bet · GI01TU26 · 1995-05-09 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag ibudgetpropositionen om SJ samt motioner som väckts under denallmänna motionstiden i år.Utskottet tillstyrker samtliga regeringsförslag. att SJ skall fortsätta att förbättra sin ekonomi ochkoncentrera sin verksamhet till järnvägstrafiken. Med hänvisningtill främst gällande ansvarsbestämmelser och pågåendeberedningsarbete avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottetframhåller dock att syftet med flera motionsyrkanden kan kommaatt tillgodoses. Det gäller exempelvis yrkanden om uppbyggnad aven samordnad tågtrafik på och i Mälardalsregionensamt om utveckling av järnvägens godstrafik.Till betänkandet har fem reservationer fogats.Enligt m-, c- och fp-ledamöterna bör järnvägstrafikenavregleras.M-ledamöterna anser att SJ bör bolagiseras och attkonkurrensutsatta delar inom skall privatiseras.M-ledamöterna säger vidare nej till regeringens förslag attkompensera SJ för reglering av vissa pensionskostnader.V- och mp-ledamöterna anser att en rad åtgärder bör vidtasför att främja en ökad godstrafik på järnväg och attverksamheten bl.a. vid vissa godsterminaler tryggas.Enligt mp-ledamoten bör de ekonomiska kraven på SJreduceras.Till betänkandet har också två särskilda yttranden fogats avmp-ledamoten om en partiell avreglering av järnvägstrafiken ochom SJ:s tidtabeller för persontrafiken.SJÄTTE HUVUDTITELN Förslag till riksdagsbeslutStatens järnvägarRegeringen föreslår i proposition 1994/95:100 bilaga 7() i avsnittet E. Kollektivtrafik ochsamhällsköpta tjänster m.m. under denna rubrik (s. 88--91)1. att godkänner vad som anförts i propositionenom inriktning och målsättning för SJ:s verksamhet under perioden1995--1996,2. att godkänner vad i propositionen förordats omriktlinjer för kompensation till SJ avseende kostnader förarbetsskadelivräntor m.m.Ersättning till i samband med utdelning frånAB SwedcarrierRegeringen föreslår i avsnittet E. Kollektivtrafik ochsamhällsköpta tjänster m.m. under denna rubrik (s. 91) attriksdagen till Ersättning till i samband medutdelning från AB Swedcarrier för /96 beräknarett förslagsanslag på . 1994/95:T206 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utförsäljning av det statliga Swebus.1994/95:T218 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabbtågsintroduktionen på stambananmellan och Malmö.1994/95:T221 av m.fl. (mp) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bevilja länsjärnvägsföretag ochtrafikhuvudmännen tillstånd att driva verksamhet i angränsandelän,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överenskommelsen omtrafikhuvudmännens verksamhet i angränsande län skall reglerasav , trafikhuvudmannen och staten (via ),23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utfärda direktiv för statliga verkoch bolag om att samverka för att nå den miljövänligastetransportlösningen i statlig verksamhet,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda vilka ekonomiska incitamentsom bör införas för att trygga en stabil ökning avgodstransporter på järnväg,25. att ur LTA-anslaget beviljar ett anslag förinvesteringar i lastplatser för kombitransporter,26. att beslutar om att investera ikombitransportsystem för att möta lastbilstrafiken från EU.1994/95:T224 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär att den presenterar enplan för hur prissättningen på SJ dels skall bli långsiktig,dels konkurrenskraftig gentemot kostnaden för bilresor,6. att under ett nytt anslag för budgetåret1995/96 anvisar för sänkning av SJ:sbiljettpriser,1994/95:T237 av m.fl. (m) vari yrkas7. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att privatisera , ,och de delar av och SJ som ärkonkurrensutsatta.1994/95:T238 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt avreglering avjärnvägstrafiken.1994/95:T503 av och (båda c)vari yrkas1. att hos regeringen begär en översyn avtransportflödena inom SJ,2. att hos regeringen begär en översyn avprissättningen på godstransporterna så att ingen betalar förlängre sträcka än transporterna i praktiken skulle kunna utföraspå.1994/95:T505 av m.fl. (m) vari yrkas2. