bet · GI01BoU18 · 1995-03-16 00:00:00 — Ett förslag läggs fram sominnebär att inom ramen för kemikalielagstiftningen gesett ansvar i denna fråga.I regeringens proposition 1990/91:189 med förslag till lagombyggnadsgaranti, föreslås att en byggnadsgaranti ska finnas närett flerbostadshus uppförs eller byggs om. Garantin ska gällaunder en tioårsperiod och omfatta skälig kostnad för attavhjälpa fel i byggnadens konstruktion, material eller utförandesamt skador på byggnaden som orsakas av fel.I bostadsutskottets betänkande 1990/91:BoU19 tillstyrkerutskottet propositionen 1990/91:189 om införandet av en lag ombyggnadsgaranti som i princip innebär att byggnadsgaranti krävsför flerbostadshus. Utskottet gör dessutom ett tillkännagivandeom att man bör överväga att utsträcka garantin till att omfattaockså daghem, skolor och kontorslokaler. Utskottet tillstyrkerförslag i propositionen l990/91:145 om samrådsförfarande mellande medverkande i ett bygge. Vidare tillstyrker bostadsutskottetdet framlagda förslaget om funktionskontroll avventilationssystem. Utskottet tillkännager att böröverväga i vilken utsträckning det är möjligt att undanta vissatyper av ventilationssystem från kontroll m.m. Även förslaget omproduktinformation om byggvaror m.m. tillstyrks.Efter vissa ändringar i det ursprungliga regeringsförslagetoch efter beslut om senareläggning av ikraftträdandet gällerlagen om byggfelsförsäkring (1993:320) sedan den 1 juli 1993.Bidrag till avhjälpande av fukt- och mögelskador och tillåtgärder mot radon i bostäderI syfte att hjälpa ägare till småhus med omfattande fukt- ochmögelskador har alltsedan budgetåret 1985/86 anvisatmedel till en för ändamålet inrättad fond. Från fonden kanekonomiskt stöd erhållas för reparation av småhus med fukt- ochmögelskador. Bidrag kan utgå till hus som är . l1995 års budgetproposition föreslås att stöd inte ska lämnastill hus som är eller till hus som är uppförda år1989 eller senare.Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder lämnas omradondotterhalten i huset överstiger det gränsvärde somSocialstyrelsen anger som godtagbart ur hälsosynpunkt. Bidraglämnas av skälig kostnad för de åtgärder somkommunen finner nödvändiga. Bidraget är maximerat till 15.000kronor per hus. Bidragsgivningen infördes i sin nuvarandeutformning vid halvårsskiftet 1988.ElöverkänslighetMed anledning av ett antal motioner om elöverkänslighet görBostadsutskottet ett tillkännagivande i betänkade 1993/94:BoU17.En bred översyn bör göras med syfte att komma till rätta medproblemen med elöverkänslighet m.m. Regeringen bör vidta deåtgärder som behövs för att de förordade utrednings- ochinventeringsinsatserna ska ske så snabbt som möjligt. Arbetetbör genomföras så att vunna erfarenheter snabbt kan komma tillpraktisk tillämpning.Ett nytt system för tillsyn och kontroll av byggandetI regeringens proposition l993/94:178 läggs ett förslag om ettnytt tillsyns- och kontrollförfarande för tekniska egenskapskravpå byggnader och anläggningar och som är fristående frånbyggnadslovsprövningen. Byggnadslovsprövningen enligt plan- ochbygglagen (PBL) kommer därmed att begränsas till att avse endastprövning av placeringen och utformningen av byggnader.Bestämmelserna om de tekniska egenskapskraven förenklas. Manföreslår att de flyttas från PBL och sammanförs med reglerna ibyggproduktlagen till en ny lag om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk. Förslaget behandlades i bostadsutskottetsbetänkande l993/94:BoU18.Den nuvarande bygglovsprövningen inskränks till att avseendast en prövning av lokaliseringen samt den närmareplaceringen och utformningen av byggnaden m.m.Kommunerna ska genom beslut i detaljplan kunna helt befriafrån kravet på bygglov inom planområdet.Byggherren ges det fulla ansvaret för att byggnaden elleranläggningen uppfyller de tekniska egenskapskraven, medanbyggnadsnämnden får rent tillsynsansvar.Om byggfelsförsäkring krävs får arbetena inte påbörjas innanbevis om sådan försäkring ingetts