bet · GJ01SoU5 · 1995-11-09 00:00:00 — Vidare deltarSverige i ett västeuropeiskt forskningssamarbete inom vars ram man sam-ordnar nationella forskningsprojekt rörande utvärdering av aktioner motdrogmissbruk. ansvarar för den svenska samord-ningen. Enligt regeringen bör även i fortsättningen ha en framträ-dande roll i det internationella samarbetet mot narkotika. Genom medlem-skapet i EU har också tillgång till ett utökat europeiskt samarbetekring narkotikafrågorna.Tidigare behandlingUtskottet har vi ett stort antal tillfällen behandlat olika frågor om narkotikaoch narkotikamissbruk senast i betänkandet 1993/94:SoU31. Utskottetvidhöll sin inställning att målet för den svenska narkotikapolitiken är attskapa ett narkotikafritt samhälle genom att på alla nivåer och områdenmarkera ett avståndtagande från narkotikan som företeelse. Utskottet ansågatt insatserna för att bekämpa narkotikabrottslighet och drogmissbrukmåste intensifieras och ges högsta prioritet. Utskottet konstaterade dock attomfattande insatser görs eller förbereds på detta område. Vidare uttaladeutskottet att deltagande i det internationella samarbetet är mycketbetydelsefullt inte minst för att i dessa sammanhang bestämt markera vårtavståndstagande från de krav på legalisering av vissa narkotiska preparatoch liberalisering av narkotikakontrollen som ställts i flera västeuropeiskaländer. Utskottet var positivt till att regeringen ytterligare avsåg att stärkaSveriges roll i det internationella samarbetet och intensifiera arbetet för attförhindra att ett borttagande av systematiska gränskontroller för varor ochpersoner skall leda till en ökad tillgång på illegal narkotika. Utskottetansåg inte att skulle ta något ytterligare initiativ med anledningav motioner om bl.a. insatser för att bekämpa legalisering av narkotika.Utskottets bedömningRiksdagen har vid ett flertal tillfällen uttalat att målet för den svenskanarkotikapolitiken är att skapa ett narkotikafritt samhälle. Denna målsätt-ning, som har ett starkt stöd bland den svenska befolkningen, har inteändrats och omfattande insatser görs eller förbereds för att bekämpa nar-kotikabrottslighet och narkotikamissbruk. Den restriktiva narkotikapoliti-ken ligger också till grund för internationella engagemang, ochutskottet är positivt till att aktivt deltar i det internationella samabetet mot den illegala narkotikahandeln. Detta samarbete är mycket bety-delsefullt bl.a. för att vi i dessa sammanhang bestämt kan markera vårtavståndstagande från de krav på legalisering av vissa narkotiska preparatoch liberalisering av narkotikakontrollen som ställts i vissa västeuropeiskaländer. Även i övrigt vidhåller utskottet sin tidigare inställning i dennafråga. Utskottet kommer senare i ett särskilt betänkande att behandla mo-tioner om tobak. Utskottet har i betänkande 1994/95:SoU13 behandlatmotioner om dopningsmedel. I betänkande 1995/96:SoU3, Alkoholfrågor,behandlar utskottet motioner om inriktningen av alkoholpolitiken. Någottillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna So223 (fp)yrkande 23, So240 (v) yrkande 2, So279 (kds) yrkande 2, So484 (kds)yrkande 7 och U503 (fp) yrkandena 6 och 7 behövs inte. Motionerna av-styrks.Åtgärder mot missbrukI motion So223 av m.fl. (fp) yrkas tillkännagivanden omvad som anförts om förebyggande insatser mot narkotikamissbruk ochideella organisationers insatser för att förebygga narkotikamissbruk(yrkandena 24 och 25). Det förebyggande arbetet bör enligt motionärernasyfta till att påverka ungdomars och vuxnas attityder till droger och attmotverka nyrekryteringen av narkotikamissbrukare. Här har skolan ochskolhälsovården en viktigt roll liksom föräldrar, idrottsledare och andravuxna som står förebilder för barn och ungdomar. Frivilligorganisationer-nas medverkan i större informations- och aktionskampanjer bör stödjas.I motion So279 av och () begärs ett till-kännagivande om vad som anförts om utbildningsmoment i skolorna(yrkande 1). Motionärerna framhåller att motståndet mot legalisering ärstort i , men befarar att ungdomar kommer att påverkas av legali-seringsförespråkarnas åsikter som på ett mycket sofistikerat sätt förs ut viaolika media. Det är inom denna grupp som resandet är högst, som nyamusikstilar