bet · GI01NU28 · 1995-05-31 00:00:00 — Proposition 1994/95:150 bilaga 4 1994/95NU28ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1994/95:150 med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /96, m.m.(kompletteringspropositionen) såvitt gäller bilaga 4() punkt E 1 (), bilaga 7() avsnitt 4 (Allmänna pensionsfonden) samtbilaga 12 () avsnitt 1 (näringspolitik förtillväxt) momenten 1 och 2, avsnitt 2 (anslagsfrågor) punkt A 1(: Förvaltningskostnader)och avsnitt 3 (lagändring),dels -- delvis -- tre motioner som har väckts medanledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ökat anslagavseende /96 dels till , delstill (). I enreservation (mp) förordas i stället en besparing på anslagettill . Utskottet föreslår även -- med reservation (m) --att godkänner regeringens förslag att minskaavkastningskraven för resp. Industri- ochnyföretagarfonden.Vidare har utskottet inget att erinra mot förslagen ikompletteringspropositionen om lagändringar avseendeavvecklingsstyrelsens verksamhet inom Allmänna pensionsfonden(AP-fonden). Innebörden av lagändringarna är att någraytterligare utdelningar av kvarvarande löntagarfondsmedel tillandra ändamål än till pensioner inte skall göras. De kvarvarandetillgångarna skall behållas i AP-fonden och förvaltas avavvecklingsstyrelsen.Regeringens förslag att staten skallkunna lämna kreditgarantier till flygmotorindustrin tillstyrksockså av utskottet. Garantin skall underlätta finansieringen avutvecklingsverksamhet avseende flygmotorer. Proposition 1994/95:150 bilaga 4 I bilaga 4 () föreslås under här angivenrubrikE 1. Kommerskollegiumatt under tredje huvudtitelns ramanslagKommerskollegium för /96 anvisar 15 000 000 krutöver vad som har föreslagits i proposition 1994/95:100 bilaga4 och proposition 1994/95:152.Proposition 1994/95:150 bilaga 7I bilaga 7 () föreslås (avsnitt 4) attriksdagen1. antar regeringens förslag till lag om fortsatt giltighet avvissa övergångsbestämmelser till lagen (1983:1092) medreglemente för Allmänna pensionsfonden,2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden,3. godkänner vad regeringen förordar om ändrad användning avkontanta medel och aktier som ännu inte har skiftats ut frånavvecklingsstyrelsen,4. godkänner vad regeringen förordar om ändrad användning avde tillgångar som återstår av det som reserverats för detpremiegrundande allemanssparandet och avvecklingsstyrelsensverksamhet.Proposition 1994/95:150 bilaga 12I bilaga 12 () föreslåsdels (avsnitt 1)att riksdagen1. godkänner vad regeringen förordar om ändradeavkastningskrav och riktlinjer i övrigt för och Industri- och nyföretagarfonden,2. bemyndigar regeringen att inom en ram av 500 000 000 krutfärda kreditgarantier för finansiering avutvecklingsverksamhet inom den civila flygmotorindustrin,dels (avsnitt 3)att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1992:1119) om teknisk kontroll.De tre lagförslagen återges i bilaga.Vidare föreslås (avsnitt 2) under här angiven rubrikA 1. Närings- och teknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnaderatt under tolfte huvudtitelns ramanslag Närings- ochteknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader för budgetåret1995/96 anvisar utöver vad som föreslagits iproposition 1994/95:100 bilaga 13. De motioner som har väckts med anledning av propositionen ochsom behandlas här är följande1994/95:Fi31 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet(5) att avslår regeringens förslag om sänkning avavkastningskraven för och Industri- ochnyföretagarfonden i enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:Fi34 av m.fl. (mp) såvitt gälleryrkandet (32) att avslår regeringens förslag att ökaanslaget till och i ställetanslår på anslaget för budgetåret1995/96.1994/95:N19 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandet (1) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om riskkapital för kvinnor. har avgett ett yttrande(1994/95:NU7y) till finansutskottet över proposition 