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att järnvägspolitiken bör varaknuten till EU-politiken,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avregleringen av järnvägen måsteåterupptas och kostnaderna för den olönsamma trafiken minskas,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgad konkurrens om spåren med nyaoperatörer och konkurrensneutralitet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bolagisera SJ.1994/95:T515 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom SJ och godstrafiken.1994/95:T520 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att bilda ett särskiltvagnfinansieringsbolag.1994/95:T522 av Per () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett ägardirektiv till för kontinuerligpersontrafik under veckosluten.1994/95:T525 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen avrustning av infrastrukturen i Norrland.1994/95:T535 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skyndsam prövning av en integration avtågtrafiken till i enlighet med SJ:s framlagda förslagsom alternativ till ett bibehållande avtal med LinkConsortium.1994/95:T541 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av de regionala effekterna avden nuvarande godstrafiken på järnväg.1994/95:T543 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att SJ:s och trafikhuvudmännensensamrätter till trafik på det statliga bannätet avvecklasfr.o.m. ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en statlig förhandlingsman med uppdragatt genomföra förhandlingar med berörda intressenter för denframtida trafiken på , ochVästkustbanan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en statlig utredning med uppdrag attundersöka förutsättningarna för en utförsäljning av det av SJhelägda dotterbolaget /95:A442 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en sänkning av avkastnings- ochsoliditetskravet på SJ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undvika nedläggning avgodshanteringen för järnvägstrafik i ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bangården i /95:A445 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att godsterminalerna i ochÄlvsbyn behövs för att ge näringslivet miljövänliga ochkostnadseffektiva godstransporter.1994/95:Jo628 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att hos regeringen begär ett förslag omavreglering av järnvägstrafiken för miljöns skull.1994/95:N273 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avreglera järnvägen.1994/95:N298 av m.fl. (m) vari yrkas6. att beslutar att bemyndiga regeringen att säljaSJ. 1 SJ:s mål och verksamhet1.1 BakgrundGrunderna för statsmakternas krav och styrning av SJ ladesfast trafikpolitiska beslut. SJ skulle enligt dettabeslut efter en femårsperiod redovisa ett överskott sommöjliggjorde självfinansiering av rörelsen. Med hjälp av bl.a.en finansiell rekonstruktion av balansräkningen, en nyansvarsfördelning för infrastrukturen genom bildandet avBanverket samt genom avyttring av fast egendom m.m. som intelängre behövdes för järnvägsändamål förutsågs en kraftigresultatförbättring. Koncernstrategin skulle baseras på enrenodling av verksamheten till järnvägstrafik. SJ skulle vidareutvecklas till ett modernt och kundorienterat företag bl.a.genom effektiviseringar, kraftfulla investeringar, en mer aktivmarknadsföring, bättre ekonomisk styrning och ökadtransportkvalitet.Det senaste riksdagsbeslutet om SJ:s mål och verksamhetfattades (prop. 1993/94:166, bet. TU28, rskr. Isyfte att stärka lönsamhet och konkurrenskraft beslöts omen fortsatt omstrukturering och rationalisering samt avyttringav verksamheter