bet · GI01NU29 · 1995-05-31 00:00:00 — Ändring i övergångsbestämmelserna till lagen omkreditmarknadsbolag 1994/95NU29ÄrendetI detta betänkande föreslår utskottet -- på eget initiativ --en ändring i övergångsbestämmelserna till lagen omkreditmarknadsbolag. Utskottet föreslår en ändring av övergångsbestämmelserna tilllagen om kreditmarknadsbolag för att göra det möjligt för vissafinansbolag att fortsätta driva sin verksamhet till utgången avjuni 1996 eller till dess att ansökan om tillståndslutbehandlats av . Utskottet noterar vidareatt regeringen avser att kartlägga hur begreppet kreditinstitutavgränsas i olika länder inom EU. BakgrundLagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag trädde i kraft den1 i samband med att började gälla(prop. 1992/93:89, bet. Lagen innehåller enhetliga reglerför sådana kreditinstitut vars verksamhet tidigare reglerades ilagen (1963:76) om kreditaktiebolag eller lagen (1988:606) omfinansbolag. Genom lagen införlivades reglerna i EG:sbanksamordningsdirektiv. De företag som omfattas av den nyalagen benämns kreditmarknadsbolag. För dessa bolag gäller vissarörelseregler såsom bestämmelser om startkapital,kapitaltäckning, styrelse och ledning. Sålunda krävs t.ex. attett kreditmarknadsbolag, när verksamheten påbörjas, skall ha ettbundet eget kapital som för beslut om tillståndmotsvarar minst 5 miljoner ecu (motsvarande ca 47miljoner kronor). Om nettovärdet av tillgångarna i den planeradeverksamheten uppgår till högst , fårFinansinspektionen medge att bolaget har ett lägre bundet egetkapital, dock lägst motsvarande 1 miljon ecu.Enligt finansbolagslagen krävdes inte tillstånd förfinansieringsföretag med tillgångar vars nettovärde understeg50 , under förutsättning att företaget inte varbankägt och inte heller bedrev finansieringsverksamhet motkonsumenter. Detta s.k. fria utrymme för finansieringsverksamhettogs bort i och med införandet av kreditmarknadsbolagslagen.Punkt 5 i övergångsbestämmelserna till den nya lagen anger attden som för lagens ikraftträdande -- den1 -- drev finansieringsverksamhet som intefordrade tillstånd enligt finansbolagslagen fick fortsättaverksamheten t.o.m. eller, om ansökan omtillstånd getts in , till dess ansökan har prövatsslutligt. Därutöver gäller, enligt punkt 6, att ett bolag sombedriver verksamhet med stöd av punkt 5 får beviljas tillståndenligt den nya lagen även om företagets kapitalbas vidtidpunkten för tillståndsbeslutet inte uppgår till det beloppsom krävs enligt kreditmarknadsbolagslagen. Bolagets kapitalbasfår emellertid inte efter lagens ikraftträdande understiga dethögsta belopp som kapitalbasen uppnått efter ,dvs. tidpunkten för undertecknande.Behov av förändringEnligt uppgifter från ochFinansinspektionen finns det ett antal företag som drevverksamhet då lagen om kreditmarknadsbolag trädde i kraft, mensom inte har ansökt om tillstånd inom den föreskrivna tiden.Skälet till detta kan antas vara att företagen inteuppmärksammat att reglerna har ändrats. De företag det är frågaom bedriver vanligen finansieringsverksamhet i form av factoringeller leasing i förhållandevis liten skala. Finansinspektionenhar inlett en kartläggning för att få en bild av hur omfattandedenna finansieringsverksamhet är.De aktuella företagen är småföretag som i flertalet fallsaknar möjlighet att uppbringa det startkapital som krävs enligtkreditmarknadsbolagslagen. På grund avikraftträdandebestämmelsernas utformning skall de egentligenupphöra med sin verksamhet till följd av att de inte ansökt omundantag i rätt tid. Detta kan leda till onödigkapitalförstörelse, negativa effekter på sysselsättningen ochförsämrad service till det lokala näringslivet.Utskottets förslagEnligt utskottets uppfattning är det angeläget att de angivnanegativa effekterna undviks. Detta kan ske genom att denaktuella övergångsbestämmelsen ändras så att de företag som /94 bedrev en verksamhet