som ger stödtill denna. Utskottet noterar härvidlag att chefen för tillkallat en särskild utredare med uppgift att följa upp och utvärderagenomförda strukturförändringar inom verksamhetsområdet.Utskottet konstaterar att möjligheten till insyn i verksamheten vidmyndigheter, som finansieras och får sina uppdrag av huvudsakligenFörsvarsmakten, i betydande grad har minskat jämfört med tidigare ordning.Utskottet anser för sin del att redovisningen av verksamheten och den totalafinansieringen vid de intäktsfinansierade myndigheterna behöver förbättras.Detär utskottets mening att regeringen fortsättningsvis i sitt budgetförslag börge en bättre överblick över respektive myndighets totala verksamhet, resurseroch finansiering.En utgångspunkt för regeringens styrning av Försvarsmaktens verksamhet är delångsiktiga försvarsbesluten, som bestäms av . Isambandhärmed läggs också verksamhetsinriktningen för de olika programmen fast. Ominte någon förändring föreslås av versamhetsinriktningen underförsvarsbeslutsperioden begär regeringen inte något särskilt godkännande avriksdagen, utan den inriktning som lagts fast i samband med försvarsbeslutetförutsätts gälla också för nästkommande budgetår.Enligt 9 kap. 2 § regeringsformen får inte statens medel användas på annatsätt än har bestämt. Utskottet anser att regeringen framgent börinhämta godkännande beträffande inriktningen av verksamheten inomdeolika programmen. Genom en sådan ordning kommer formellt sett attför varje budgetår ta ställning till för vilka ändamål som medlen underramanslaget till Försvarsmakten skall användas. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Planerings- och budgeteringssystemRegeringenDet är regeringens ansvar att tillse att det statliga budgetsystemet ochFörsvarsmaktens planeringssystem kan samverka på ett fungerande sätt samtidigtsom utvecklingen av planeringssystemet är Försvarsmaktens ansvar. Regeringenanmäler att den uppdragit åt en oberoende expertgrupp att granska ekonomiskaosäkerheter i Försvarsmaktens budgetunderlag till regeringen. I uppdragetingårenligt direktiven (dir. 1994:147) även att föreslå förändringar avFörsvarsmaktens planeringssystem för att uppnå en harmonisering till detstatliga budgetsystemet.MotionenFolkpartiet liberalerna anför i sin partimotion Fö337 att det är av storviktatt uppföljningen i hela kedjan riksdag--regering--myndigheter ges en ökadroll. Former för fortsatt uppföljning bör utgöra ett centralt inslag i nästafleråriga försvarsbeslut. Det är enligt motionärerna tveksamt om regeringensbeskrivning av ansvaret för budgetsystemet stämmer med vad vid olikatillfällen beslutat rörande försvarets planerings- och ekonomisystem.Statsmakternas styrning gäller också övergripande mål, och det är tveksamt omallt detta kan sägas ingå i budgetsystemet.Motionärerna anser vidare att Försvarsmaktens planeringssystem ochkopplingentill det statliga budgetsystemet bör ses ur ett bredare perspektiv. Det ärangeläget att inte förändringar i planeringssystemet görs, utan att riksdagensroll noga beaktas. Eventuella förändringar i systemet bör enligt motionärernaendast genomföras om de säkerställer ett starkt parlamentariskt inflytande.Vadsom sålunda anförts om uppföljning och säkerställande av inflytandeöver försvarsplaneringen föreslås ge regeringen till känna (yrkande2).UtskottetDen av regeringen tillsatta expertgruppen med uppgift att bl.a. se över ochlämna förslag till hur Försvarsmaktens planeringssystem bör förändras för attuppnå en harmonisering till det statliga budgetsystemet har i februari 1995lämnat sitt betänkande (SOU:1995:13) till regeringen. Frågan omparlamentarisktinflytande i försvarsplaneringen behandlas dock inte av gruppen.Utskottet förutsätter emellertid att regeringen i den fortsatta beredningenav expertgruppens förslag beaktar och säkerställer inflytande iförsvarsplaneringen.I det nu aktuella förberedelsearbetet inför ett nytt långsiktigtförsvarsbeslutanser utskottet att det parlamentariska inflytandet tillgodoses genom dentillsatta Försvarsberedningen. Utskottet anser därför att det parlamentariskainflytandet