som inte hör samman med järnvägsverksamheten.Som målsättning för angavs att skallavkastningen på eget kapital uppgå till lägst ochsoliditeten till lägst . Enligt beslutet gäller vidare attregeringens och uppföljning av de mål och riktlinjersom angetts för skall skärpas. För skalldärför redovisas hur SJ:s verksamhet utvecklas iförhållande till uppställda mål samt hur meddelade befogenheterhar utnyttjats. Beslutet innebär vidare att SJ disponeraröverskott i sin verksamhet utan att inleverera avkastning påverkets statskapital till statsverket.1.2 Regeringens förslagI propositionen redovisas för åren 1995--1997.Resultatet för koncernen efter finansnetto beräknas enligtplanen förbättras från till drygt 1miljard kronor vid utgången av . Resultatnivån motsvararen avkastning på eget kapital efter skatt för koncernen på 8 %.Treårsplanen bygger på fortsatta rationaliseringar, neddragningav investeringar i förhållande till tidigare planer samtfrigörelse av kapital genom avyttring av fast egendom ochaktier. Soliditeten beräknas öka från år1995 till år 1997.Regeringen anger att de riktlinjer som beslutat omför SJ:s verksamhet --1996 bör ligga fast.Regeringen anser att det är av yttersta vikt att SJ fortsätteratt koncentrera sin verksamhet till järnvägstrafiken.Verksamheter som inte bidrar till detta skall avskiljas. SJskall satsa på järnvägsprodukter med långsiktig konkurrenskraftoch utveckla dessa så att de får uthållig lönsamhet.Målsättningen är att skalluppvisa en avkastning på eget kapital efter schablonskatt pålägst . Soliditeten (inkl. borgensåtaganden och leasing) förSJ-koncernen skall senast vid utgången av uppgå tilllägst . Det anges vidare som nödvändigt att de planeraderationaliseringsprogrammen på såväl persontrafik- somgodstransportsidan fullföljs. Enligt propositionen kommerregeringen att systematiskt och kontinuerligt följa upp SJ:sverksamhet.I propositionen behandlas vidare gränsdragningen till följd avuppdelningen av SJ i nuvarande SJ samt Banverket.Regeringen anger att kvarstående gränsdragningsfrågor måstelösas en gång för alla. De grundläggande principerna bör varaatt kostnadsansvaret ligger hos dem som främst kan påverkakostnaderna. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att SJkompenseras för kostnader för arbetsskadelivräntor samtpersonskadeersättningar för personal som varit anställd vid SJ:sbanavdelning t.o.m. samt för skadeståndslivräntor förelolyckor avseende tredje man . Enligtpropositionen uppgår de upparbetade kostnaderna för livräntornafr.o.m. Regeringen föreslåratt dessa kostnader täcks genom att banavgifterna för år 1995nedsätts med motsvarande belopp.1.3 MotionsförslagI motion A442 (mp) framhålls att lönsamhets- ochsoliditetskrav har höjts alltför kraftigt. Detta leder till attjärnvägsförbindelser slås ut, vilket drabbar såvälpersontrafiken som godstransporterna. För att öka järnvägensandel av transporterna i landet bör i stället SJ:s avkastnings-och soliditetskrav nedsättas. Motionärerna föreslår därför attavkastningskravet reduceras till och att soliditetskravetminskas till . Nedsättningen bör gälla på10 år fr.o.m. år 1996.1.4 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringens förslag till ekonomiskamål för SJ överensstämmer med gällande riktlinjer.Regeringens förslag till huvudinriktning för ärvidare likalydande med den koncernstrategi som lades fast avriksdagen våren 1994.Enligt utskottets mening är det viktigt att SJ:s ekonomi kankonsolideras för att möjliggöra en angelägen utveckling avjärnvägstrafiken. Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag om inriktning och målsättning för SJ:s verksamhet underperioden --1996. Detta innebär att de riktlinjer somriksdagen beslutat om för SJ:s verksamhet ligger fastoch att SJ skall koncentrera sin verksamhet tilljärnvägstrafiken. Utskottet anser i likhet med regeringen attdet är viktigt att SJ:s verksamhet följs upp och förutsätter attriksdagen, i enlighet med tidigare beslut, ges en årligredovisning av hur SJ:s verksamhet utvecklas i förhållande tilluppställda mål liksom hur meddelade beslutsbefogenheterutnyttjats. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motion A442(mp) i nu behandlad del.Utskottet övergår därefter till den reglering av livräntorm.m. som föreslås i propositionen.Utskottet anser att det är en riktig princip attkostnadsansvar och verksamhetsansvar åtföljs. SJ bör därförkompenseras för de angivna kostnaderna. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag.2 Anslaget E 1. Ersättning till i sambandmed utdelning från AB Swedcarrier2.1 BakgrundSedan år 1988 disponerar SJ ett särskilt anslag, Ersättningtill i samband med utdelning från ABSwedcarrier. Anslaget får belastas med högst det belopp som ABSwedcarrier måste betala i skatt för att affärsverket SJ skallkunna tillgodogöra sig vinst från avyttring av verksamhet inomSwedcarrierkoncernen. Anslaget motiveras med att det inte rådernågot skattemässigt koncernförhållande mellan affärsverket Swedcarrier.2.2 Regeringens förslagRegeringen föreslår att det nuvarande 1 000-kronorsanslagettill SJ kvarstår även under /96. Regeringen angeri sammanhanget att överföring av vinster från avyttring avverksamhet inom bör, om verksamheten såtillåter, föras till affärsverket SJ det år vinsten uppstår.2.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker att SJ även fortsättningsvis bör gesmöjligheter att ta emot ersättning i samband med utdelning frånAB Swedcarrier utan skatteavdrag. Utskottet tillstyrker därfördet föreslagna anslaget till SJ under det förlängda budgetåret1995/96.3 Avreglering av järnvägstrafiken3.1 BakgrundDe grundläggande förutsättningarna för järnvägssektorntillskapades genom trafikpolitiska beslut. SJ fickensamrätt till godstrafik på hela järnvägsnätet och i huvudsakäven till persontrafik på stomnätet. För persontrafik pålänsjärnvägarna gavs trafikhuvudmännen trafikeringsrätten enligtlagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektivpersontrafik. Trafikhuvudmännen har möjlighet att upphandladenna trafik i konkurrens. Om det finns särskilda skäl kantrafikhuvudmännen även få trafikeringsrätt för lokal ellerregional persontrafik på begränsade delar av stomnätet. SJ kanpå motsvarande sätt få rätt att i begränsad omfattning bedrivapersontrafik på länsjärnvägarna.Sedan 1988 års trafikpolitiska beslut har järnvägsmarknadendelvis öppnats för ytterligare konkurrens. Från trafikåret 1993upphandlas statens köp av angelägen men olönsam interregionalpersontrafik på stomnätet i konkurrens. Från gavs ävenLuossavaara-Kiirunavaara AB () trafikeringsrätten förmalmtransporterna på . Nyttjanderätten tillInlandsbanan har vidare förts över från SJ till berörda kommunerefter banan.Riksdagen godkände under förra att järnvägstrafikenskulle avregleras (prop. 1993/94:166, bet. TU28, rskr. 309).Beslutet innebar bl.a. att SJ och trafikhuvudmännens ensamrättertill trafik på det statliga bannätet skulle avvecklas från den 1januari 1995. I syfte att skapa rådrum för regeringen attompröva frågan har därefter beslutatatt skjuta upp genomförandet av avregleringsbeslutet (prop.1994/95:72, bet. TU9, rskr. 138).3.2 MotionsförslagSex motioner har väckts som föreslår att järnvägstrafiken helteller delvis avregleras.I motion T505 (m) framhålls att järnvägsföretagen måste blimer marknadsorienterade och verksamheten avregleras. Konkurrensmellan företagen skall tillåtas och spåren öppnas för trafik avandra än det stora nationella företaget. Det betyder vidgadkonkurrens och att konkurrensneutralitet skall råda mellan olikaoperatörer -- allt i syfte att få mångfald och enkostnadseffektiv järnvägsmarknad. Avreglering är enförutsättning för att järnvägens betydelse på transportmarknadenskall kunna öka. I motionen framhålls