som inte vartillståndspliktig enligt finansbolagslagen får fortsätta meddetta även om de lämnar in ansökan om tillstånd 1994. Perioden inom vilken ansökan skall vara inlämnadtill kan utsträckas till . Avpunkt 6 i övergångsbestämmelserna framgår, som nämnts, attföretag som driver verksamhet med stöd av den nu berörda femtepunkten kan beviljas tillstånd även om det har ett lägrestartkapital än vad som i övrigt krävs. Utskottet föreslår attpunkt 5 i övergångsbestämmelserna ändras på det sätt sombeskrivits.Av den lämnade beskrivningen framgår att den föreslagnaändringen är föranledd av att berörda företag inte nåtts avinformation om nödvändigheten av att ansöka om tillstånd för attkunna fortsätta med verksamheten. Detta visar, enligt utskottetsuppfattning, det angelägna i att behovet av informationsinsatserbeaktas i samband med att nya regler införs.Utskottet finner anledning att i detta ärende även aktualiseravissa frågor rörande begreppet finansieringsverksamhet. Enligt1 kap. 1 § lagen om kreditmarknadsbolag avses medfinansieringsverksamhet näringsverksamhet som har till ändamålatt lämna kredit, ställa garanti för kredit, förmedla kredittill konsumenter eller medverka till finansiering genom attförvärva fordringar eller upplåta lös egendom till nyttjande.Enligt 1 kap. 2 § samma lag får finansieringsverksamhet somhuvudregel drivas bara efter tillstånd av Finansinspektionen.Ett bolag som har fått ett sådant tillstånd kallas för ettkreditmarknadsbolag. Enligt EG:s s.k. förstabanksamordningsdirektiv (77/780/EEG) avses med ettkreditinstitut ett företag vars verksamhet består i att frånallmänheten ta emot insättningar eller andra återbetalbara medeloch att bevilja krediter för egen räkning. Begreppetkreditmarknadsbolag har alltså delvis en annan innebörd änbegreppet kreditinstitut. Det kan därför medföra vissa nackdelaratt de av som gäller för kreditinstitut blirtillämpliga på samtliga bolag som bedriver tillståndspliktigfinansieringsverksamhet enligt den nu gällandekreditmarknadsbolagslagen. Utskottet har erfarit att regeringenöverväger att låta kartlägga hur begreppet kreditinstitutavgränsas i olika länder inom EU och om det förekommer andratyper av institut som fullgör uppgifter som i endast fårutföras av kreditmarknadsbolag. Beroende på utfallet av en sådankartläggning och jämförelse kan det finnas skäl att ändraområdet för tillståndspliktig finansieringsverksamhet i Sverigeeller modifiera reglerna för vissa slag av sådan verksamhet.Utskottet utgår från att de skyddsintressen som förekommer iolika typer av finansiell verksamhet därvid särskilt kommer attbeaktas. Utskottet hemställeratt antar av utskottet framlagt förslag till lag omändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag enligtbilaga.Stockholm den 31 maj 1995På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), BoFinnkvist (s), Per (), (), MikaelOdenberg (m), (), (), BarbroAndersson (s), (), (), LennartBeijer (v), (), (), (), (), () och ().Av utskottet framlagt förslag tillLag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag Härigenom föreskrivs att punkt 5 av övergångsbestämmelsernatill lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag skall ha följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse5. Den som 5. Den som vid tidpunktenför lagens för lagensikraftträdande driver ikraftträdande, den 1finansieringsverksamhet som , drevinte fordrar tillstånd finansieringsverksamhet somenligt lagen (1988:606) om inte fordrade tillståndfinansbolag får enligt lagen (1988:606) omfortsätta verksamheten finansbolag fårunder räknat fortsätta verksamheten tillfrån tidpunkten för och med den 30 juni 1996lagens ikraftträdande eller, om ansökan omeller, om ansökan om tillstånd getts in inomtillstånd getts in , till dess attdenna tid, till dess att ansökningen har prövatsansökningen har prövats slutligt.slutligt.Denna lag träder i kraft .