till byggnadsnämnden.Byggnadsnämndens tillsyn ska anpassas till det enskildaprojektets art och komplexitet, förtillverkningsgrad, annanmyndighetskontroll samt byggherrens kompetens och egetkontrollsystem. kan ålägga byggherren attbestyrka att egenskapskraven uppfylls.Omfattningen, sättet och formen för bestyrkande av byggnadenseller anläggningens överensstämmelse med egenskapskraven skabestämmas i samband med ett samrådsmöte mellanbyggnadsnämnden, byggherren och dennes entreprenör m.fl.Omfattningen, sättet och formen för detta bestyrkande ska isamband med byggsamrådet dokumenteras i en kontrollplan. Närbyggherren bestyrkt byggnadens eller anläggningens egenskaperoch inte har funnit någon särskild anledningtill ingripande ska utfärda ett bevis om detta(slutbevis).För att anmälningspliktiga åtgärder ska få påbörjas ska detfinnas en eller flera kvalitetsansvariga, som utses avbyggherren. En kvalitetsansvarigs uppgift ska vara att delta isamrådet och se till att kontrollplanen följs.De generella krav som ställs på byggnaders och andraanläggningars egenskaper samlas i en ny lag om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk m.m. Också reglerna omtypgodkännande och tillverkningskontroll flyttas till den nyalagen.De nya reglerna träder i kraft den l juli 1995.TILLSTÅNDET I BYGGNADSBESTÅNDETBostadsbeståndets inomhusklimatEtt antal undersökningar om inomhusmiljön i husbeståndet hargjorts. Den mest utförliga av de undersökningar som gjorts ominomhusmiljön och som täcker hela landet är den som genomförtsav (), nr7, (TN:30) 1993, "Bostadsbeståndets inomhusklimat".Rapporten beskriver inneklimatet i våra bostäder. Den grundarsig på resultat från en omfattande enkät-, besiktnings- ochmätundersökning som genomförts . Medhjälp av frågeformulär har nästan 20.000 boende i cirka 3.300små- och flerbostadshus redovisat egna erfarenheter ochupplevelser av inneklimatet. Besiktningar och mätningar i drygtl.100 av dessa bostadshus har gett en teknisk beskrivning avinneklimatet.Undersökningen visar vilka inneklimatbrister som finns ibostadsbeståndet, var dessa finns och storleken på bristerna iolika delar. Följande generella slutsatser om inneklimatet i detsvenska bostadsbeståndet har dragits:* Ventilationen är låg i svenska bostäderVentilationen i fyra av fem småhus och i ungefär hälften avlägenheterna i flerbostadshusen uppfyller inteventilationsnormen. I småhusen med låg ventilation (mindre än0,35 l/s och m2 golvarea) bor cirka 4 miljoner människor.Motsvarande siffra för flerbostadshusen är närmare l,5 miljonermänniskor. Ventilationen är lägst i självdragsventilerade hus.Hus med till- och frånluftssystem har högsta genomsnittligaventilationsnivåerna. För både små- och flerbostadshusen tyderresultaten på att den genomsnittliga ventilationen är 10 procenthögre i äldre hus (byggda eller tidigare) än i yngre(byggda eller senare). * Innetemperaturen har stigit under den senastetioårsperiodenInnetemperaturen är i genomsnitt i småhusen och22,i flerbostadshusen. hartemperaturen stigit med i båda kategorierna. * Torr luft i mer än en tredjedel av lägenheterna iflerbostadshusUndersökningen visar att mer än en tredjedel av allalägenheter i flerbostadshus har ganska låg luftfuktighet(relativa luftfuktigheten ). I vart femte småhusär luftfuktigheten dock , vilketanses öka risken för förekomst av allergiframkallande kvalster.Den genomsnittliga luftfuktigheten är högre i hus medsjälvdragsventilation än i hus med mekanisk ventilation ochlägst i hus med till- och frånluftsventilation. * Formaldehydhalten är lågUndersökningen visar att riktvärde och WHO:srekommenderade maxvärde underskrids i samtliga undersökta hus. Iframförallt småhusen förekommer dock halter som kan verkairriterande för särskilt känsliga personer. * Halter av flyktiga organiska ämnen (TVOC) i 15 procentav bostadsbeståndetI uppskattningsvis av bostadsbeståndet ärTVOC-halten högre än /m3, vilket är det av WHOrekommenderade värdet. Av flerbostadshusen är