även att järnvägspolitikenbör vara nära knuten till EU-politiken som ser avreglering ochkonkurrensutsättning som viktiga trafikpolitiska medel. Motdenna bakgrund föreslås att avregleringen av järnvägstrafikenåterupptas.I motionerna T238, Jo628 och N273 (samtliga fp) framhålls atten fortsatt avreglering av järnvägstrafiken medför storafördelar. Konkurrens gynnar kunder och sektornsmodernisering och attraktionskraft. Motionärerna hänvisar isammanhanget till att erfarenheterna av konkurrensenvid länstrafikhuvudmännens upphandling visar att avsevärt sänktakostnader kan uppnås till nytta för såväl skattebetalare somresenärer. Nya operatörer har också kunnat etablera sig och ettstelt monopolsystem har ersatts med flexibilitet och modernaremarknadsformer. Denna utveckling bör i högre grad komma tilluttryck på järnvägssektorn. Om fler operatörer än SJ fårmöjlighet att köra tåg på spåret kommer enligt motionernakonkurrensen att leda till bättre tågtrafik, pressade priser ochdärmed en attraktivare järnvägstrafik.I motion T543 (kds) framhålls att en öppen järnvägsmarknadinte är ett hot mot SJ utan en förutsättning för att SJ skallkunna stärka sin konkurrenskraft i ett europeiskt perspektiv. Enkonkurrensutsatt järnvägsmarknad kan nämligen förbättraförutsättningarna för SJ, som fortsatt dominerande operatör, ochför nya aktörer att utveckla kundanpassade och effektivatransportlösningar. En avreglerad järnvägsmarknad som är öppenför fler operatörer är vidare enligt motionen en förutsättningför att järnvägen skall kunna möta konkurrensen från andratransportslag på bästa sätt. Det finns därför inga skäl attbegränsa konkurrensen till att endast omfatta vissa mindredelmarknader eller till att endast gälla anbudskonkurrens. Imotionen framhålls vidare nödvändigheten av att de sominvesterar i infrastrukturen garanteras tillgång till spåren.I motion T221 (mp) föreslås en partiell avreglering avjärnvägstrafiken. Enligt motionen bör länsjärnvägsföretagtillåtas att driva verksamhet in i angränsande län från den1 . Genom att mindre tågföretag därmed skulle kunnaköra fram till stomjärnvägsnätet, terminaler ochomlastningsplatser förbättras förutsättningarna för attjärnvägen skall kunna öka sin marknadsandel på godsområdet.Enligt motionen bör överenskommelser om villkor förtrafikhuvudmännens verksamhet i angränsande län regleras avinblandade landsting, trafikhuvudmän och staten genom Banverket.3.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att järnvägen bör ges förutsättningar attspela en viktig roll som ett effektivt, miljövänligt ochenergisnålt transportmedel. Enligt utskottets mening är detangeläget att arbetet med att reformera järnvägsmarknaden görspå ett sådant sätt att allsidighet och noggrannhet kangaranteras.I enlighet med beslut har därförgenomförandet av det tidigare avregleringsbeslutet skjutits upp.En beredning pågår inom som syftar till att seöver de regler som styr järnvägstrafiken och därmedsammanhängande frågor. Enligt vad utskottet erfarit kommer endepartementsutredning att presenteras under maj månad 1995.Efter remissbehandling avser regeringen att återkomma tillriksdagen med en slutlig ståndpunkt i frågan om avreglering avjärnvägsmarknaden . Enligt utskottetsuppfattning är det bl.a. angeläget att goda möjligheter skapasför att etablera smidiga och rationella trafiklösningar överlänsgränserna. Utskottet förutsätter därför att det förslag somväckts i motion T221 (mp) om en partiell avreglering kommer attövervägas.I avvaktan på resultatet av pågående beredning börmotionerna T221 (mp), T238 (fp), T505 (m), T543 (kds), Jo628(fp) och N273 (fp) i nu behandlad del inte bli föremål för någonåtgärd från sida. Motionsyrkandena avstyrksföljaktligen.4 Bolagisering och privatisering4.1 består av affärsverket SJ och dotterbolag. Deflesta av dotterbolagen t.ex. AB , som bedriverbusstrafik, och , som utför