bet · GJ01SoU3 · 1995-11-09 00:00:00 — Utskottet anser därför att det be-hövs en fortsatt kraftfull mobilisering på alkoholområdet för att begränsaalkoholkonsumtionen, tränga tillbaka missbruket och motverka alkohol-skadorna. Information, utbildning, opinionsbildning och andra alkoholfö-rebyggande insatser måste få en ökad betydelse. Denna inställning delasockså av regeringen. Utskottet återkommer i det följande till frågor omolika alkoholförebyggande insatser. För att privata vinstintressen inte skallges fritt spelrum anser utskottet att samhället, även efter den avvecklingsom skett av tillverknings-, import- och partihandelsmonopolen, skall haen omfattande kontroll över alkoholhanteringen för att effektivt begränsaalkoholens skadeverkningar. Sociala hänsyn måste fortfarande vara vägle-dande vid marknadsföring och försäljning av alkoholdrycker. Det åliggerAlkoholinspektionen som har ansvar för tillståndsgivning, tillsyn ochsanktioner att kontrollera alkoholhanteringen och aktörerna på marknaden.Ur alkoholpolitisk synpunkt är det enligt utskottets mening viktigt attbehålla Systembolagets detaljhandelsmonopol liksom nuvarande undan-tagsregler för privat resandeinförsel från andra EU-länder.Mot bakgrund av det anförda får motionerna K224 (kds) yrkande 40 ochSo481 (s) yrkandena 1 och 2 anses tillgodosedda och avstyrks. Även mo-tion So208 (m) yrkandena 2 och 7 avstyrks.Utskottet delar inställningen i motion So481 om att de ideella organisatio-nerna utför ett värdefullt arbete inom det sociala området. Denna inställ-ning har också regeringen som i årets budgetproposition bl.a. anfört attfolkrörelser och andra frivilliga organisationer har en viktig kompletteran-de roll inom det sociala arbetet. Något initiativ av med anled-ning av yrkande 3 i motion So481 (s) behövs inte. Motionen avstyrks.I Alkoholinspektionens uppgifter ingår också att insamla statistik sombehövs för att kontrollera, följa upp och utvärdera effekterna av den fördapolitiken. Statistiken skall ge en bild av alkoholförsäljningens omfattningoch utveckling. Uppgifter om tillverkning och handel skall också insamlas.Genom att statistik över import, tillverkning och export förs somall försäljning registreras kan en heltäckande kartläggning av alkoholhan-teringen i samhället erhållas. har regeringens uppdragatt leda arbetet med att se över statistikbehovet inom alkohol- och drogom-rådet. Motion So264 (c) yrkande 1 är tillgodosedd och avstyrks därför.Alkoholinspektionen skall inom sitt ansvarsområde aktivt följa den inter-nationella utvecklingen på alkoholområdet och inom ramen för befintligaresurser ställa sina erfarenheter till förfogande för t.ex. EU, WHO ochandra överstatliga eller mellanstatliga organ. Motionen K224 (kds) yrkande41 får därmed anses tillgodosedd och avstyrks.Alkoholpolitiken är inte en fråga på gemenskapsnivå inom EU, vilketinnebär att det är upp till varje enskilt land att besluta om den nationellaalkoholpolitiken: Den svenska målsättningen att begränsa alkoholensskadeverkningar genom att minska alkoholkonsumtionen ifrågasätts sålun-da inte av EU.Den i grundläggande principen om varors fria rörlighetöver gränserna omfattar i princip även alkoholdrycker. Vin och vinbaseratbrännvin betraktas dessutom som jordbruksprodukter och faller även underEG:s jordbruksregler. Inom EU har medlemsländerna åtagit sig att avskaf-fa tullar, kvantitativa restriktioner och andra hinder i handeln inom gemen-skapen. (artikel 36) innehåller dock undantagsregler förrestriktioner i handeln till skydd för bl.a. människors hälsa. En restriktionfår dock inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefattaen förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. För att enhandelshindrande reglering skall kunna godtas skall den vara nödvändig,dvs. det skall saknas handelsneutrala alternativa möjligheter att tillgodoseändamålet med regleringen. Dessutom ställs det krav på proportionalitet,dvs. åtgärderna skall stå i proportion till de mål man vill