bet · GJ01UbU3 · 1995-12-07 00:00:00 — Enligt vad utskotteterfarit förekommer det att kommuner haranvänt sig av denna möjlighet för atterbjuda eleverna körkortsutbildning.När det gäller frågan om rätt attexaminera för körkort regleras detta ikörkortslagstiftningen. Förarprovavläggs normalt inför tjänsteman hosVägverket. Undantag från detta finnsför lärare vid transportteknisk gren igymnasieskolan, dvs. vid utbildning förtyngre fordon. Utskottet är inte berettatt ta initiativ till att den nuvarandeordningen ändras. Med hänvisning tillvad utskottet anfört avstyrksmotionerna 1994/95:Ub317, 1994/95:Ub361och 1994/95:Ub385.Arbetsliv och företagandeUndervisning om arbetsliv ochföretagande behandlas i motion1994/95:Ub902 (kds, m, c, fp). Iyrkandena 1 och 2 begärs kursplan förundervisning om arbetsliv ochföretagande respektive för uppfinnar-,företagar- och innovationsfrågor.Motionärerna framhåller vikten avinformation om och undervisning inäringslivets villkor ochföretagsamhetens betydelse i samhället.Skolan har ett stort ansvar attförmedla kunskaper men också attuppmuntra elever att ta egna initiativ,använda sin kreativitet, söka kontakteroch skaffa erfarenheter. Möjlighetenatt pröva eget företagande i samarbetemed Förbundet Ung Företagsamhet börerbjudas alla elever i gymnasieskolanoch ingå som valbar kurs undergymnasietiden (yrkande 4). I yrkande 3tar motionärerna upp frågan ominförande av yrkesprov/gesällprov föryrkesutbildningar i gymnasieskolan. Ioch med inträde i EU vidgasungdomars möjligheter att arbeta ochetablera sig i EU-länderna. Det är avstor vikt att ungdomar kan dokumenterasina yrkeskunskaper på ett sätt som äraccepterat och gängse inom EU. Svenskutbildning måste därför ta upp entradition som är ensjälvklarhet i utländska skolor,nämligen att låta eleverna avsluta sinyrkesutbildning med ett yrkesprov somaktuell bransch har fastställt.Motionärerna anser att provet skallligga på hög nivå och vara jämförbartmed andra yrkesbevis/gesällbrev somutfärdats inom EU.Utskottet behandlar först yrkandet omyrkesprov/gesällprov förgymnasieskolans yrkesutbildningar.Utskottet erinrar om att denyrkesutbildning som ges inomgymnasieskolan endast äryrkesförberedande, vilket medför atteleverna inom gymnasieskolans ram intenår gesäll- eller mästarnivå. Dennanivå nås först efter ett par årsyrkesverksamhet. Det är branschernasjälva som genomför gesäll- ochmästarprov. Någon författning somreglerar utfärdandet av gesällbrevfinns inte. Däremot regleras sedanlänge systemet med mästarbrev ioffentligrättslig ordning. Riksdagenhar beslutat om en ny lag ommästarbrev för hantverkare (prop.1994/95:228, NU2). Lagen träder i kraftden 1 januari 1996.När det gäller yrkandena i övrigt omundervisning om arbetsliv ochföretagande i gymnasieskolan villutskottet i likhet med motionärernabetona vikten av en nära samverkanmellan skolan och arbetslivet. Detfinns olika former för sådan samverkan,bl.a. den arbetsplatsförlagdautbildningen i program med yrkesämnenoch möjligheten för kommuner ochlandsting att enligt lagen (1993:802)om entreprenadförhållanden i skolansluta avtal med en enskild ellerjuridisk person om att denne skallbedriva undervisning i t.ex. yrkesämneni gymnasieskolan. Läroplanerna slårockså fast att skolan skall samverkamed andra skolformer, med arbetslivetoch närsamhället i övrigt. Utskottetvill därutöver peka på att arbetslivs-och företagarfrågor behandlas i fleraav de nya kursplanerna som fastställts.Inom området förekommer också olikalokala kurser. Den nya gymnasieskolanger betydligt större utrymme förflexibla lösningar på lokal nivå,vilket också många kommuner harutnyttjat. startats vid ett antalgymnasieskolor. Utbildningen anordnassom en lokal gren inomsamhällsvetenskapsprogrammet. Vidarehar utskottet erfarit attUtbildningsdepartementet avser atttillsätta en särskild arbetsgrupp meduppgift att analysera möjligheter ochsvårigheter i samarbetet mellan skolaoch arbetsliv samt föreslå eventuellaytterligare insatser. Utskottet kankonstatera att mycket har