1994/95:150med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /96, m.m. (kompletteringspropositionen) jämtemotioner i berörda delar.Vissa övriga förslag i kompletteringspropositionen harremitterats till näringsutskottet för behandling. Tre motionerhar väckts med anledning av dessa förslag. I föreliggandebetänkande tas regeringens förslag jämte de aktuella motionernaupp till behandling.Förhöjt anslag till KommerskollegiumRegeringen föreslog budgetproposition (prop.1994/95:100 bil. 4) ett anslag till om61 för /96. Förslaget tillstyrktes avutskottet (bet. 1994/95:NU22) och har godkänts av riksdagen.Vid behandlingen av proposition 1994/95:152 om regler förgodkända och auktoriserade revisorer tillstyrkte utskottetvidare (bet. 1994/95:NU23) regeringens förslag att minskaanslaget till avseende nästa budgetår medanledning av att revisorsfrågorna förs bort från kollegietsansvarsområde . beslutade senare ienlighet härmed att minska det aktuella anslaget med 5 250 000kr till 56 025 000 kr.I budgetpropositionen anmälde regeringen sin avsikt att ikompletteringspropositionen återkomma till med enförnyad beräkning av anslaget för kollegiet. Anledningen var attEU-medlemskapet kunde förväntas medföra en störrearbetsbelastning på myndigheten och därmed ett ökatanslagsbehov. Bland annat kunde förutses en kraftig ökning avantalet importlicenser för kollegiet att hantera i samband medanslutningen till den gemensamma handelspolitiken. Vidarebedömdes ökade resurser behöva tillföras vad gällerhandelspolitiskt beslutsunderlag, handelsprocedurfrågor ochinformationsinsatser.Av de skäl som redovisades i budgetpropositionen återkommer nuregeringen i kompletteringspropositionen med förslag att ökaanslaget för med /96. Det nya anslagsbeloppet uppgår därmed till71 025 000 kr.Utskottet har inget att erinra häremot och tillstyrkerdärmed regeringens förslag.Allmänna pensionsfonden: Avvecklingsstyrelsen m.m.I samband med beslut /92 -- på förslag avden förra regeringen -- om avveckling av löntagarfondstyrelsernaöverfördes de tillgångar och skulder som fanns hos dessa till ennyinrättad avvecklingsstyrelse (prop. 1991/92:36, bet. FiU9) --den s.k. Fond 92--94. Avvecklingsstyrelsen skulle inta sammarättsliga ställning som övriga fondstyrelser inom Allmännapensionsfonden (AP-fonden) och reglerades iövergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om ändring ilagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden.I proposition 1991/92:92 om utskiftning av löntagarfondernastillgångar m.m. identifierades i huvudsak fyraanvändningsområden för löntagarfondsmedlen. För det första bordei stor utsträckning forskningen komma i fråga. För det andraansåg regeringen att löntagarfondernas tillgångar borde användasför att stimulera sparande genom införande av ett s.k.premiegrundande allemansfondsparande. Ett tredjeanvändningsområde var att ge utdelning även till dem som avolika anledningar inte kunde eller ville delta i detpremiegrundande sparandet. En fjärde insats borde vara attfrämja utvecklingen av de små och medelstora företagen.Det bokförda värdet av den samlade fondförmögenheten uppgickvid det aktuella tillfället till ca . Iriksdagsbehandlingen beslutades (bet. 1991/92:FiU21) -- medändring av regeringens förslag -- att ca 6,5 miljarder kronorskulle föras över till ett nytt riskkapitalbolag med uppgift atterbjuda små och medelstora företag olika former av riskvilligtkapital. I en reservation av företrädare för Socialdemokraternaförordades att tillgångarna skulle användas för att förstärkadet allmänna pensionssystemet. I en meningsyttring (v) anfördesatt hälften av löntagarfondernas medel borde tillfallapensionssystemet och hälften avdelas för riskkapitalsatsningar ismå och medelstora företag.Hösten 1992 beslutade , efter förslag från regeringen(prop. 1992/93:41, bet. FiU3), att medlen från löntagarfondernaför riskkapitalförsörjning skulle tillföras två nyinrättadeportföljförvaltningsbolag -- ochFörvaltnings AB -- samt sex direktinvesteranderiskkapitalbolag. träffades