och trender med olika budskap snabbast vinner gehör och sommotståndet mot narkotika är som minst. För att möta detta tryck krävsutbildning i grundskola och gymnasium så att ungdomarna lär sig att ge-nomskåda budskapet.Motionärerna i motion A807 av m.fl. (c) begär ett till-kännagivande om vad som anförts om åtgärder mot narkotikamissbruket(yrkande 36). Enligt motionärerna finns det tecken som tyder på att nyadroger som rökheroin används i ökad utsträckning även av flickor ochkvinnor. Den restriktiva narkotikapolitiken med ett brett förankrat av-ståndstagande från narkotika kombinerat med åtgärder för att öka kunskapom droger och deras verkningar måste intensifieras, anser motionärerna.I motion So208 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om sekretesslagstiftningen (yrkande 9). Att minskarekryteringsunderlaget är enligt motionärerna den mest centrala uppgiftenför att minska narkotikamissbruket. Ett utökat samarbete måste skapas pålokal nivå mellan representanter från de sociala myndigheterna, polis, Hemoch Skola, elever och fritidsföreningar. Enligt motionärerna får denmycket stränga sekretesslagstiftningen på det sociala området inte hindramyndigheter att på ett tidigt stadium samarbeta. Motionärerna är medvetnaom att frågan om en uppluckring av sekretesslagstiftningen är både kom-plicerad och känslig och anser därför att en utredning bör tillsättas för attse över möjligheten till justeringar av sekretesslagstiftningen för att möj-liggöra ett effektivt samarbete mellan olika myndigheter för att bekämpanarkotikamissbruk.BakgrundI budgetpropositionen 1995 sägs att ansträngningarna att bekämpa narko-tikamissbruket även skall byggas på en kombination av målin-riktade förebyggande insatser, ett varierat utbud av behandlingsformer ochfortlöpande kontrollinsatser. Denna politik måste förverkligas på bådelokal och nationell nivå. Regeringen ser med stort allvar på uppgifterna omen drogliberalare inställning bland ungdomar. Huvudinriktningen för nar-kotikapolitiken måste därför vara att på alla sätt motarbeta en ökad drog-användning bland ungdomar. Kommunerna bör därför målmedvetet ochmed stöd av stärka det förebyggande arbetet riktat tillungdomar.Folkhälsoinstitutet svarar för samordning och utveckling av de förebyg-gande insatserna i när det gäller alkohol och narkotika. Institutethar på uppdrag av regeringen sammankallat en nationell ledningsgrupp föratt leda och samordna ett förstärkt alkohol- och drogförebyggande arbete. Iledningsgruppen har företrädare för en rad centrala statliga myndigheteringått, liksom m.fl. En handlingsplanöverlämnades till regeringen , Nationell handlingsplan föralkohol- och drogförebyggande insatser, FHSI 1995:50. För innevarandebudgetår har beslutat att under ett särskilt anslag på statsbudge-ten anslå till alkohol- och drogpolitiska åtgärder, varavregeringen beslutat om 60 miljoner för att förverkliga de i handlingsplanenangivna insatserna.Ett huvudtema i handlingsplanen är att det krävs en lokal kraftsamling -i kommunerna, i bostadområdena, på skolorna, i hemmen - för att möta destora riskerna för ökade alkohol- och narkotikaproblem. Den nationellaledningsgruppens primära roll är att stödja och stimulera den verksamhetsom bedrivs lokalt.Enligt handlingsplanen kommer inom ramen för sinreguljära verksamhet att prioritera bl.a. följande områden: fortsatt satsningpå en särskild narkotikaoffensiv som inleddes , med informa-tionsmaterial till skolor, ungdomar och deras föräldrar, stöd till projekt förmetodutveckling särskilt i utsatta bostadsområden, fortsatt utveckling avsamverkan med det nätverk av 11 kommuner som har utsetts till Kommu-ner mot droger, stöd och stimulans främst till sådan alkohol- och narkoti-kaforskning som avser effekter av olika förebyggande insatser. I december1994 fördelades ca som stöd till kommuner, landstingoch organisationer för utvecklingsverksamhet. Särskild prioritet gavs åtprojekt som låg i linje med regeringsuppdragets inriktning (breda samver-kansprojekt, projekt riktade till ungdom, verksamheter i utsatta bostadsom-råden, skolprojekt m.m.). har ytterligare 3,7 miljonerkronor fördelats till organisationer inom alkohol- och narkotikaområdet försådana utbildnings-, informations- och