hänt inomområdet som ligger ilinje med motionärernas önskemål. Motbakgrund av vad utskottet anfört börmotion 1994/95:Ub902 yrkandena 1, 2, 3och 4 avslås.VårdyrkesutbildningUtbildning för vårdyrken behandlas imotion 1994/95:So207 (m) yrkandena 17och 18. Motionärerna framhåller attutbildningen behöver förbättras.Kvaliteten i utbildningen är mycketviktig inom ett område däryrkesutövarna kommer att svara förvård, omvårdnad och service i hemmentill äldre, sjuka, barn ochhandikappade. Det är viktigt att dengemensamma utbildningen för vård- ochservicelinjerna inom vårdgymnasietfortsätter och att såvälrekryteringsbehov som antagningskravuppmärksammas. Motionärerna tar uppfrågan om lämplighetsbedömning ochanser att någon form av provelevtid börövervägas. Ett annat alternativ voreatt införa yrkesinriktad praktik somförkunskapskrav.Utskottet vill peka på att fr.o.m.hösten 1995 tas alla elever in i dennya, reformerade gymnasieskolan, därbl.a. alla utbildningar är treåriga.Utbildningen inom det nyaomvårdnadsprogrammet skall ge elevernagrundläggande yrkeskunskaper inom hälso-och sjukvård, social omsorg ellertandvård. Vård och omsorg kommerframdeles att rekrytera vårdpersonalutbildad enligt omvårdnadsprogrammet.Inom programmet finns ett trettiotalolika kurser, av vilka en del ärgemensamma för hela programmet och endel är valbara inom programmet.Omvårdnadsprogrammet är ett av deprogram i gymnasieskolan som hararbetsplatsförlagd utbildning. Minst15 % av den totala undervisningstidenpå programmet skallarbetsplatsförläggas. Det är skolan somombesörjer anskaffningen av platserna.Den arbetsplatsförlagda utbildningenger förutom utbildning också såväl denenskilde som arbetsgivare möjlighet attbedöma elevens både personliga ochyrkesmässiga förutsättningar för ettyrke. Med hänvisning till det anfördaanser utskottet att motion1994/95:So207 yrkandena 17 och 18 böravslås.NaturbruksutbildningI tre motioner behandlas frågor omnaturbruksutbildning. Enligt motion1994/95:Ub329 (m) är det högst osäkertom den utbildning som svenska ungdomarfår på lantbruks- ochträdgårdsområdet motsvarar de ökadekrav som verkligheten ställer. De bådamotionärerna anser att en jämförandestudie behöver göras mellan svensklantbruks- och trädgårdsutbildning ochde utbildningar som ges i EU-länderna.Enligt motion 1994/95:Ub373 (v) börresurser satsas för djurskyddsforskningoch teknik-utveckling vid naturbruksgymnasierna. Imotion 1994/95:Ub351 (s) behandlasförutsättningarna förnaturbruksskolorna att bedrivautvecklingsarbete inom miljösektorn.Naturbruksskolorna är grönaresurscentra , men de saknar resurserför utvecklingsarbete. På miljöområdetkan mycket av konkret utveckling skegenom småskaliga projekt av den typ somväxer fram på många naturbruksskolor,heter det i motionen. Staten bordepröva riktade resurser förutvecklingsarbete i naturbruksskolorna,anser motionärerna.Utskottet vill när det gäller motionenom en jämförande studie mellan svensklantbruks- och trädgårdsutbildning ochmotsvarande utbildningar inom EUhänvisa till vad utskottet anförde isamband med behandlingen av enlikalydande motion från sammamotionärer vid föregående (bet. 1994/95:UbU2 s. 8). Utskottet varinte berett att förorda en sådanjämförande studie. Pågående utrednings-och utvecklingsarbete borde enligtutskottet avvaktas. Utskottet vill nudärutöver redovisa att Utredningen omkvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning avlämnade sittbetänkande (SOU 1995:38). Betänkandet harremissbehandlats och bereds förnärvarande i regeringskansliet.Regeringen har i proposition En politikför arbete, trygghet och utveckling(prop. 1995/96:25 s. 15) uttalat att enförsöksverksamhet med kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning börinledas . När detgäller motionerna om utvecklingsmedeltill naturbruksskolorna hänvisarutskottet till att statliga medel förstöd till utveckling av skolväsendetfinns avsatta under ett särskiltanslag, som disponerar.Utskottet vill också erinra om detansvar som skolhuvudmännen har förutveckling av verksamheten vidskolorna. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionerna1994/95:Ub329, 1994/95:Ub351 och1994/95:Ub373.DyslexiI motionerna 1994/95:Ub350 (mp) yrkande1, 1994/95:Ub357 (kds) yrkandena 2 och3, 1994/95:Ub374 (kds) yrkande 2 och1994/95:Ub347 (s) aktualiseras ettantal frågor om undervisningen i skolanför elever med läs- ochskrivsvårigheter. Motionärerna i denförst nämnda motionen anser attSkolverket bör ha det övergripandeansvaret för organisationen av hela denpedagogiska verksamheten när det gällerbarn och vuxna med specifika läs- ochskrivsvårigheter (dyslexi) och svaraför informationen till kommuner ochskolor. Kommunernas skyldigheter ochelevernas rättigheter enligt läroplanoch skollag skall tydliggöras ochefterföljden kontrolleras. Verksamhetenskall följas upp och resultaten skallunder den inledande perioden redovisasi en återkommande rapport frånSkolverket. Motionärerna i motion1994/95:Ub357 anser att samtliga eleverunder det första skolåret bör genomgåen obligatorisk test så att enkartläggning kan göras av alla barn somhar eller kan misstänkas ha läs- ochskrivsvårigheter. Dessa barn bör sedanfå individanpassade, specialpedagogiskainsatser av klassläraren eller annanlärare (yrkande 2). I yrkande 3 i sammamotion framhålls att de elever i skolansom visar sig vara dyslektiker bör fåtillgång till hjälpmedel i form avläromedel inlästa på band, databaseradelästräningsprogram etc. Motsvarandetankegångar finns i yrkande 2 i motion1994/95:Ub374. Alla dyslektiker skallha tillgång till särskilda läromedelför dyslektiker. Enligt motion1994/95:Ub347 är det önskvärt med satsning på utbildning, utvecklingoch forskning inom området läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi. I harett statligt specialpedagogisktkompetenscentrum för dyslexi inrättats.Motionärerna framhåller attLäspedagogiska Institutet i Norrköpingoch Läspedagogiskt Centrum i Östersundhar goda förutsättningar att bygga uppden kompetens som är nödvändig inomområdet.Utskottet vill inledningsvis framhållaatt dyslexiproblematiken (läs- ochskrivsvårigheter) och vikten av attåtgärder sätts in för att komma tillrätta med läs- och skrivsvårigheter harbetonats av utskottet vid åtskilligatillfällen . Bl.a. i den nationellautvecklingsplanen för skolväsendet(skr. 1993/94:183, UbU11) har markeratsatt elever med behov av särskilt stödskall uppmärksammas. Det är självfalleten av skolans allra viktigasteuppgifter att lära alla barn att skrivaoch läsa. Staten har genom den nyaläroplanen (Lpo 94) och nya kursplanermed tydliga mål och ett nyttbetygssystem ställt krav på kommunernaoch skolorna att se till att varje elevi når nivån för godkänt.Ingen elev skall i fortsättningen lämnagrundskolan utan nödvändiga kunskaper iläsning och skrivning. Det ärkommunernas ansvar att se till attorganisera skolverksamheten så atteleverna når de mål som staten har sattupp. Alla kommuner skall upprätta enskolplan i vilken det skall framgåvilka åtgärder kommunen avser att vidtaför att uppnå de nationella mål som harsatts upp för skolan.Ett av målen för enligtregleringsbrev för /96är att följa situationen för elever medbehov av särskilt stöd i syfte atthindra utslagning. Vidare skall verketvidta utvecklingsåtgärder avseende degrundskoleelever som har sämstläsförmåga. och Allmännaarvsfonden stöder ett antalläspedagogiska centra som skallutveckla och pröva pedagogiska programoch hjälpmedel samt medverka iutvecklingen av nationellapersonalfortbildningsprogram rörandeläs- och skrivsvårigheter. Vidarearbetar med enförsöksverksamhet för att stimulerautgivning av talböcker för elever medläs- och skrivsvårigheter. Utskottethar inhämtat att ett fyrtiotal nyaläromedelskassetter har tagits fram föri första hand elever med läs- ochskrivsvårigheter på mellan- ochhögstadiet. Två nätverk med spridningöver hela landet har byggts upp för attge kompetensutveckling för i förstahand specialpedagoger. Inom nätverkensprids bl.a. information av olika slagmed anknytning till området. Skolverkethar