som motionärerna efterlyser i motion Fö337 (fp) yrkande 2 ligger ilinje med vad regeringen beslutat om. Mot bakgrund härav behövermotionsyrkandet inte bifallas av riksdagen.Vissa planeringsförutsättningarMotionenFör att kunna upprätthålla ett effektivt totalförsvar framhålls i motionFö202 (kds) yrkande 7 att totalförsvarets två pelare, det militära försvaretoch det civila försvaret, måste ha gemensamma planeringsförutsättningar.Förberedelserna på civil sida är lika viktiga som på militär sida.Beredskapskraven för totalförsvarets två pelare måste därför samordnas.UtskottetUtskottet har tidigare i sitt betänkande 1993/94:FöU9 uttalat sig om deskillnader i planeringsförutsättningarna mellan det militära och civilaförsvaret som tas upp i motionen och därvid utgått från att regeringen i defortsatta förberedelserna inför nästa fleråriga försvarsbeslut samordnarberedskapskraven. I beslut har regeringen meddelatriktlinjer till myndigheterna inför de fortsatta förberedelserna av nästaförsvarsbeslut. Regeringen har i beslutet bl.a. preciserat och klargjortbegreppet återtagning så att för totalförsvaret gemensamma förutsättningarföreligger. Utskottet kan således konstatera att motionärernas synpunkternahartillgodosetts, varför motion Fö202 (kds) yrkande 7 bör kunna avslås.Försvarsmakten m.m.Försvarsmakten -- övergripande målRegeringen anmäler att myndigheten , som inrättades den 1 juli1994, omfattar den verksamhet som tidigare bedrivits inom de myndigheter somtillhörde de s.k. huvudprogrammen 1--4, dvs. Arméförband, Marinförband,Flygvapenförband och Operativ ledning m.m. samt vissa verksamheter vidmyndigheter inom huvudprogram 5 Gemensamma myndigheter.Regeringen anför att det övergripande målet för Försvarsmakten är attförsvara landet mot väpnade angrepp. Försvarsmakten skall ha sådan beredskapatt den verkar avhållande mot sådana angrepp. Försvarsmakten skall i fredhävdaSveriges territoriella integritet samt organisera krigsförband och förberedaförbandens användning för landets försvar. Försvarsmakten skall också kunnasätta upp förband för internationella insatser och delta med militära resurseri internationella åtaganden.Regeringens resultatredovisningI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s.45--48) har anfört om resultatbedömning av verksamheten under budgetåret1993/94.RegeringenSom en inledning till sin resultatredovisning återger regeringen de mål somlades fast försvarsbeslut för huvudprogrammen Arméförband,Marinförband, Flygvapenförband och Operativ ledning m.m. För innehåll ochinnebörd i dessa delar hänvisas till propositionen (s. 43--45).Riksrevisionsverket () har i sin revisionsberättelse riktat vissagemensamma anmärkningar mot årsredovisningarna inom det militära försvaret.Anmärkningarna avser bl.a. bokföring av upplupna semester- och löneskulder,kostnadsföring av investeringar i förvaltningslokaler samt redovisning avintäkter av avgifter och ersättningar. Regeringen anser att dessa generellabrister främst beror på aktuella förändringar av regelverk och organisation isamband med bildandet av myndigheten . Regeringen utgår från attinvändningarna är av engångskaraktär och att nödvändiga åtgärder vidtas underinnevarande budgetår.Regeringen delar uppfattning att Försvarsmakten börfortsätta att utveckla resultatredovisningen. Härvid är det betydelsefullt attkunna mäta bl.a. prestationer och relatera dessa till kostnader. Detviktigastei fråga om redovisning är dock, enligt regeringen, att uppskatta effekten avprestationerna, dvs. inverkan på krigsorganisationens förmåga, beredskap ochuthållighet.Regeringen anmäler att de krigsorganisatoriska målen för huvudprogrammetArméförband under /94 i allt väsentligt har uppnåtts. Vissaförband, som endast genomfört begränsad repetitionsutbildning, utgör undantag.Krigsduglighetens utveckling tyder på att det finns förband som inte kommerattnå upp till de mål som satts för försvarsbeslutsperioden. Regeringen avser attnoga följa denna utveckling.Utvecklingen mot ökad kvalitet och minskad numerär fortsätter enligtintentionerna försvarsbeslut. Vidare sägs att