andra insatser för att förstärkasatsningen mot alkohol- och narkotikaskador.Skolverket bedriver ett långsiktigt arbete för att genom skolans verksamhetpåverka elevers attityder och förhållningssätt till alkohol och andra droger.I läroplanen för arbete anges som rektors ansvar att äm-nesövergripande kunskapsområden, som till exempel alkohol, narkotika,tobak och andra droger () integreras i skolans undervisning i allaämnen. markeras att vissa ämnen har ett speciellt ansvar för attstimulera elevernas lärande om hälsa. följer skolans undervis-ning i drogfrågor genom utvärdering och utveckling av kursplaner. Vidareger stöd till skolans arbete genom att tillhandahålla referensma-terial och ge ekonomiskt stöd till lokala utvecklingsprojekt.Socialtjänstens framtida inriktning och organisation har behandlats avSocialtjänstkommittén i huvudbetänkandet Ny socialtjänstlag (SOU 1994:139). I betänkandet föreslås att skyldighet att samverkamed andra myndigheter, organisationer och enskilda skall komma tilluttryck i en generellt utformad bestämmelse. Vidare föreslås en bestäm-melse om att i sitt arbete särskilt skall beakta behovet avtidiga insatser. Med tidiga insatser avses sådana insatser som riktar sig tillbarn, ungdomar och vuxna i riskmiljöer för att förhindra eller begränsa enogynnsam utveckling. Som exempel anges rådgivningsverksamhet ochuppsökande verksamhet. Syftet med förslaget är att förebygga och förhind-ra behov av mer omfattande och akuta insatser. Betänkandet bereds förnärvarande i Socialdepartementet.I sitt betänkande Dokumentation och socialtjänstregister (SOU 1995:86)har lämnat förslag till lag om dokumentation ochsocialtjänstregister. Syftet med den nya lagstiftningen är sammanfatt-ningsvis att bättre tillgodose den enskildes rättssäkerhets- och integritetsin-tressen så att rätt beslut fattas och att den enskilde får en god och säkerhjälp. Syftet är också att underlätta tillsyn, uppföljning och utvärdering avsocialtjänstens verksamhet och av sådan privat verksamhet som står underlänsstyrelsens tillsyn. I betänkandet har kommittén lämnat förslag till änd-ringar i sekretesslagstiftningen. Kommittén föreslår att uppgift om enskildfår lämnas till en annan myndighet inom samma kommun om sammasekretess blir gällande för uppgiften hos den mottagande myndigheten ochom uppgiften behövs där för att den enskilde skall få stödinsats, vård ellerbehandling som enligt lagen (1996:000) om dokumentation och social-tjänstregister m.m. ankommer på en kommun. För en utförlig redogörelseav gällande bestämmelser om sekretess inom och bestäm-melser om begränsning av sekretessen hänvisas till kommitténs betänkan-de s. 61 och 62 samt 67-70. Betänkandet remissbehandlas för närvarande.I detta sammanhang kan också nämnas att en lagrådsremiss om vissa änd-ringar av sekretesslagen förbereds i Justitiedepartementet.Bl.a. frågor om sekretess mellan polis och socialtjänst avses bli behandla-de.Utskottets bedömningOmfattningen av narkotikamissbruket bestäms av faktorer som påverkartillgång och efterfrågan. Bekämpningen av missbruket måste därför inne-fatta åtgärder för att minska såväl tillgängligheten som efterfrågan. Somregeringen framhållit krävs en kombination av förebyggande insatser(information, opinionsbildning, utbildning, samverkan mellan olika verk-samheter), ett varierat utbud av behandlingsformer och fortlöpande kon-trollinsatser för att motverka en ökad användning av droger. Detta under-stryks också i den nationella handlingsplanen. Utskottet är positivit tillinitiativet att bilda en gemensam ledningsgrupp med företrädare för en radstatliga myndigheter och andra centrala organisationer med skilda arbets-fält och uppgifter eftersom ett framgångsrikt förebyggande arbete kräveren nära samverkan mellan alla som är berörda. Detta gäller självfallet intebara det nationella arbetet utan också, som framhålls i handlingsplanen,det regionala och lokala arbetet.För att motverka nyrekrytering av missbrukare är insatser som syftar tillatt vidmakthålla och stärka en avvisande hållning till narkotika utomor-dentligt betydelsefulla. Informationsinsatserna bör riktas dels till helabefolkningen, dels till särskilda riskgrupper. Budskapet skall vara tydligtoch