verkstadsverksamhet förspårbundna fordon samt viss gods- och persontrafik på järnväg,ingår i SJ:s förvaltningsbolag . ,som är indelat i divisioner för persontrafik, godstransporter,fordonsunderhåll och fastigheter, fungerar också som moderbolagi koncernen.Riksdagen beslöt , efter förslag från den dåvaranderegeringen, att SJ skulle drivas vidare inom ramen föraffärsverksformen under ytterligare en treårsperiod (prop.1993/94:166, bet. TU28, rskr. SJ bedömdes i utgångslägetha en alltför svag ekonomisk och finansiell ställning för attkunna ombildas till aktiebolag. Frågan om SJ:s associationsformförutsattes ånyo prövas före utgången av . Syftet med detåtgärdsprogram som lades fast var att vidutgången av skulle ha en så stark ekonomisk ochfinansiell ställning att affärsverket kunde bolagiseras.4.2 MotionsförslagI motion T505 (m) framhålls att SJ under de senaste årengenomgått en kraftig omstrukturering, förbättrat sitt resultat,utvecklat nya transportlösningar och förnyat persontrafiken.Nästa steg borde vara att bolagisera och därefter privatiseraSJ. Inför en bolagisering bör en översyn ske av SJ:sfinansiering och långsiktiga behov av investeringskapital.I motionerna T206, T237 och N298 (samtliga m) föreslås att dedelar inom SJ som är konkurrensutsatta, som t.ex. AB , börprivatiseras. På bör även SJ i sin helhetprivatiseras. Ett sådant beslut måste dock föregås avytterligare överväganden om hur maximal konkurrens kan uppnåsefter genomförandet. Regeringen föreslås i motion N298 (m) ävenfå bemyndigande att sälja SJ.I motion T543 (kds) anges att en framtida öppenjärnvägsmarknad bör karakteriseras av mångfald där ett flertaloperatörer verkar. Det skulle därför enligt motionen varaintressant att studera förutsättningarna för en privatisering avTGOJ AB. Detta bolag skulle med sina resurser och sitt kunnandei framtiden kunna utgöra ytterligare en konkurrent till SJ. Föratt undersöka förutsättningarna för en sådan strukturåtgärdföreslås att en fristående utredning tillsätts med uppdrag attundersöka förutsättningarna för att sälja ut TGOJ AB.4.3 Utskottets ställningstagandeBeträffande de motionsförslag som väckts om en förändring avSJ:s associationsform vill utskottet först hänvisa till att SJsom affärsverk genom trafikpolitiska beslut har fått enrad unika beslutsbefogenheter. Inom ramen för en utveckladaffärsverksform har SJ fått ett klart ekonomiskt ansvar och enbetydande grad av handlingsfrihet i såväl ekonomiska somorganisatoriska frågor. Utan hinder av gällandeorganisationsform har också en angelägen utveckling kunnat skeav järnvägstrafiken som betydande strukturförändringarskett inom SJ.Med hänvisning till det anförda och den beredning som förnärvarande pågår om järnvägstrafikens avreglering är utskottetinte berett att nu förorda någon förändring av SJ:sassociationsform.Utskottet övergår därefter till de motionsyrkanden som väcktsom en utförsäljning av vissa bolag inom . Utskottethar i avsnitt 1.4 ställt sig bakom regeringens bedömning att detär viktigt att SJ koncentrerar sin verksamhet tilljärnvägstrafiken. Verksamheter som inte bidrar till detta böravskiljas. Vidare gäller att en strategisk del i SJ:såtgärdsprogram --1996 är försäljning av fastegendom och aktier inom för att förbättra ekonominoch möjliggöra en fortsatt utveckling av järnvägstrafiken.Enligt gällande beslutsordning ankommer det på SJ att närmarebedöma hur mot denna bakgrund bör utvecklas.Motionerna T206 (m), T237 (m), T505 (m), T543 (kds) och N298(m) påkallar med hänvisning till det anförda inte någon åtgärdfrån sida i denna del och avstyrks därför avutskottet.5 Persontrafikfrågor5.1 MotionsförslagEnligt motion T535 (s) bör trafiken på så långtdet är möjligt samordnas med den övriga kollektivtrafiken ilänet och i . I motionen hänvisas till att SJ underhösten 1994 har presenterat ett förslag till integreradtrafiklösning för östra .