också på annat sätt spriditinformation om bl.a. verksamheten vidde läspedagogiska centra. Skolverkethar genomfört ett första led ien utvärdering av insatserna förelever med läs- och skrivsvårigheter.Utskottet har erfarit att Skolverketavser att fullfölja det påbörjadeutvärderingsarbetet under våren 1996.Någon samlad granskning avifrågavarande insatser har intetidigare genomförts. Utskottet harvidare erfarit att förnärvarande arbetar med att ta fram ettdiagnostiskt material för årskurs 2 iämnena svenska och matematik igrundskolan. Detta material kommer attges ut och kommer atterbjudas alla lärare.Utskottet anser det mycket angelägetatt information om olika hjälpmedeloch metoder sprids till skolorna ochlärarna. har i dettasammanhang en mycket viktig roll.Utskottet vill i sammanhanget peka påatt den av regeringen tillsattakommittén som skall se över det inrearbetet i skolan (dir. 1995:19) har somen huvuduppgift att behandla hur skolanbemöter de elever som har de allrastörsta svårigheterna. Kommitténsarbete skall vara slutfört senast den 1november 1997.Dyslexi har under senare årtilldragit sig ökad uppmärksamhet. ser det bör detta kunna bidratill att de viktiga frågorna om skolansläs- och skrivundervisninguppmärksammas alltmer även lokalt.Utskottet vill i detta sammanhang pekapå att har bedrivit ettprojekt om hur de lärare undervisar somår lämnar ifrån sig klasserdär inga elever har läs- ochskrivsvårigheter. Av vad utskottet nuhar anfört framgår att många av deåtgärder som föreslås i motionerna harvidtagits. Utskottet instämmer imotionärernas uppfattning om vikten avfortsatta kraftfulla insatser förelever med läs- och skrivsvårigheter.Med hänvisning till de redovisadeförhållandena anser emellertidutskottet att de förevarande motionernainte bör föranleda någon riksdagenssärskilda åtgärd, varför de avstyrks.Utbildning och fortbildning av lärareom dyslexi behandlas i flera motioner.I motion 1994/95:Ub905 (mp) yrkande 6framhålls behovet av att undervisningom dyslexi och dess behandling införs ispeciallärarutbildningen och igrundskollärarutbildningen förårskurserna 1-6. Ytterst fåspeciallärare har tillräckligakunskaper för att rätt omhändertaelever med läs- och skrivsvårigheter.För att påskynda möjligheterna fördessa elever att få adekvat hjälp börfortbildning anordnas för despeciallärare som redan arbetar igrundskolan (yrkande 5). Liknandetankegångar redovisas i motion1994/95:Ub350 (mp) yrkande 2. I motion1994/95:Ub357 (kds) yrkande 1 framhållsbehovet av utbildning och fortbildningav lärare och förskollärare. Kunskapfinns efter många års forskning. Denbör nu förmedlas till förskollärare ochlärare. Även i motion 1994/95:Ub374(kds) yrkande 1 framhålls behovet avspecialpedagogisk utbildning förlärarpersonal kringdyslexiproblematiken.Utskottet delar motionärernasuppfattning om vikten av att lärarnagenom sin utbildning får gedignakunskaper om de problem som rör elevermed särskilda läs- ochskrivsvårigheter. I den i detföregående nämnda utvärderingsrapportenfrån nämns bl.a. attspecialpedagogiken igrundskollärarutbildningarna varierar ibåde volym och kvalitet mellan olikauniversitet/högskolor. Vidare framgåratt det finns ett stort behov avfortbildning inom området. Fortbildningerbjuds av såväl högskolor som olikaorganisationer med speciell kompetens,t.ex. Svenska Dyslexiföreningen.Skolverket pekar också på att behovetav fortbildning har öppnat vägen förkurser och seminarier anordnade avenskilda individer som har mångårigerfarenhet av arbete med dyslektiker.Sedan år 1991 delar årligenut ca 300 stipendier till lärare föratt gå kurser eller göra studiebesöksom kan kompletterafortbildningsutbudet. Av dessa har ca15 % gått till fortbildning som har attgöra med läs- och skrivsvårigheter.Utskottet erinrar om att det ärkommunerna som har ansvaret för attfortbilda sin personal. Utskottet villi detta sammanhang också peka på denresurs som läspedagogiska centra utgöri utbildningssammanhang och till vadutskottet i det föregående anfört omatt sprida