uppnå.Enligt utskottets mening bör som medlem i EU - inom ramen förbestämmelserna i - stå fast vid och driva en restriktiv alko-holpolitik. Motionerna K224 (kds) yrkande 39 och So484 (kds) yrkande 1får därmed anses tillgodosedda och avstyrks.Motion So223 (fp) yrkande 1 om en redogörelse över vad Alkoholkom-missionens förslag lett till är tillgodosedd och avstyrks därför.MarknadsföringI motion So223 av m.fl. (fp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om marknadsfö-ring av alkoholdrycker (yrkande 13). Motionärerna anser att det är angelä-get att övervakningen av marknadsföringen snabbt får ökade resurser.Enligt motionärerna är övervakningen ett lågt prioriterat område hos . Enligt motionärerna bör ansvaret för övervakningen avmarknadsföring av alkoholdrycker föras över till Alkoholinspektionen.Regeringen bör återkomma med förslag i frågan om hur den fram-tida övervakningen av marknadsföringen skall gå till.I motion So260 av och () begärs ett tillkän-nagivande om behovet av förändringar av lagen om alkoholreklam i syfteatt motverka förtäckt reklam i annonser. Motionärerna pekar på att reklamför alkoholdrycker förekommer bl.a. i annonser vars syfte egentligen är attgöra reklam för restauranger, nöjesaktiviteter m.m. Reklamen smygs inoch blir en del i den bild av aktiviteterna som arrangörerna vill förmedla.Enligt alkoholreklamlagen är annonsörerna ansvariga för innehållet i an-nonserna. Tidningarna har i detta sammanhang inte något ansvar. För attytterligare motverka förtäckt reklam bör övervägas om inte även tidningar-na skulle kunna göras ansvariga för annonser som innehåller förtäckt alko-holreklam.Bakgrund och tidigare behandlingDe huvudsakliga bestämmelserna om reklam och andra marknadsförings-åtgärder finns i lagen (1978:763) om marknadsföring av alkoholdrycker(alkoholreklamlagen). Alkoholreklamlagen avser näringsidkares mark-nadsföring av alkoholdrycker till konsumenter. Med hänsyn till alkoholenshälsorisker skall särskild måttfullhet iakttas vid marknadsföringen. Uppsö-kande och påträngande marknadsföringsåtgärder får inte vidtas, inte hellersådana som uppmanar till bruk av alkohol. Kommersiella annonser i radioeller TV är förbjudna liksom i princip tidningsannonser för spritdrycker,vin och starköl. har utfärdat riktlinjer för tillämpningenav alkoholreklamlagen. Riktlinjerna tar upp frågor om bl.a. reklammedeloch marknadsföringens innehåll och utformning. Brott mot bestämmelser-na betraktas som otillbörlig marknadsföring enligt marknadsföringslagen(1975:1418). Vid övertramp kan ingripa. Om frivilligrättelse inte uppnås kan utfärda ett förbudsfö-reläggande eller föra talan mot företaget i eller fr.o.m.den 1 januari 1996 vid tingsrätt.Bevakningen av att restaurangerna följer bestämmelserna i sin annonse-ring har enligt praxis åvilat länsstyrelserna. I rapporten på alkoholområdet, Ds 1995:50 sägs att länsstyrelserna bör bevaka attkommunernas tillsyn även omfattar kontroll av att försäljningen sker åter-hållsamt och att marknadsföring ej riktar sig särskilt till ungdomar. Mark-nadsföringen får heller inte ske så att det leder till en snedvriden konkur-rens.I detta sammanhang kan också nämnas att i alkohollagen (1994:1738)finns en bestämmelse om att priser på alkoholdrycker vid servering inte fårsättas lägre än inköpspriset på varan jämte skäligt tillägg. Med skäligttillägg avses kostnader för hantering och servering (6 kap. 6 §). Bestäm-melsen i 6 kap. 7 § alkohollagen förbjuder åtgärder som syftar till att för-må restauranggäster att konsumera alkohol och är i linje med förbudet motalkoholreklam. I proposition 1994/95:89, Förslag till alkohollag, anfördesatt förutsättningarna på den svenska marknaden kommer att förändrasgenom att flera företag kommer att uppträda som importörer och parti-handlare för alkoholdrycker. Det finns därför, enligt regeringen, skäl attöverväga förändringar av reglerna om marknadsföring av alkoholdryckerutifrån Alkoholinspektionens uppgifter. Motioner om att Alkoholinspek-tionen skall ansvara för kontrollen av marknadsföring av alkoholdryckerbehandlades av utskottet i samband med dess behandling av förslaget tillalkohollag. Utskottet hänvisade till att frågan skulle beredas ytterligareinom och att inte borde ta någotinitiativ i frågan. Motionsyrkandena avstyrktes (1994/95:SoU9).Frågan om ändrade regler avseende marknadsföring av alkoholdryckerbereds fortfarande inom regeringskansliet.