enkelt och anpassat till den målgrupp som avses. En annan viktig del idet drogförebyggande arbetet är att skapa sysselsättningar i drogfria miljö-er för ungdomar. Verksamheten vid kommunala fritidsgårdar och ung-domsgårdar samt andra drogfria arrangemang spelar därvid en viktig roll. nationella handlingsplanen betonas dessa insatser. Utskottet ser posi-tivt på att organisationer som bedriver alkohol- och drogförebyggandeverksamhet genom ett särskilt stöd ges möjlighet att stärka sina insatser.Vidare anser utskottet att metoder att tidigt nå och stödja ungdomar sombefinner sig i riskzonen för missbruk måste utvecklas. I detta avseendemåste ett nära samarbete ske mellan och skolan, skolhälso-vården, primärvården, den kommunala fritidsverksamheten, frivilligaorganisationer och andra organisationer som i sin verksamhet kommer ikontakt med ungdomar.Skolan har en roll både som kunskapsförmedlare och påverkare av atti-tyder och beteenden. Det är som utskottet tidigare anfört viktigt att det utei skolorna förs en levande diskussion om alkohol- och narkotikafrågor, isyfte att stärka elevernas motstånd mot olika drogpositiva budskap. Utskot-tet vill ånyo framhålla vikten av att skolorna använder det kommentar- ochreferensmaterial som utarbetar och att undervisningen omriskerna med tobak, alkohol och andra droger bedrivs kontinuerligt ochinte enbart som sporadiskt återkommande kampanjer samt att Skolverketföljer upp hur ANT-undervisningen bedrivs.Utskottet anser att motionerna So223 (fp) yrkandena 24 och 25, So279(kds) yrkande 1, A807 (c) yrkande 36 och So208 (m) yrkande 9 i allt vä-sentligt får anses tillgodosedda genom de insatser som vidtagits eller för-bereds. Motionerna m.m.I motion So228 av och () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en . För att stå väl rustade inför det nya interna-tionella samarbetet i EU anser motionärerna att det behövs en noggrannoch bred kartläggning av narkotikamissbrukets omfattning och konsekven-ser. Dessutom måste samarbetet mellan myndigheter och organisationernationellt och internationellt, påföljds- och kontrollsystemet, nya preparatsskadeverkningar samt polisens samlade resurser lokalt, regionalt och påriksplanet ses över så att ändamålsenliga och effektiva instrument för detdagliga arbetet skapas. Motionärerna föreslår att detta arbete skall hand-läggas i en kommission.I motion So240 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivandeom att tillsätta en arbetsgrupp för att kartlägga ungdomars ökande narkoti-kamissbruk (yrkande 1). Motionärerna uppger att fältarbetare, som arbetarmed unga människor, har sett tydliga tecken påkraftigt ökat missbruk bland ungdomar. För att motverka detta behövskonkreta åtgärder. Motionärerna föreslår att en arbetsgrupp tillsätts för attkartlägga ungdomarnas narkotikamissbruk.I motion So254 av () yrkas ett tillkännagivande om vadi motionen anförts om ett svenskt drogforskningsinstitut. Motionären anseratt bör delta i EU:s gemensamma forskningsprojekt inom narkoti-kaområdet. Ett mindre drogforskningsinstitut bör etableras och som repre-senterar vid forskningsuppdrag, utvärderingar, gemensamma sym-posier och konferenser. De svenska erfarenheterna av en restriktiv narkoti-kapolitik är, enligt motionären, mycket intressanta för flera länder inomoch utanför har i uppdrag att följa konsumtions- och skadeutveck-lingen inom alkohol- och narkotikaområdet. Institutet förmedlar ocksåvissa medel till alkohol- och narkotikaforskning inom särskilt , , har gjortregelbundna undersökningar om narkotikaanvändningen bland ett repre-sentativt urval av befolkningen. har uppdragit åt CANatt fortsätta med att göra årliga samlade bedömningar av drogutvecklingen.Under de senaste åren har, bland annat i CAN:s regionala rapporterings-system, allt fler rapporter om nyrekrytering till mera allvarliga missbruks-former kommit in. Det har framför allt gällt ett ökat missbruk av s.k. rök-heroin bland ungdomar, men det rapporteras också en ökning av det till-fälliga missbruket av amfetamin, ecstasy och kokain bland vuxna. Dess-utom har en allmänt ökad nyfikenhet på cannabis iakttagits. Skol- ochvärnpliktsundersökningarna visar att det experimentella bruket av narkoti-ka ökat. Andelen elever