de omfattandeförändringarna i arméns grundorganisation i huvudsak kunnat genomföras enligtförsvarsbeslutet.Regeringen konstaterar vissa revisionsanmärkningar och anför att felaktigametoder för att redovisa finansiella intäkter och kostnader måste rättas till.För huvudprogrammet Marinförband har brister i krigsförbandens förmågaanmälts i årsredovisningen /94. Regeringen anför att dessa till del ären följd av de särskilda åtgärder som framtvingades av marinens ekonomiskaproblem, vilka anmäldes i föregående års budgetproposition. I syfte att låtaett prognosticerat överskridande inom anslaget C 1. Ledning ochförbandsverksamhet finansieras inom marinens totala budget innehölls ca 300miljoner kronor från övriga anslag. Dessa medel har regeringeninnevarande budgetår återfört till Försvarsmakten och kan tillgodoräknas denmarina förbandsverksamheten. Om denna återföring av medel beaktas finns ettanslagssparande på , vilket enligt regeringens bedömninggördet möjligt att i huvudsak åtgärda anmälda brister.Riksrevisionsverket anmärker i sin revisionsberättelse mot att anslaget C3.Anskaffning av anläggningar överskridits med . Regeringenanför att det funnits möjlighet att undvika detta genom ändring avregleringsbrevet men att den tidigare myndigheten för marinen lämnatettofullständigt underlag för en sådan åtgärd.För huvudprogrammet Flygvapenförband konstaterar regeringen attverksamheten under /94 i allt väsentligt har genomförts ienlighet med givna uppdrag. Förbanden har god förmåga att lösa sina uppgifter.När det gäller verksamheten inom huvudprogrammet Operativ ledning m.m.gör regeringen motsvarande konstaterande. Härutöver anmäler regeringen att denser allvarligt på att anslaget E 1. Ledning och förbandsverksamhetöverutnyttjats med liksom att det brister i deekonomiadministrativa rutinerna. Regeringen förutsätter att Försvarsmaktenavhjälper bristerna under innevarande budgetår.Regeringen bedömer sammanfattningsvis att utvecklingen under budgetåret1993/94 varit tillfredsställande i förhållande till de mål som satts i 1992årsförsvarsbeslut. De operativt rörliga arméförbanden (brigader ochfördelningsförband), huvuddelen av fartygsförbanden och de rörligakustartilleriförbanden samt flygvapenförbanden uppfyller i allt väsentligt dekrigsduglighetskrav som erfordras för att målen skall kunna nås.Däremot kommer det sannolikt inte att vara möjligt att nå målen för vissafördelnings- och försvarsområdesförband samt för vissa marinstridskrafter.UtskottetUtskottet konstaterar att verksamheten under /94 lett tillresultat som innebär att försvarsbeslutets mål för kan nås förhuvuddelen av de prioriterade krigsförbanden. föreligger brister vidvissa armé- och marinförband vilka medför att målen för dessa förband intetidsmässigt kan realiseras i enlighet med försvarsbeslut.Utskottet delar regeringens syn när det gäller behovet av att vidta åtgärdermed anledning av RRV:s revisionsanmärkningar.Inriktning i stort. BesparingarI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s.48--49) har anfört om besparingar. Till avsnittet har också förts behandlingenav motionerna Fö202 (kds kommittémotion) yrkandena 8 och 11, Fö203 (mkommittémotion) yrkande 5 i denna del, Fö204 (v partimotion) yrkande 2 i dennadel, Fö314 (m), Fö323 (c), Fö337 (fp partimotion) yrkande 3, Fö339 (m, c),Fö342 (s) yrkande 1 och Fi219 (c partimotion) yrkande 18.RegeringenUnder /96 genomförs en del av de återståendebesparingsåtgärder om som beslutade till följdav stabiliseringsproposition (prop. 1992/93:50 bil. 2, FiU1, rskr.134). Besparingsåtgärderna berör främst Försvarsmakten och motsvarar ca 300miljoner kronor under det förlängda /96. Härutöver skallytterligare besparingsåtgärder genomföras. Enligt regeringens proposition1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. är sålunda målet att minskaförsvarsutgifterna med 2 miljarder t.o.m. . hargodkänt denna inriktning (bet. 1994/95:FiU1, rskr. 145).Denna beslutade besparing avsåg hela totalförsvaret.Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bil. 5) föreslagitbesparingen till för Försvarsmakten /96.