det få hus som nårdetta värde. * Radonhalten är högre än gränsvärdet för befintligbebyggelse i 90.000--200.000 bostäderRadonhalten är högre än gränsvärdet för sanitär olägenhet i70.000--120.000 småhus och 20.000--80.000 lägenheter iflerbostadshus. Radonhalten är högre än gränsvärdet förnybyggnad i så stor utsträckning. Radonhalten i detbefintliga bostadsbeståndet tycks inte ha minskat sedan studienl980-82. Enligt Strålskyddsinstitutets rapport l993 har endastl5.000 bostäder av de 90.000--200.000 bostäder som beräknats haradonhalter över gränsvärdet åtgärdats. Radonhalterna i husbyggda , när gränsvärden började användas, är lägre äni dem som byggts tidigare. * Allergiker och boende i nya och stora flerbostadshusbesväras mest av brister i inomhusklimatetUpplevelsen av inneklimatet hänger i stor utsträckning sammanmed husens egenskaper (hustyp, husstorlek, byggår) och med deboendes egenskaper (kön, ålder och allergi).Trots betydande inneklimatbrister har de som bor i småhus fåklagomål på inneklimatet. Nya och stora flerbostadshus uppvisarde högsta frekvenserna av klagomål på inneklimatet. Man klagardär framför allt på torr luft, drag, instängd "dålig" luft,buller samt damm och smuts. Kvinnor besväras mer av brister iinneklimatet än män. Allergiker har tre till fyra gånger högrefrekvens av symptom från ögon, näsa och hals än övriga.Mellan 600.000 och 900.000 människor utsätts för inneklimatsom kan påverka hälsan och välbefinnandet.En första bedömning, väsentligen baserad på rapporteradebostadsrelaterade symptom och uppmätta radonhalter, angeratt vi står inför ett angeläget hälsoproblem, som berör en stordel av befolkningen. Genom att särskilt småhusen har dåligventilation och det finns en samvariation mellan radonhalt ochventilation finns det anledning att se över ventilationen ismåhusbeståndet.De upplevda klimatbesvären i de stora och nya flerbostadshusenär omfattande och förefaller inte vara relaterade tillventilationens storlek. Det framstår som en väsentlig uppgiftatt söka finna förklaringar till varför inneklimatet upplevs sånegativt i denna husgrupp.Luften vi andas inomhusPå uppdrag av har en beskrivning avkunskapsläget inom området "Inomhusmiljöns betydelse för allergioch annan överkänslighet" gjorts. I uppgiften ingick att belysaolika faktorer i inomhusmiljön som kan påverka uppkomsten avallergi och annan överkänslighet. Rapporten skulle innehållaförslag till åtgärder för att skydda individen från att utvecklaallergi och annan överkänslighet och minska risken för besvärhos redan sensibiliserade. Rapporten skulle också peka påkunskapsluckor.Den ökning av allergier och andra överkänslighetssjukdomar somförekommit i stora delar av världen under de senaste decenniernahar satts i samband med förändringar i vår miljö. har varttredje barn haft endera astma, allergisk snuva eller atopiskteksem. Sjuka hus-sjukan (SBS) är en typ av "annanöverkänslighet" som är direktkopplad till inomhusmiljön. Från kontorsmiljön rapporteras av männen och av kvinnorna har minst ettSBS-symptom på arbetet. Av dessa uppges 2/3 vararelaterade till inomhusklimatet.Av rapporten framgår att det finns tydliga samband mellanöverkänslighetsbesvär och luftkvaliteten inomhus, inte minstbland barn. Mer än var tredje person och avskolbarnen har eller har haft någon form av allergi eller annanöverkänslighet. Allergierna har fördubblats under det senastedecenniet och ökningen fortsätter i en oroande takt.Upplevt inomhusklimat i bostadsbeståndI en rapport från utrednings- ochstatistikkontor, "Upplevt inomhusklimat i Stockholmsbostadsbestånd", Nr 1991:ll, redovisas svar från enkäter tillboende i 7.000 lägenheter i flerbostadshus. Undersökningen visarpå en stor skillnad i frekvens för hälsobesvär mellan hus byggdaföre och efter 1960. Besvärsfrekvensen för näsirritation,heshet/halstorrhet och ögonirritation är dubbelt så hög i husbyggda som i dem byggda före 1960.VästerbottenutredningenEn större undersökning av innemiljön i kontor i