bet · GJ01AU3 · 1995-10-26 00:00:00 — Övergångsdirektivet avseende sjögående fartyg och till-lämpning av kollektivavtal (mom. 4)Per (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Vad gäller"och slutar med "motsvarande del" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det inte skäl att gå längre än vad direkti-vet kräver när det gäller sjögående fartyg eller i frågan om den övertagandearbetsgivarens skyldighet att tillämpa anställningsvillkoren i överlåtarenskollektivavtal.Det har visat sig att den i svensk rätt genomförda utvidgningen avseendesjögående fartyg leder till tillämpningssvårigheter, något som för övrigtrepresentanter för svensk sjöfart befarade i samband med införlivandet.Utvidgningen medför också ett sämre konkurrensläge för den svenskasjöfarten. Utskottet anser att det finns skäl att påpeka att diskussionerna ifrågan inom EU ännu inte resulterat i något slutligt ställningstagande. Detfinns för övrigt skäl att framhålla att vad som diskuteras inte är en till-lämpning fullt ut av direktivets regler; de särskilda förhållandena inomsjöfarten motiverar undantag.Starka skäl talar även emot den i valda lösningen i fråga omkollektivavtalen. Man borde ha följt vanliga regler, som innebär att förvär-varens kollektivavtal blir tillämpligt. Som påpekas i motion A707 får dennya regeln till effekt att olika löne- och anställningsvillkor kan komma attgälla för samma arbetstagarkategorier hos ett och samma företag. Detstrider mot den viktiga principen att villkoren bör vara enhetligt reglerade.Regeringen bör skyndsamt återkomma till med erforderligalagförslag.Vad som anförts med anledning av motion A707 yrkande 8 i motsvaran-de del bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande övergångsdirektivet avseende sjögående fartygoch tillämpning av kollektivavtalatt med anledning av motion 1994/95:A707 yrkande 8 i mot-svarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet an-fört,7. Övergångsdirektivet, resterande del (mom. 5)Per , , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "I samband"och på s. 21 slutar med "denna del" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det anledning att vara kritisk mot det sättpå vilket övergångsdirektivet införlivats med svensk rätt. skallsjälvfallet följa och anpassa sin lagstiftning därefter, men detfinns inte skäl att gå längre och därigenom försämra konkurrensförhållan-dena för svensk företagsamhet.Utöver vad som anges i reservation 6 finns anledning att ändra desvenska reglerna i följande hänseenden.I fråga om den offentliga sektorn anses direktivet tillämpligt på ekono-misk verksamhet men inte på verksamhet av förvaltande natur. Ändå harman vid den svenska anpassningen gjort direktivets regler om automatiskövergång av anställningen fullt ut tillämpliga på den offentliga sektorn.Detta kommer att försvåra angelägna förändringar och omorganisationerinom den offentliga sektorn. Det skall framhållas att man i samband medde diskussioner som förs inom EU om ändringar av direktivet inte före-slagit en utvidgning i detta hänseende.Direktivets undantag för övergångar efter konkurs gäller visserligen ock-så i . Genom reglerna om företrädesrätt till återanställning, somuttryckligen också gäller efter konkurs, har man dock i praktiken åstad-kommit en avvikelse från vad som gäller inom EU. Med lagens utformningblir det svårare att verka på samma villkor som företagen i EU-länderna.Som påpekas i m-motionen försämras dessutom möjligheterna till rekon-struktion av företag.Enligt utskottets mening borde man inte heller gett den arbetstagare somväljer att inte följa med vid övergången rätt att stanna kvar hos överlåtaren.Med de svenska reglerna om turordning kan effekten bli att arbetstagaresom inte alls berörs av övergången i stället blir de som får sluta.På de nu angivna områdena bör regeringen återkomma skyndsamt medförslag till lagändringar.