information om olikahjälpmedel och metoder för arbetet medläs- och skrivsvårigheter.När det gäller lärarutbildningen villutskottet erinra om att regeringenavser att se över denna. Enarbetsgrupp, som skall göra enförstudie, har tillsatts. Enprobleminventering görs mot bakgrund avde förändringar som skett i samhället,i skolan och högskolan och de däravförändrade kraven på lärare vad gällerkunskap och kompetens. Utskottet harerfarit att arbetsgruppen kommer attavge en rapport i början av nästa år.Dåvarande påbörjade enutvärdering avgrundskollärarutbildningarna.Högskoleverket som inrättades den 1juli 1995 fullföljer denna utvärdering.Utskottet har erfarit att verketsrapport kommer att överlämnastill . Medhänvisning till det anförda och tillatt resultatet av pågåendeutredningsarbete bör avvaktas avstyrkerutskottet motionerna 1994/95:Ub350yrkande 2, 1994/95:Ub357 yrkande 1,1994/95:Ub374 yrkande 1 och1994/95:Ub905 yrkandena 5 och 6.Avgifter för skolmåltiderAvgifter för skolmåltider behandlas itvå motioner. I motion 1994/95:Ub364(v) yrkande 1 begärs förslag tilllagändring för att förhindra oskäligaavgifter. Motionärerna pekar på att detförekommer att kommuner tar ut avgifterför skolmaten i gymnasieskolan ochanser det orimligt att det skall varaförknippat med en kostnad att fullgöragymnasieutbildning. Elever skall intebehöva avstå från gymnasiestudier avekonomiska skäl. Även i motion1994/95:Ub336 (s) begärs ändradlagstiftning innebärande attskolmåltidsavgifter ej skall tillåtasinom eller gymnasieskolan.Det finns flera skäl till att ändralagstiftningen. Det mest grundläggandeär att den allmänna obligatoriskaskolan skall vara öppen för alla påsamma villkor. Alla barn och ungdomarskall få likvärdiga förutsättningaroberoende av föräldrarnas inkomster.Gymnasieskolan är inte obligatorisk,men det finns en allmän uppfattning attalla skall gå i skolan och därförbör lagstiftningen även omfatta denna.Riskerna för att eleverna slarvar medmaten ökar markant när avgifter införs,heter det i motionen.Utskottet vill med anledning avmotionerna anföra följande.Svenska Kommunförbundet har genomförten enkät om skolmåltidsverksamheten. AvSveriges totalt 288 kommuner besvarade278 kommuner enkäten som sändes ut iaugusti 1995. Avgifter för skolmåltideri gymnasieskolan i 17 kommuner. Fyrakommuner har beslutat införa . Avgifterna varierarmen uppgår i vissa kommuner till 950kronor per termin. Ingen kommun harhittills infört avgifter inomgrundskolan. Fem av de 19 kommuner somtog ut avgift har slutat meddetta . Av enkäten framgårvidare att diskussioner om att införaavgift i gymnasieskolan pågår i 62kommuner och att 10 kommuner uppger attavgift diskuteras på grundskolan.Utskottet har tidigare behandlatfrågan om lagstiftning om friaskolmåltider (bet. 1990/91:UbU4Ansvaret för skolan, s. 27). Utskottetkonstaterade då att samtliga kommuneranordnar skolmåltider, trots att detinte är obligatoriskt. Utskottet utgickifrån att detta skulle fortsätta attgälla och var inte berett att lagstiftaom skolmåltider. Utskottet kan nukonstatera att förhållandena harändrats. Ett antal kommuner har införtavgifter och i många kommuner pågårdiskussioner om att införa avgifter.Utskottet finner utvecklingen oroandeoch ansluter sig till vad motionärernaanför om de allvarliga följderna förmånga elever av att skolmåltideravgiftsbeläggs. Utskottet anser sålundaatt regeringen bör överväga möjlighetenatt lagstifta om elevers rätt till friaskolmåltider i ochgymnasieskolan. Detta bör medanledning av motionerna 1994/95:Ub336och 1994/95:Ub364 yrkande 1 som sinmening ge regeringen till känna.Skolans fysiska miljö m.m.I motionerna 1994/95:Ub304 (c) yrkande8 och 1994/95:Ub368 (kds) yrkande 3framhålls att skolgårdarna har enviktig funktion. I den förstnämndamotionen hänvisas till en rapport frånett forsknings- och utvecklingsprojektvid Skolgårdars pedagogiska värde somvisar att skolgårdar som har tillgångtill naturmark upplevs som bättre änskolgårdar som inte har det.Motionärerna anser att det är viktigtatt ta vara