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att frågan om marknadsföring av alkoholdrycker ärföremål för beredning inom . bör avvaktaregeringens kommande förslag. Motionerna So223 (fp) yrkande 13 ochSo260 (s) avstyrks.Vin & Sprit AB:s och Systembolagets alkoholpolitiska rollI motion So223 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om Systembolagets och Vin & Sprit AB:s alko-holpolitiska roll (yrkande 8). Motionärerna vill understryka vikten av attSystembolaget prioriterar de hälsopolitiska insatserna framför de företags-ekonomiska när dessa står i konflikt med varandra. bör tydligtuttala sitt stöd för en sådan inriktning. Systembolaget bör aktivt arbeta medupplysning om alkoholens verkningar så att de når konsumenterna. Beträf-fande Vin & Sprits framtid anser motionärerna att övervägande skäl talarför att bolaget även i fortsättningen ägs av staten. Det främsta skälet härtillär att det på alkoholmarknaden kommer att finnas ett stort antal privatägdakommersiella aktörer. Det är stor risk att det kommersiella trycket påmarknaden ökar. Det finns också risk för att konkurrensen tar sig mindrelyckade uttryck. Det är därför en fördel om staten genom att äga denstörsta importören/tillverkaren kan få insyn och inflytande i branschen.Vin & Sprit AB:s alkoholpolitiska ansvar bör understrykas av riksdagenoch därefter komma till uttryck i statens avtal med bolaget.Systembolaget genomför en rad informationssatsningar. Somexempel kan nämnas att Systembolaget i samarbetet med föreningen och Folkhälsoinsititutet skall genomföra en brett upplagd kam-panj riktad till föräldrar med barn i högstadiet och i samarbete med en kampanj med information om riskerna med alkohol och bilkör-ning. Ytterligare insatser är kampanjer mot langning och information omalkohol och graviditet.Avtalet mellan staten och har sagts upp i och med att detlagstadgade monopolet för import, export, tillverkning och partihandelmed alkoholdrycker har upphävts. Staten fortsätter som ägare. Bolagsord-ningen innehåller bestämmelser om särskild kontroll, i form av rätt förriksdagens förvaltningsstyrelse alternativt regeringen att utse revisorersamt riksdagsledamöternas rätt att närvara vid bolagsstämma.Ett nytt avtal har träffats mellan och staten. Avtaletträdde i kraft den 1 januari 1995.Alkoholpolitiska kommissionen uttalade i sitt huvudbetänkande (SOU1994:24, s. 87) att av alkoholpolitiska skäl, bl.a. värdet av god insyn ochgoda påverkansmöjligheter, bör ägas av staten.Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen i motion So223 (fp) att avalkoholpolitiska skäl bör ägas av staten. Härigenom tillgodoses samhälletsbehov av insyn i verksamheten och möjligheten till påverkan. Utskottetanser det inte påkallat att ge särskilda hälsopolitiska direktiv till bolaget.Utskottet är positivt till att Systembolaget genomför olika satsningar påinformation om riskerna med alkohol. I avtalet mellan staten och stadgas att bolaget skall utöva sin verksamhet så att samhälle-liga, sociala och medicinska skadeverkningar av alkoholkonsumtion imöjligaste mån förebyggs. Det sägs också att produkturvalet skall varasådant att ingen favorisering sker av inhemska produkter. Urvalet får en-dast grundas på en bedömning av produktens kvalitet, särskilda risker förskadeverkningar av produkten, kundernas efterfrågan och andra affärs-mässiga samt etiska hänsyn. Marknadsföring och produktinformation skallvara opartiska och oberoende av produkternas ursprungsland. Vidare stad-gas att det åligger bolaget att bedriva detaljhandeln på sätt som förutsätts