överenskommelse-- som en del av den s.k. krisuppgörelsen -- mellan dendåvarande borgerliga regeringen och Socialdemokraterna om attdet premiegrundande allemanssparandet skulle avbrytas.I mars 1994 presenterade den dåvarande regeringen sinaslutliga förslag angående användningsområden förlöntagarfondsmedlen i samband med framläggandet av enforskningspolitisk proposition (prop. 1993/94:177). Vid dennatidpunkt uppgick de resterande tillgångarna i Fond 92--94 tillca . Återstoden av löntagarfondsmedlenföreslogs i propositionen bli fördelad mellan sjuforskningsstiftelser med uppgift att svara för finansiering inomett tiotal prioriterade forskningsområden. Avvecklingen av Fond92--94 skulle vara avslutad . Det anfördesi propositionen att om de reservationer som gjorts förpremiesparandet och fondavvecklingen inte helt var förbrukadevid nyssnämnda tidpunkt borde dessa medel tillfalla statsverket.Riksdagen godkände regeringens förslag (bet. 1993/94:UbU12). reservation (s) -- med instämmande i en meningsyttring (v) --yrkades att löntagarfondsmedlen skulle tillföras AP-fonden.Efter detta riksdagsbeslut och därpå följande regeringsbeslutverkställdes utskiftningen av löntagarfondsmedlen i augusti1994 till de nämnda forskningsstiftelserna. TillRiksgäldskontoret överfördes vidare för atttäcka utbetalning av till dem som deltagit iallemansfondsparandet.Av kompletteringspropositionen framgår att finnstillgångar kvar till ett totalt värde av drygt 290 miljonerkronor. Regeringen anser att några ytterligare utdelningar avdessa medel till andra ändamål än pension inte bör komma i frågaoch föreslår därför att de kvarvarande tillgångar som inte harblivit slutligt utskiftade skall behållas i Allmännapensionsfonden och förvaltas av avvecklingsstyrelsen. Förslagetinnebär att tidigare beslut om utskiftning ändras ifråga om de aktuella tillgångarna. Den lagreglering som liggertill grund för avvecklingsstyrelsens verksamhet inom Allmännapensionsfonden skall inte, såsom tidigare bestämts, upphöra attgälla vid utgången av . I detta sammanhang påpekarregeringen att avvecklingsstyrelsens förvaltning av dekvarvarande tillgångarna är att se som en temporär lösning.Regeringen ämnar senare återkomma till med förslag omhur en mer bestående förvaltning av tillgångarna bör ordnas.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tilllagändringar och har inget att erinra mot vad regeringen iövrigt förordar vad gäller användningen av de tillgångar som idet föregående har behandlats.Avkastningen på vissa statliga lånemedel, m.m.De förutvarande länsvisa utvecklingsfonderna har ersatts avregionala utvecklingsbolag. Staten innehar genom moderbolagetALMI lägst i dessa regionala bolag.Enligt nuvarande riktlinjer skall arbeta på en risknivå sominnebär att det samlade kapitalet skall bevaras realt intakt --dvs. täcka inflationen -- som bolagen accepterarrisker som bankerna inte är beredda att ta. Stiftelsen Industri-och nyföretagarfonden arbetar med projektstöd tillindustriföretag för att dela risken i samband med företagens merbetydande produktutvecklings- och marknadsföringsprojekt samtmed nyföretagarlån. Liksom skall fonden sträva efter attbevara sitt kapital realt.I kompletteringspropositionen föreslår regeringen attavkastningskraven för resp. Industri- och nyföretagarfondensänks så att de i stället skall bevara kapitalet nominelltintakt. De hittillsvarande kraven på real avkastning har, enligtregeringens bedömning, gjort att riskbenägenheten blivit alltförbegränsad. I kombination med bankernas allmänna återhållsamhethar detta inneburit att många småföretag har haft svårt att lånatill sin expansion. Beräknad på en kapitalbas om vardera ca 3miljarder kronor hos resp. Industri- och nyföretagarfondenräknar regeringen med att utlåningen från de tvåorganisationerna totalt skall kunna öka med mellan 200 och 300miljoner kronor.I partimotionen 1994/95:Fi31 (m) avvisas förslaget om ändringav avkastningskraven. Skulle förändringen genomföras, skrivermotionärerna, innebär det