på dessa kunskaper, närskolgårdar byggs eller rustas upp.Regeringen bör därför ge iuppdrag att sprida kunskaper om ochgoda exempel på naturliga skolgårdar.Liknande tankegångar finns i den andramotionen. Skolgården och den närmasteomgivningen runt skolan har oftabrister. De idéer som kommit fram underprojektarbetet Skolans uterum börspridas. Motionärerna framhåller ocksåatt på många håll behöver skolbyggnaderrestaureras och hela skolmiljönförbättras. Vidare pekas bl.a. på attallergiproblem hos barn och ungdomarofta kan härledas till att de vistas iundermåliga lokaler.Utskottet vill mot bakgrund av vadsom anförs i motionerna betona viktenav att skolorna har både en brainnemiljö och en bra utemiljö.Utskottet menar att hela den fysiskamiljö som möter barnen i skolan spelaren viktig roll för undervisningen ochför elevernas utveckling. Sedan någraår pågår ett arbete inom projektet uterum som avsermöjligheterna att använda skolgårdarnasom en pedagogisk resurs. erhållit medel från Allmännaarvsfonden. Bl.a. har ett omfattandearbete utförts för att sprida kunskaperom miljöns betydelse för den socialainteraktionen mellan elever. Skolverkethar hjälpt till med att spridadokumentation från projektet tillkommunerna. När det gällermiljöförbättringsåtgärder i skolornavill utskottet erinra om att statligamedel har anvisats vid fleratillfällen. anvisade så sentsom förmiljöförbättrande åtgärder i bostäderoch i sådana lokaler där barn ochungdomar vistas (prop. 1994/95:218,bet. AU15, BoU21). Utskottet harerfarit att harfinansierat flera projekt, bl.a. ettvid , som syftartill att förbättra skolornasinomhusklimat. driver också ettgemensamt projekt inom samma område.Vidare planerar samtliga kommuner i maj1996 på temat inneklimatet ikommunernas lokaler.Utskottet kan sammanfattningsviskonstatera att det finns en medvetenhetom den fysiska skolmiljöns betydelse.Riksdagen bör kunna utgå från attkommunerna känner sitt ansvar i nuberört hänseende. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionerna.I motion 1994/95:A273 (v) yrkande 1behandlas arbetsmiljön i skolan. Skolanär en arbetsplats för eleverna underminst , oftast . Skolan skallerbjuda såväl bra utbildning som en braarbets- och psykosocial miljö. I dagensskola är situationen ofta en heltannan. Stress, dålig arbetsmiljö,minskat antal lärarledda timmar, knapparesurser, segregering m.m. ärvardagsmat, heter det i motionen.Enligt motionärerna skulle dessafaktorer antagligen inte accepteras påen arbetsplats för vuxna och de begärett uttalande av om vad imotionen anförts om de studerandesarbetsmiljö.Utskottet vill först hänvisa till denansvarsfördelning mellan stat ochkommun som finns inom skolområdet. Detär kommunerna som är ansvariga för attbl.a. erforderliga resurser ställs tillskolans förfogande och att verksamhetendär bedrivs i enlighet med denationella mål som fastställts iskollag, läroplaner och andrastyrdokument. Utskottet har i detföregående erinrat om att det förnärvarande finns omfattande statligamedel anvisade för miljöförbättrandeåtgärder i bl.a. skollokaler. Det ärsåledes möjligt för kommunerna attansöka om sådana bidrag. Utskottet villockså peka på att enligt gällandearbetsmiljölagstiftning(arbetsmiljölagen, 1977:1160) ärelevernas medverkan iarbetsmiljöarbetet på skolornagaranterad, bl.a. genomelevskyddsombud. Med hänvisning tillvad utskottet anfört bör motion1994/95:A273 yrkande 1 avslås.I yrkande 4 i samma motion tas fråganupp om att utnyttja skolans lokalereffektivt. Motionärerna anser att detär resursslöseri att inte utnyttjadessa lokaler fullt ut. Många kommunerhar startat fritidsverksamhet ochliknande i skolans lokaler. Med riktigtsatsade resurser och samordning kanstora fördelar komma ut ur ett sådantsamarbete. Motionärerna pekar också påatt skolans bibliotek bör varaåtkomligt för eleverna även efterskoltid.Utskottet delar motionärernasuppfattning, såsom den uttrycks imotionen, om ett effektivt utnyttandeav skolans lokaler och att det kanfinnas fördelar med en samordning medt.ex.