ialkohollagen.När det gäller Systembolaget förutsätter regeringen, efter den skriftväxlingmed och särskild notering i det svenska somskett, att detaljhandelmonopolet kan behållas. En förutsättning är att Sy-stembolaget bedriver verksamheten så att ingen tvekan uppstår om attvaror från övriga EU-länder får en icke diskriminerande behandling. Föratt säkerställa detta har regeringen inrättat en särskild oberoende nämnd ditavvisade producenter och partihandlare kan vända sig för att få sin sakprövad. Något initiativ från med anledning av motion So223 (fp)yrkande 8 behövs inte. Motionen avstyrks.Systembolagets verksamhetDetaljhandelsmonopoletI motion So202 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäljning avalkoholprodukter. Motionären anser att svenska folket liksom övriga euro-péer självt bör få avgöra var man vill inhandla alkohol.I motion So242 av () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om avskaffande av Systembolagets monopol(yrkande 1). Motionären anser att Systembolagets detaljhandelsmonopolskall avskaffas och att vin och öl skall säljas i livsmedelsaffärer. Ett sär-skilt godkännande för sådan försäljning skall erfordras. Spritförsäljningenbör tills vidare begränsas till särskilt prövade och godkända försäljnings-ställen.Tidigare behandlingI betänkandet 1993/94:SoU22 uttalade utskottet med anledning av motio-ner om att avskaffa Systembolagets monopol följande.Utskottet anser, i likhet med regeringen, att det ur alkoholpolitisk syn-punkt är mycket viktigt att behålla Systembolaget AB:s detaljhandelsmo-nopol, eftersom detta bidrar till att begränsa alkoholdryckernas tillgänglig-het och därmed alkoholskadorna. Utskottet är därför inte berett att föreslånågon ändring beträffande Systembolagets detaljhandelsmonopol.De aktuella motionerna avstyrktes. följde utskottet.Alkoholpolitiska kommissionen har i sitt huvudbetänkande SOU 1994:24(s. 89) avvisat alla förslag om att sälja alkoholdrycker i dagligvaruhandeln.I förslaget till alkohollag (prop. 1994/95:89) föreslogs inga ändringarbeträffande Systembolagets detaljhandelsmonopol. Bolagets verksamhetskall även koncentreras till den alkoholpolitiskt betingade kärn-verksamheten, dvs. försäljning över disk, sades det i propositionen. Ut-skottet hade ingen erinran mot förslaget (bet. 1994/95:SoU9).Systembolagets öppettiderI motion So205 av () begärs ett tillkännagivande om attSystembolaget bör ha lördagsöppet. Motionären anser att lördagsstängningär en åtgärd riktad direkt mot yrkesarbetande löntagare, vilka inte tordevara den största riskgruppen i samhället.BakgrundDet har anförtrotts åt Systembolaget att självt bestämma över butikernasöppettider. Lördagsstängningar av systembutikerna har dock ansetts inne-bära en så påtaglig förändring att hörts i frågan, både beträffan-de den permanenta lördagsstängningen och försöken med sådan (prop.1980/81:179 och 1981/82:143). Att hålla systembutikerna kvällsöppna ochöppna tidiga morgnar anses dock Systembolaget självt kunna besluta om.I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 47 f.) uttalade utskottet med anledningav en motion (m) att ett återinförande av lördagsöppet måste anses innebä-ra en så påtaglig förändring av öppettiderna att bör besluta ifrågan. Utskottet ansåg inte att det var lämpligt att återinföra lördagsöppnasystembutiker. Utskottet konstaterade vidare att Systembolaget i övrigt harstor frihet att självt bestämma vilka öppettider som bäst tillgodoser kon-sumenternas servicebehov. Med hänvisning till det anförda avstyrkte ut-skottet den aktuella motionen.Beträffande systembutikernas öppettider ansåg Alkoholpolitiska kommis-sionen att avtalet mellan staten och Systembolaget bör ses över och före-slår bl.a. att avtalet bör innehålla allmänna riktlinjer om öppettider, men attbesluten mer i detalj bör fattas av Systembolaget, med utgångspunkt i enavvägning mellan alkoholpolitiska, servicemässiga och ekonomiska hän-syn. Mer väsentliga och principiella förändringar bör dock underställasriksdagen. Vidare ansåg kommissionen att utvecklingen av alkoholkon-sumtionen , som följd av närmande tillEU, först bör avvaktas innan försök med att avveckla lördagsstängningenav systembutikerna görs (SOU 1994:24, s. 90-91).I avtalet mellan och staten, som trädde i kraft den 1januari 1995, sägs att bolaget beslutar om tider för öppethållande i system-butikerna enligt riktlinjer som beslutats av riksdagen.