Även i övrigt finns anledning att vara kritisk mot direktivet och dess in-förlivande med svensk rätt. Som sägs i m-motionen blir det svårt att lämnaanbud på entreprenader, eftersom anbudsgivaren måste ha ingående kän-nedom om de anställda och deras lönevillkor m.m. för att kunna åstad-komma ett välunderbyggt förslag. Reglerna kan också medföra att den nyeentreprenören måste överta personal som var övertalig redan vid anbuds-tillfället. Reglerna medför risk att man går ifrån en redan etablerad praxisatt ta över befintlig personal.Vad som anförts bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande övergångsdirektivet, resterande delatt med anledning av motion 1994/95:A707 yrkande 8 i mot-svarande del som sin mening ger regeringen till känna,8. Deltidsarbetslösa (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Deltids-arbetslösheten och" och på s. 22 slutar med "av utskottet" bort ha följandelydelse:De deltidsarbetslösas antal ökar kraftigt. Den stora andelen kvinnor -- har varit vilket visar att det är en jäm-ställdhetsfråga.Utskottet instämmer i den beskrivning av problemet som Vänsterpartietgör i motion A706. När arbetsgivaren använder deltidsarbetet som enreserv för att kunna anpassa produktionsapparaten till ett ojämnt behov avarbetskraft skapas också en "vikariepool" som ständigt står till förfogandeutan att arbetsgivaren behöver betala. Kostnaden övervältras på samhälletvia A-kassan.För att förbättra för de deltidsarbetslösa bör man, som föreslås i motio-nen, införa en lagregel som ger deltidsarbetslösa företrädesrätt till anställ-ningar med fler arbetstimmar.Regeringen bör skyndsamt återkomma med lagförslag.Vad utskottet anfört med anledning av motion A706 i denna del bör gesregeringen till känna. Detta innebär att även motionerna A211, A258 ochA265 väsentligen är tillgodosedda i motsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande deltidsarbetslösaatt med anledning av motionerna 1994/95:A211,1994/95:A258 yrkande 4, 1994/95:A265 och 1994/95:A706 yrkande 4samt med avslag på motion 1994/95:A238, som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört,9. Anställningsskyddet för miljö- och hälsovårdschefer(mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Den "och slutar med "motion A703" bort ha följande lydelse:Utskottet har stor förståelse för den utsatta situation som miljö- och häl-sovårdscheferna kan ha. Som sägs i motion A703 blir skyd-det för dem viktigare i takt med att miljöfrågorna kommer allt närmare. Dehar ansvar för att EU:s omfattande och snåriga miljölagstiftning följs, ochde skall hålla sig à jour med ny lagstiftning. De kan också ha den viktigauppgiften att delta i planeringen av katastrofberedskapen. Med tanke påderas nyckelroll bör ett förstärkt anställningsskydd övervägas. Utskottetanser att bör få i uppdrag att utreda frågan.Vad utskottet anfört med anledning av motion A703 bör ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande anställningsskyddet för miljö- och hälsovårds-cheferatt med anledning av motion 1994/95:A703 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. (mom. 12)Per , , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med "Med an-ledning" och på s. 27 slutar med "den delen" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med motionärerna att "" bör upphäv-as. Lagreglerna ger de svenska fackliga organisationerna möjlighet atttvinga utländska företag, som är tillfälligt verksamma här i landet och sommedför egna anställda, att ingå "svenska" kollektivavtal. Reglerna möjlig-gör också en intervention i bestående avtalsförhållanden och kan därmedinnebära ett intrång i det förhandlings- och kollektivavtalssystem sområder i parternas hemland. De strider mot den grundläggande principen iinternationellt samarbete att avtal skall ömsesidigt respekteras oberoendeav var de träffas.Lagstiftningen innebär i praktiken en rättslig negativ särbehandling avutländska företag som enligt utskottets mening inte kan accepteras.Det anförda innebär att motion T605 tillstyrks i motsvarande del. Rege-ringen bör skyndsamt återkomma med förslag om upphävande av lagreg-lerna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande med anledning av motion 1994/95:T605 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Lagstiftningen mot etnisk