påvisat en ökande förekomst av sjuka hus och människor sompåverkas av dessa. Analysen av enkätdata till 4 943kontorsarbetare i visade att de viktigastefaktorerna för sjuka hus-sjukan var: kvinnligt kön,astma/allergi, psykosocial belastning i arbetet och pappers- ochbildskärmsarbete.Innemiljö och energianvändning i småhus med elvärmeUndersökningen presenteras i rapport 1994:8 från . Denhar initierats och finansierats av i samverkan medSydkraft och Vattenfall.Undersökningen omfattar 330 gruppbyggda småhus fördelade påtio områden i . Husen är byggda --1990 medtyngdpunkt . Förutom registreringav energi- och vattenåtgång gjordes en enkätundersökning ominnemiljön. Klagomålen på inomhusklimatet är färre i hus medsjälvdragsventilation och äldre hus med frånluftsventilation.Hus med luftvärme och frånlufts-/tilluftsventilation har flestklagomål som irriterad, täppt eller rinnande näsa, torr luft,damm, smuts, klåda samt sveda och irritation i ögonen.Energisparandet beskylls ofta för att ge upphov till olikaproblem. Rätt energisparande medför dock inte innemiljöproblem.Det är därför väsentligt att värdera olika systemlösningar fråninnemiljö-, energianvändnings- och kostnadssynpunkt samt bedömariskerna för olika slags problem. Synpunkter från de boende ochderas möjligheter att sköta hus samt värme- ochventilationssystem är av särskild betydelse för bra innemiljöoch låg energianvändning.GENERELLA INSATSERInformationsinsatserHus & HälsakampanjenRegeringen initierade 1990 en utbildningskampanj till samtligayrkesgrupper inom byggsektorn. Den skulle förmedla ensammanhållen kunskap om hur man undviker problem medinomhusklimat. Uppdraget genomfördes av Byggforskningsrådetoch i samverkan med byggbranschens olikaorganisationer, företag, kommuner och myndigheter.Kampanjen genomfördes i tre steg. Det första var att väckauppmärksamhet om problemen. Detta gjordes genom en serielandsomfattande konferenser. Det andra steget var attsammanställa känd kunskap och nyare forskningsrön i ettkompendium och ett kunskapshäfte samt att utbilda blivandelärare. Totalt utbildades 625 personer från olika delar avbranschen under en serie tredagarsseminarier. Det tredje stegetvar att dessa lärare skulle utbilda andra inom respektiveföretag, organisation, myndighet etc.Något exakt siffra över hur många som tagit del avutbildningen och materialet finns inte. Breddutbildningen skeddeoch sker inom företag och organisationer. l992/93uppskattades antalet till 3 000 personer.Under år 1993 har ett antal regionala konferenser med lärarefrån bygg- och anläggningslinjerna vid tekniska gymnasiergenomförts. Totalt har 300 lärare deltagit vid dessakonferenser. Materialet har också distribuerats till samtligagymnasieskolor med bygg- och anläggningslinje. Vidare användsutbildningsmaterialet i undervisningen vid de tekniskahögskolorna.Totalt har 7 000 kompendier sålts.Hälsa, inomhusmiljö och värdeBFR och genomför en konferens medinriktning mot hälsa, inomhusmiljö och värde. Deltagare ikonferensen är representanter i ledande befattningar i företag,organisationer och myndigheter. Ämnen som kommer att tas uppunder konferensen är: Ansvar för helheten, Förvaltar- ochbyggherrerollen samt genomför under l995 en brett upplagdkampanj om allergi, dess orsaker och åtgärder för att undvikaatt allergier ökar. En serie seminarier har genomförts ellerhåller på att genomföras i landet. Seminarierna behandlar främstförskole- och skolbyggnader och vänder sig i första hand tillkommunerna.Folkhälsoinstitutet har även låtit sammanställa en beräkningav de samhällsekonomiska kostnaderna avseende allergiska besvärför barn/vuxna i --1993. Vidare utvecklas enekonomisk analysmodell för en kostnads/intäktsanalys avförebyggande och/eller sjukdomsminskande åtgärder avseendeallergiska besvär.De totala kostnaderna skattas till cirka 5,6 miljarder kronorper år, varav drygt l miljard avser barn/ungdom. Totalt harkostnaden ökat i löpande priser det senastedecenniet. Det förklaras främst