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning beträffande Systembolagetsdetaljhandelsmonopol och avstyrker bifall till motionerna So202 (m) ochSo242 (m) yrkande 1.Utskottet är inte berett att förorda några förändringar beträffande System-bolagets öppettider. Motion So205 (m) avstyrks därför.InköpsregistreringMotionärerna i motion So268 av m.fl. (v) begär ett till-kännagivande om behovet av inköpsregistrering vid inköp av alkohol(yrkande 8). I motionen påpekas att en hög totalkonsumtion av alkohol gerfler högkonsumenter och fler alkoholskadade. Den totala konsumtionenmåste därför reduceras. Inköpsregistrering kan ha en hämmande effekt påkonsumtionen och bör övervägas om årskonsumtionen ökar.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat motioner om inköpsregistrering vid flera tidigaretillfällen (bet. 1989/90:SoU2, 1990/91:SoU23, 1991/92:SoU15 s. 110 och1992/93:SoU17). I betänkandet 1991/92:SoU15 uttalade utskottet att detinte ville stödja ett förslag som skulle innebära en påtaglig skärpning avden förda alkoholpolitiken. Utskottet hänvisade också till tidigare uttalan-den om att alkoholpolitiken måste ses som en gemensam strävan, grundadpå en väl belagd medicinsk erfarenhet, och att den inte får upplevas somkrångel och onödig kontroll. Med det sagda avslogs de då aktuella motio-nerna. I betänkandena /93:SoU17 och 1993/94:SoU22 vidhöll utskot-tet sin inställning.Alkoholpolitiska kommissionen har i huvudbetänkandet (SOU 1994:24,s. 94) uttalat att frågan om inköpsregistrering saknar aktualitet. Skälethärför är enligt kommissionen att risken för bieffekter är betydande delsvia nedvärderingar av alkoholpolitiken som helhet, dels genom att konsu-menterna väljer att skaffa sig alkoholdrycker på andra sätt än att inhandladem på Systembolagets butiker. Ett ökat Europasamarbete kan eventuelltockså förväntas medföra att t.ex. en inköpsregistrering leder till att inköp iökad utsträckning görs utom landet. Ett annat huvudsakligt skäl mot in-köpsregistrering är enligt kommissionen att denna typ av restriktion inte äri harmoni med den allmänna meningen om vad som är fruktbara och befo-gade metoder i svensk alkoholpolitik, då åtgärderna torde innebära ettstörre integritetsintrång än något annat alternativ.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrker därmed motionSo268 (v) yrkande 8.VarningstexterI motion So227 av Skånberg (kds) yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om varningstexter påstarkölsförpackningar, vin- och spritflaskor. Motionären anser att starköl,vin och sprit bör märkas med varningstexter, på samma sätt som för närva-rande görs på cigarettförpackningar.I motion So268 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om Systembolagets ansvar för informationkring alkohol (yrkande 10). Motionärerna anser att Systembolaget har ettstor ansvar för alkoholinformationen. Genom sin monopolställning harSystembolaget närkontakt med alla sina kunder, och det ger en unik möj-lighet att föra ut information. Systembolaget bör få i uppgift att använda enviss fastställd procentsats av sin vinst till alkoholinformation, föreslårmotionärerna.I sitt betänkande 1990/91:SoU23 betonade utskottet vikten av att Sy-stembolaget har möjlighet att självt utforma en allsidig information omsina produkter i vilken måste ingå saklig upplysning om alkoholens skade-verkningar. Utskottet delade därför flera motionärers uppfattning att Sy-stembolaget även i fortsättningen bör producera egen riskinformation.Detta gav regeringen till känna (rskr. Varningstexter påalkoholförpackningar ansågs inte