diskriminering (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "Lagenmot" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Lagen mot etnisk diskriminering har stora och allvarliga brister. Det är ioch för sig bra att man utreder hur invandrarnas möjligheter på arbets-marknaden skall förbättras, men detta är inget skäl att inte redan nu göraändringar i lagen. I sin nuvarande utformning är den närmast en pap-perskonstruktion.Utskottet är av samma uppfattning som i motion A285 ifråga vilka lagändringar som behövs: Förbud mot indirekt diskriminering,inget krav på att ett beslut om anställning fattas för att det definitionsmäs-sigt skall vara fråga om diskriminering och förbud mot diskrimineringäven under rekryteringsproceduren. Som sägs i motionen bör det införasett generellt diskrimineringsförbud med skadeståndspåföljd som sanktion.Regeringen bör återkomma med lagförslag i enlighet med det an-förda.Vad utskottet anfört med anledning av motion A285 bör ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande lagstiftningen mot etnisk diskrimineringatt med anledning av motion 1994/95:A285 yrkande 6 samtmed avslag på motion 1994/95:Sf621 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Återgång till regler (mom. 1)() anför:TurordningsreglernaDet som gällde i fråga om turordningen vid uppsägning pågrund av arbetsbrist innebar att arbetsgivaren kunde undanta två arbetsta-gare i varje turordningskrets från de annars gällande reglerna som byggerpå "sist-in-först-ut"-principen. Därigenom kunde företagen behålla s.k.nyckelpersoner vid nedskärningar. Eftersom regeln genom sin utformningvar till fördel särskilt för småföretagen anser jag man bör återgå till denlydelse som 22 § LAS hade . Självfallet skall undantagsregelninte få användas i diskriminerande syfte.2. Anställdas yttrandefrihet (mom. 2, 3 och 8)() anför:Yttrandefriheten är fundamental i ett demokratiskt samhälle. Men den fårinte vara något som bara gäller . Även anställda måste ha rätt attkritisera och ifrågasätta utan risk har exemplen varit många där arbetsgivare sagt uppmänniskor som använt sig av sin medborgerliga rättighet att yttra sig fritt.Det finns en tydlig tendens, inom både privat och offentlig sektor, attarbetsgivare avkräver de anställda en tystnads- och lojalitetsplikt långtutöver vad som annars skulle följa av anställningsavtalet. På det sättetskräms löntagarna till tystnad även i frågor som skyddas, eller borde skyd-das, av den medborgerliga yttrandefriheten. Löntagare sägs upp eller av-skedas på grund av "illojalitet" när de påtalat brister i arbetsgivarens rörel-se till myndighet eller protesterat mot nedskärningar. Detta är fullständigtoacceptabelt.Vänsterpartiet har i tidigare sammanhang reagerat mot att offentligt an-ställda som har sagts upp därför att de utnyttjat sin yttrandefrihet kan förlo-ra anställningen trots att domstol gett dem rätt i en uppsägningstvist. Den-na fråga var uppe i samband med utskottets behandling av propositionenEn ändrad lagstiftning för statsanställda m.fl. (prop. 1993/94:65, AU16).Vänsterpartiet instämde den gången i en av de socialdemokratiska ledamö-terna avgiven reservation mot att göra 39 § LAS tillämplig även i fråga omarbetstagare som omfattas av lagen om offentlig anställning (). Effek-ten av nyordningen blev att en offentlig arbetsgivare kan göra sig av meden arbetstagare därför att denne utnyttjat sin yttrandefrihet.Ett skäl till att vill skärpa 39 § LAS (se reservation 5) ärjust att man måste förhindra "utköp" av arbetstagare som utnyttjat sinyttrandefrihet.Vänsterpartiet anser att man måste se mycket allvarligt på fall där enlöntagare sägs upp eller avskedats därför att han eller hon utnyttjat sinyttrandefrihet. Generellt sett bör skadeståndsnivån vara hög.Därutöver krävs lagstiftning som garanterar arbetstagarens yttrandefriheti förhållande till arbetsgivaren. Löntagarens rättigheter i detta avseendemåste ges en fast rättslig grund. Rättigheterna skall inte kunna inskränkasgenom avtal med arbetsgivaren. En utredning bör få i uppdrag att läggafram förslag.InnehållsförteckningGotab, 1995