av en kraftig ökning av antaletförtidspensioneringar och antalet sjukskrivningsdagar, samt enökad allergiförekomst.Forsknings- och utvecklingsinsatserForskning om innemiljörelaterade frågor sker med statligamedel genom stöd från bl.a. ,, m. fl. Forskning ochutveckling sker även inom olika branschorgan som Svenskabyggbranschens utvecklingsfond (SBUF), Arkitekternas forum förforskning och utveckling (ARKUS), () och enskilda företag.ByggforskningsrådetFöljande redovisas ur BFRs program om innemiljö och sunda hus.Byggforskningsrådets delprogram omfattar miljön i bostäder och arbetslokaler avseendeluftkvalitet, termisk komfort samt andra fysikaliska, kemiskaoch biologiska faktorer som påverkar hälsa, hygien och komfort.Budgeten uppgår till per år.Viktiga resultat som uppnåtts i BER-stödd FoU-verksamhet:Kartläggning av innemiljön* Mät- och analysmetoder för inomhusluft. * "Bostadsbeståndets inneklimat" (del av ELIB-undersökningen),se ovan. * "Innemiljön i ", se ovan. * "Upplevt inneklimat i bostadsbestånd", se ovan. * "Samband mellan astma och inomhusmiljö", redovisar enundersökning av sambandet mellan unga astmatiker, derassjukdomsbild och inomhusmiljön.Metodutveckling* En kravspecifikation för material och systemlösningar iallergianpassade bostäder. * "Mönsteranalys av inomhusluft". En undersökning omluftkvaliteten i hus med flytspackelproblem. * En ny mätmetod för laboratorie- och fältmätningar av kemiskaemissioner från material och produkter, som bl.a. lett fram branschstandard för golvbeläggningar.Utvärderingar* Erfarenheter från tidigare projekt t.ex. "Miljövänligbarnstuga" har tagits till vara vid byggandet av typbarnstugoroch nyttiggjorts vid bl.a. projektet . * "Radonåtgärders beständighet", se nedan.Pågående projektProjektstocken inom programmet omfattar totalt 118 pågående projekt till en total kostnad av114 , varav företag, organisationer och övriga.Samfinansiering av --fastighets- ochbyggbranschenByggforskningsrådet har tecknat avtal om samfinansiering medföljande grupper: Bygg- och VVS-entreprenörerna,Fastighetsgruppen, Industrins byggmaterialgrupp,Teknikkonsulterna, , förening.Dessa samarbetsavtal innehåller en överenskommelse omgemensamma satsningar på prioriterade FoU-områden för bådaparter. I nästan samtliga avtal ingår hälso- och miljöfrågornasom ett prioriterat område.Internationell verksamhetByggforskningsrådet bedriver ett omfattande internationelltsamarbete för bevakning och hemtagning av FoU-resultat framtagnai andra länder. Viktigaste samarbetspartners är: Internationellabyggforskningsorganet (CIB) bl.a. , WHO -- Environmentand Health, Nordiska Byggforskningsorganens samarbetsgrupp(NBS).Verksamhetens inriktning kommande treårsperiodInom området byggnadsrelaterade hälsofrågor kommer BFR attunder perioden prioritera FoU inom: Hälsa och komfort,miljöfaktorer och implementering av kunskaper.BFR har för avsikt att:* åstadkomma en integrerad tvärvetenskaplig långsiktigkunskapsutveckling avseende hälsoeffekter, innemiljö ochbyggnader där olika discipliner bidrar med kunskap* klargöra hur exponering för enskilda miljöfaktorer ochkombinationer av dessa påverkar människors hälsa ochvälbefinnande* utveckla metoder att identifiera, mäta och komma till rättamed skadliga miljöfaktorer och deras verkningar på människor ochbyggnader* utveckla kunskap om samverkan mellan byggnadsutformning,tekniska lösningar och aktiviteter med hänsyn till sundinomhusmiljö* i samverkan med byggnadsförvaltningens och byggprocessensaktörer och forskare utveckla och formulera gemensamma krav ochvärderingar avseende inomhusmiljö och sunda hus* klargöra hur nya systemlösningar, byggmetoder och materialpåverkar den yttre och inre miljön i ett helhetsperspektiv frånråvara och produktion till demontering och återanvändning.InformationInformationsinsatsernas omfattning diskuteras mot bakgrund avbl.a. Hus & fortsättning och konferensen omHälsa, inomhusklimat och värde.BranschinsatserNågon fullständig bild av bransch- och