att kapitalet kommer att förbrukas.Samtidigt kommer en sådan förändring att resultera i att vissalån bli ännu mer förmånligt subventionerade än gängsemarknadslån. Motionärerna menar också att den nödvändigautvecklingen i riktning mot en fungerande marknad för krediteroch riskkapital på kommersiella villkor blir fördröjd.I motion 1994/95:N19 (c) anförs inga principiellabetänkligheter mot förslaget som sådant. I stället framhållermotionärerna värdet av att tillgången på riskvilligt kapitalökar, något som annars är ett hinder som en nyföretagare elleren expanderande företagare ofta möter. Detta gäller i synnerhetkvinnliga företagare.I detta sammanhang hänvisar motionärerna till regeringensförslag till besparingar i kompletteringspropositionen påanslaget för främjande av kvinnors företagande och menar attdetta företagande måste stimuleras på annat sätt. Regeringensförslag vad gäller ett sänkt avkastningskrav för de tvåorganisationerna öppnar sådana möjligheter, anser motionärernaoch föreslår att minst hälften av de frigjorda medlen skallavsättas för stöd till kvinnors företagande.Regeringen har i kompletteringspropositionen föreslagit attanslaget för främjande av kvinnors företagande för budgetåret1995/96 skall minskas med jämfört medförslaget i budgetpropositionen om ett anslag på 200 miljonerkronor. I yttrandet till finansutskottet (1994/95:NU7y) harnäringsutskottet förordat en ytterligare neddragning med 1miljon kronor för att finansiera ett oförändrat stöd tillkooperativ utveckling. Trots besparingen är det fråga om enkraftig nivåhöjning på anslaget jämfört med innevarandebudgetår, anför utskottet. I tre avvikande meningar förordasanslag till ändamålet på (m), 200 miljonerkronor (v, mp, kds) resp. (fp).Utskottet instämmer i regeringens bedömning attkonsekvensen av ett alltför högt avkastningskrav är att projektmed normala risker kan ha svårt att erhålla stöd från deregionala utvecklingsbolagen resp. från Industri- ochnyföretagarfonden. Ett sänkt avkastningskrav kan skapa deteftersträvade utrymmet för nyutlåning till en rad projekt som inuläget ligger på gränsen att erhålla finansiellt stöd. Därmedskapas ett inte oväsentligt bidrag till att stärka tillväxten iekonomin. De farhågor som framförs i motion 1994/95:Fi31 (m) föratt kapitalet kommer att förbrukas vid en övergång från ettrealt till ett nominellt avkastningskrav finner utskottet varaöverdrivna. med en låg inflation och med den ikompletteringspropositionen antagna inflationsutvecklingen förde närmaste åren på strax blir skillnaden mellan ettrealt och nominellt avkastningskrav inte särskilt stor. Omemellertid inflationen ökar väsentligt blir skillnadensjälvfallet större. Utskottet vill i detta sammanhang betona attförslaget att sänka avkastningskraven för och Industri- ochnyföretagarfonden skall ses mot bakgrund av den situation somsedan en tid råder på kreditmarknaden och det starka behovet inuläget av att stimulera tillväxt och nya jobb inom de små ochmedelstora företagen. I ett längre perspektiv och under andraekonomiska förutsättningar än dagens ankommer det, enligtutskottets mening, på regeringen att ta initiativ till attanpassa t.ex. avkastningskraven till sådana förändringar, bl.a.för att undvika en alltför drastisk värdeminskning av kapitalet.Med det sagda avstyrker utskottet det aktuella yrkandet i motion1994/95:Fi31 (m).Enligt utskottets mening bör inte heller motion 1994/95:N19(c) i nu berörd del ligga till grund för något uttalande frånriksdagens sida. Det är väsentligt att staten med olika medelstöder kvinnors företagande. Det finns också anledning att utgåfrån att intresset för stöd från och Industri- ochnyföretagarfonden kommer att vara stort bland kvinnligaföretagare. Utskottet finner det dock inte vara nödvändigt attpå förhand slå fast hur stor andel av det frigjorda låneutrymmetsom skall vara destinerat till sådant företagande. Medhänvisning till det sagda avstyrker utskottet motion1994/95:Fi19 (c) i här aktuell del.Kreditgarantier för den