böra införas. I betänkandet1992/93:SoU17 vidhöll utskottet sin inställning och avslog motioner (v,kds, c) om riskinformation och varningstexter. följde utskottet.Alkoholpolitiska kommissionen har uttalat att ett sätt att sprida informationom alkoholen och dess verkningar kan vara varningstexter på alla för-packningar med alkoholhaltiga drycker. Som exempel nämns att i USAmåste varje flaska, burk eller annan förpackningsom innehåller alkohol vara försedd med varningstext angående alkoholoch graviditet och alkohol och trafik. En utvärdering har visat att de flesta,även högkonsumenter, var positiva till varningstexten.Utskottets bedömningOm ett enskilt medlemsland inom EU uppställer krav på att förpackningarav alkoholhaltiga varor skall vara försedda med varningstexter för att fåsäljas på den inhemska marknaden är detta sannolikt att anse som ett s.k.tekniskt handelshinder. Tekniska handelshinder, som kan avse krav såvälnär det gäller varornas beskaffenhet i sig som på provning, kontroll ellermärkning av varor, är förbjudna mellan medlemsstaterna. Det finns dockinte något som hindrar företagen att frivilligt förse alkoholvarorna medvarningstexter. Motion So227 (kds) avstyrks.Det är enligt utskottet en stor fördel om informationen om alkoholensskadeverkningar kommer från flera håll. Som utskottet tidigare anfört harSystembolaget möjlighet att självt utforma allsidig information om sinaprodukter inklusive upplysningar om alkoholens skadeverkningar. Någotkrav på att Systembolaget för detta ändamål skall använda en viss fast-ställd del av sin vinst bör inte uppställas. Utskottet avstyrker motion So268(v) yrkande 10.Alkoholförebyggande åtgärderInformation och opinionsbildningI motion So208 av m.fl. (m) hemställs om ett tillkännagi-vande av vad i motionen anförts om information och upplysning omdrogmissbruk och dess skadeverkningar (yrkande 1). Det viktigaste in-strumentet i kampen mot alkohol- och drogmissbruk är opinionsbildningoch information. Informationen om alkohol skall baseras på fakta ochkunskap. Därför är det väsentligt att sådan sammanställs och utvärderas föratt på ett effektivt sätt kunna användas i opinionsarbetet. Kampanjer förinformation om alkoholens skadeverkningar är ett sätt att få ungdomar attminska sin alkoholkonsumtion och att t.ex. övergå från starköl till svagarealternativ. är det viktigt att den information som ges inte uppfat-tas som förbudsivrande och förmynderi.I motion So223 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande omvad i motionen anförts om upplysning och opinionsbildning om alkohol-bruk (yrkande 2). Motionärerna anför att upplysning och opinionsbild-ningen om alkohol måste intensifieras och samordnas med den övrigaalkoholpolitiken och hälsoupplysning. Detta gäller i synnerhet om alkoho-len blir mer lättillgänglig och prisinstrumentet inte kan användas somtidigare. Alkoholupplysningen skall inte bara riktas mot missbruket utanmåste belysa effekterna av allt alkoholbruk och verka för en minskad to-talkonsumtion. Både ungdomarnas, deras föräldrars och andra vuxnasvanor behöver påverkas.I motion So243 av () begärs tillkännagivande omvad i motionen anförts om en informationskampanj mot missbruk. Motio-nären pekar på att missbruket av alkohol nu spritt sig även till mycket ungaflickor. vet vi att många unga arbetslösa kvinnor skaffarbarn. De skador som kan uppstå hos barnet till följd av moderns missbrukär många. Förutom det lidande och de svårigheter som dessa barn råkar utför borde man kunna göra stora besparingaar om man omdispone-rade medel till förebyggande arbete, till upplysning och stöd för de ungamödrar det här är fråga om. Det är viktigt att information om drogmissbru-kets skadeverkningar på inte upphör, anser motionärerna.I motion So272 av m.fl. (s) begärs tillkännagivandenom vad i motionen anförts om sambandet mellan våld och alkohol(yrkande 1) och om behovet av en treårig kampanj för nykterhet i ung-domsåren, i trafiken, inom idrotten m.fl. sektorer (yrkande 2).