företags-FoU har intevarit möjligt att åstadkomma. Här ges ett antal exempel.Golvbranschens , , har tillsammans medStatens provningsanstalt genomfört ett forsknings- ochutvecklingsprojekt som bl.a. innebär utveckling av enbranschstandard för emissionsmätningar av ytmaterial. Standardenhar tagits fram för att tillgodose beställarsidans önskemål omjämförbara emissionsuppgifter på golvmaterial. Vidare håller GBRpå att ta fram ett system för information om kemisk emissionfrån golvmaterial och golvkonstruktioner. Båda dessa projekt ärfinansierade av BFR.Svenska Byggbranschens Utvecklingsfond, SBUF, har helt ellerdelvis finansierat ett 50-tal utvecklingsprojekt som haranknytning till sunda hus-problematiken. Det stora flertalet avdessa handlar om fuktsäkert byggande. Vidare har ett antalprojekt om ljudisolering genomförts samt ett antal omreparationsmetoder och åtgärder mot skador. SBUF har tillsammansmed BFR finansierat ett informationsprojekt, EMIBYGG, Emissioneri byggnader -- Information till byggare som genomförs i form aven serie informationsblad.Inom fastighetsföretagen och konsultbranschen har manbl.a. påbörjat en utveckling i avsikt att skaffa kunskap och"verktyg" för att kunna säkerställa kvalitet i det man beställeroch för att klara miljöfrågorna.Entreprenadföretagen har utvecklat kvalitetssystem; bl.a. kanJM , som utvecklat kvalitets- och miljösäkringssystem,som har utvecklat 3 T-systemet och NCC och somockså har utvecklat kvalitetssystem nämnas. De flesta störrekonsultföretagen har eller håller på att utvecklakvalitetssystem.Tillståndet i förvaltnings- och byggskedetFonden för fukt- och mögelskadorSedan år 1986 har totalt 6 000 ansökningar om stöd inkommit,av vilka drygt 5 000 avgjorts. 2 300 av dessa har fått bifall,har 1 400 fått avslag och l 400 är avskrivna. Totalt har ca 305miljoner kronor beviljats i stöd mellan åren 1986 och 1994.Småhusskadefonden avser att presentera en störresammanställning som omfattar skadeorsaker och åtgärder.ByggfelsförsäkringenFlera av de stora försäkringsbolagen samarbetar i konsortietByggnadsgaranti. Konsortiet hanterar byggfelsförsäkringar medbolagen som försäkringsgivare. Ett antal försäkringsbolag harvalt att själva svara för byggfelsförsäkring. Konsortiet arbetarmed målsättningen att bidra till en ökad kvalitet i byggandetoch att genom service och engagemang åtgärda fel och skador. Manska i samarbete med branschens parter aktivt arbeta för attförhindra fel och skador.Uppföljning av genomförda åtgärderRadonprojektI en rapport, R 50:1993 från , redovisasresultat från uppföljning av radonhalter i hus som åtgärdatsmellan . Åtgärderna gällde reducering av radon iinomhusluften från byggmaterial och från marken. Utredningen haromfattat 105 bostäder, varav 91 stycken småhus, fördelade på 12stycken olika åtgärder och kombinationer av åtgärder.Resultatet av undersökningen visar att i avde kontrollerade objekten har radonhalten stigit med mer än 30procent efter det att åtgärderna för att minskahalterna har genomförts. 15 bostäder uppvisar minst dubbelt såhöga radonhalter som efter åtgärd. Förändringen ärjämnt fördelad mellan de olika åtgärdsgrupperna.Uppföljningen visar att radonet fortfarande utgörsanitär olägenhet i 12 av småhusen. Det innebär att radonhaltenöverskred gränsvärdet för sanitär olägenhet i drygt 18 procentav småhusen.VentilationskontrollBoverket har genomfört en enkätundersökningbeträffande omfattning och utfall av funktionskontrollen avventilationssystem i skolor, daghem, vårdlokaler och dylikt, somenligt föreskrifter skulle vara utförd årsutgång.Tillsynsansvaret för kontrollen vilar på kommunerna. Deaktuella byggnadstyperna är huvudsakligen ägda och förvaltade avkommunerna.Av undersökningen framgår att av kommunernahar genomfört kontrollerna. Av de ventilationsanläggningar somkontrollerats har ungefär hälften underkänts.Av undersökningen framgår att av de kommunersom svarat hade gett sig själva dispens p.g.a. tidsbrist ellerliknande skäl.