civila flygmotorindustrinDen civila flygmotorindustrin representerar en högteknologiskverksamhet som har direkta och indirekta positiva effekter påden svenska industriella strukturen, påpekas det ikompletteringspropositionen. Den aktuella industrin kännetecknasav mycket stora utvecklingsinvesteringar och långaåterbetalningstider () för gjorda satsningar. Dessaförhållanden har medfört dels att utvecklingen av nya motorersker i samarbetsprojekt, dels att det är mycket svårt att få enfinansiering av projekten på den ordinarie kredit- ochkapitalmarknaden. Regeringen framhåller vidare att detta kanverka hämmande på utvecklingen av en konkurrenskraftigflygmotorindustri och erinrar om att kapitalmarknadernasbegränsningar vad gäller riskbenägenhet i fråga om sådanautvecklingsinvesteringar har inneburit att statligfinansieringsmedverkan förekommer i flera länder. har därför i detta avseende en väsentligkonkurrensnackdel i förhållande till företag i andra länder.Mot bakgrund härav bör, enligt regeringens mening, staten iviss utsträckning medverka i finansieringen avutvecklingsverksamhet avseende flygmotorer. Denna medverkanavses ske inom ramen för (organisationen för det allmännatull- och handelsavtalet) och vad avser statligtstöd till näringslivet. En noggrann individuell prövning avvarje projekt skall göras vad gäller förutsättningarna för ettstatligt engagemang. Regeringen betonar ikompletteringspropositionen att en statlig medverkan vidfinansieringen förutsätter att företagen själva står för enväsentlig del av det totala finansieringsbehovet förutvecklingssatsningarna. Därigenom tillförsäkras projekten ocksåen kommersiell prövning både inom företagen och av staten somdelfinansiär.Regeringen förordar en statlig finansieringsmedverkan i formav kreditgarantier. Fördelen med en sådan modell är, påpekarregeringen, att ett väsentligt riskavlyft för företagenåstadkommes som det inte uppkommer någon direktbudgetbelastning. Regeringen bedömer att den sammanlagda ramenför kreditgarantier behöver uppgåtill . Eventuella förluster till följd avkreditgarantier till flygmotorindustrin skall belasta anslagethos för garantiverksamhet. På den del avkreditramen som är ianspråktagen skall utgå en avgift med 0,25 %per år som skall täcka eventuella förluster. Det föreslås attdet skall ankomma på regeringen att närmare utforma ettkreditgarantisystem med här angiven innebörd.Regeringen har enligt uppgift för avsikt att efterriksdagsbeslut med propositionen som grund och en närmareutarbetad teknisk lösning notifiera att Sverigeämnar införa ifrågavarande stöd. Notifieringen kommer att sketidigast . prövar däreftersystemets förenlighet med EU:s statsstödsregler.Utskottet konstaterar att det föreslagna systemetsförenlighet med och de internationellaförpliktelser i övrigt av handelspolitisk natur som haråtagit sig att respektera, noggrant skall beaktas vid dennärmare utformningen av systemet. Dess förenlighet med EU:skonkurrensregler och i övrigt de krav som villkoren för den inremarknaden uppställer skall i särskild ordning prövas avEU-kommissionen. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet detframlagda förslaget beträffande kreditgarantier för finansieringav utvecklingsverksamhet inom den civila flygmotorindustrin.Styrelsen för ackreditering och teknisk kontrollEfter beslut av regeringen har Styrelsen förteknisk ackreditering ändrat namn till Styrelsen förackreditering och teknisk kontroll. Eftersom myndighetens namnförekommer i lagen (1992:1119) om teknisk kontroll krävsföljdändringar i lagen.Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagnalagändringen.Förhöjt anslag till NUTEKI budgetpropositionen har regeringen för nästa budgetårberäknat medelsbehovet för förvaltningskostnaderna vid Närings-och teknikutvecklingsverket () till knappt 296 miljonerkronor. har tidigare (bet.1994/95:NU18) beslutat om ett sådant anslag.EU-medlemskapet innebär att får del av EU:sstrukturfonder. De nya uppgifter som därigenom kommer att fallapå avser genomförande av programmen för främst mål 2(omstrukturering av regioner med industrier på tillbakagång) ochmål 6 (främjande av utvecklingen och strukturanpassningen iregioner som är ytterst glesbefolkade) samt vissagemenskapsinitiativ. skall också svara för denekonomisk-administrativa samordningen av helastrukturfondsåterflödet gentemot . Mot dennabakgrund bedömer regeringen nu att behöver enresursförstärkning för /96 på 7 miljoner kronorför att klara sina tillkommande arbetsuppgifter. Anslaget förifrågavarande ändamål för nästa budgetår skulle sålundauppgå till knappt 303 miljoner kronor.Under den allmänna motionstiden yrkades i motion 1994/95:N270(mp) att ifrågavarande anslag till skulle skäras ned med25 % och att som en följd därav endast skulle anslå ca222 . Detta motionsyrkande följdes upp i enreservation (mp) i det aktuella utskottsbetänkandet. I motion1994/95:Fi34 (mp) upprepas detta krav med hänvisning tillregeringens förslag om en förändring av anslagsbeloppet /96.Utskottet finner regeringens förslag om en vissresursförstärkning till som en följd av myndighetensarbete med vara välmotiverat. Som en följdhärav avstyrks motion 1994/94:Fi34 (mp) i här aktuell del. beträffande förhöjt anslag till Kommerskollegiumatt med bifall till proposition 1994/95:150 bilaga 4punkt E 1 till för /96 undertredje huvudtiteln -- med ändring av vad tidigarebeslutat (prop. 1994/95:152, bet. NU23, rskr. 315) -- anvisarett med förhöjt ramanslag på ,2. beträffande Allmänna pensionsfonden: Avvecklingsstyrelsenm.m.att med bifall till proposition 1994/95:150 bilaga 7avsnitt 4a) antar regeringens förslag till lag om fortsatt giltighet avvissa övergångsbestämmelser till lagen (1983:1092) medreglemente för Allmänna pensionsfonden,b) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden,c) godkänner vad som anges i propositionen om ändradanvändning av kontanta medel och aktier som ännu inte harskiftats ut från avvecklingsstyrelsen,d) godkänner vad som anges i propositionen om ändradanvändning av de tillgångar som återstår av det som reserveratsför det premiegrundande allemanssparandet ochavvecklingsstyrelsens verksamhet,3. beträffande avkastningen på vissa lånemedel, m.m.att med bifall till proposition 1994/95:150 bilaga12 avsnitt 1 moment 1 och med avslag på motionerna 1994/95:Fi31yrkande 5 och 1994/95:N19 yrkande 1 godkänner vad som anges ipropositionen om ändrade avkastningskrav och riktlinjer i övrigtför och Industri- och nyföretagarfonden,res. 1 (m)4. beträffande kreditgarantier för den civilaflygmotorindustrinatt med bifall till proposition 1994/95:150 bilaga12 avsnitt 1 moment 2 bemyndigar regeringen att inom en ram av500 utfärda kreditgarantier för finansiering avutvecklingsverksamhet inom den civila flygmotorindustrin ienlighet med vad som anges i propositionen,5. beträffande Styrelsen för ackreditering och tekniskkontrollatt antar det i proposition 1994/95:150 bilaga 12avsnitt 3 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1992:1119) om teknisk kontroll,6. beträffande förhöjt anslag till NUTEKatt med bifall till proposition 1994/95:150 bilaga12 avsnitt 2 punkt A 1 och med avslag på motion 1994/95:Fi34yrkande 32 till Närings- och teknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnader för /96 under tolftehuvudtiteln -- med ändring av vad tidigare beslutat(prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. NU18, rskr. 300) -- anvisar ettmed förhöjt ramanslag på 302 967 000 kr.res. 2 (mp)den 31 maj 1995På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), BoFinnkvist (s), Per (), (), MikaelOdenberg (m), (), (), BarbroAndersson (s), (), (), LennartBeijer (v), (), (), (), (), () och (). Avkastningen på vissa lånemedel, m.m. (mom. 3)Per , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 sombörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "aktuelldel" bort ha följande lydelse:Den av regeringen föreslagna förändringen i avkastningskravför och Industri- och nyföretagarfondenkan inte godtas.