som använt narkotika låg . Därefter har den ökat till sex pro-cent bland pojkarna och bland flickorna. Andelen värnpliktigasom prövat narkotika har ökat från sex till mellan åren1988 och 1994. Nyrekryteringen av personer till tungt narkotikamissbrukhar varit förhållandevis låg under ett tiotal år. Medelåldern hos intravenösanarkotikamissbrukare har stigit påtagligt. Ungefär hälften av dagens nar-kotikamissbrukare med tungt missbruk debuterade på sextio- och sjuttiota-len.CAN har tagit initiativ till att en metod för undersökning av skoleleversdrogvanor, som utvecklats inom , kommer att genomfö-ras i ett stort antal europeiska länder. CAN kommer också attsamordna detta arbete.Regeringens samordningsorgan för narkotikafrågor (SAMNARK) hartill uppgift att verka för en förbättrad samordning av samhällets insatserinom narkotikaområdet. Detta gäller såväl på nationell som internationellnivå. I budgetpropositionen sägs att hör till de länder som harlängst erfarenhet av en samordnad narkotikastrategi, som spänner överflera politikområden och att våra erfarenheter efterfrågas i allt större ut-sträckning av organisationer och enskilda länder. För att även fortsätt-ningsvis kunna upprätthålla auktoritet på narkotikaområdet är detenligt regeringen av största vikt att vi genom en konsekvent genomfördnarkotikapolitik bestående av målinriktade insatser, väl utvecklade före-byggande vårdinsatser och fortlöpande kontrollåtgärder kan motverka attnyrekryteringen till narkotikamissbruk åter ökar.Utskottets bedömningUtskottet delar inställningen i motion So228 (kds) att ett framgångsriktförebyggande arbete inom bl.a. narkotikaområdet förutsätter nära samver-kan mellan många olika aktörer såväl nationellt som regionalt och lokalt.Som tidigare nämnts har EU inrättat ett särskilt narkotikaobservatorium() med säte i . deltar i arbetet.Syftet med verksamheten är att samla och bearbeta information om drogeroch drogberoende i medlemsstaterna för att få fram tillförlitliga och jäm-förbara data om narkotikaproblemen. kommer att delta idet europeiska samarbetet inom alkohol- och narkotikaområdet och byggaupp ett svenskt center för data om narkotikamissbruket, dess utbredning,skador och motåtgärder, i samverkan med EU:s Drug Monitoring Center. nationella ledningsgrupp som tillskapats ingår företrädare från flerastatliga myndigheter (, , , , , , , , Alkoholinspektionen, Svenska Kommunförbun-det, , Systembolaget, CAN). Regeringens samord-ningsorgan för narkotikafrågor (SAMNARK) har till uppgift att verka fören förbättrad samordning av samhällets insatser inom narkotikaområdet pånationell och internationell nivå.Folkhälsoinstitutet har i uppdrag att följa konsumtions- och skadeut-vecklingen inom narkotikaområdet samt att svara för samordning ochutveckling av de förebyggande insatserna när det gäller alkohol och narko-tika. CAN gör årliga undersökningar och samlade bedömningar av drogut-vecklingen.Mot bakgrund av den forskning och det forskningssamarbete på dettaområde som pågår eller planeras får motion So254 (s) anses tillgodosedd.Motionen avstyrks.Utskottet ser allvarligt på att det experimentella bruket av narkotika ökatbland ungdomar. En huvudinriktning av narkotikapolitiken måste därför,som också framhållits av regeringen, inriktas på att på alla sätt motarbetaen ökad droganvänding bland ungdomar. Enligt utskottets mening förelig-ger dock inte något behov av att tillsätta en särskild narkotikakommission.Motion So228 (kds) avstyrks därför. Inte heller behövs enligt utskottet ensärskild arbetsgrupp för att kartlägga ungdomars narkotikamissbruk. Mo-tion So240 (v) yrkande 1 avstyrks därför också.Åldersgräns för inköp av butangasI motion So480 av och () hemställs om etttillkännagivande om vad i motionen anförts om en åldersgräns för inköpav butangas. Motionärerna pekar på att butangas, dvs. den gas som an-vänds till påfyllning av cigarettändare håller på att bli en ny innedrogbland vissa ungdomsgäng under . Butangas luktar inte, syns inte ochden är billig. En flaska kostar och räcker till flera rus. Butangaskan köpas i kiosker och tobaksaffärer. Motionärerna anser att påsamma sätt som den konstaterar att cigaretter är farliga för ungdomar ock-så bör uttala att samma åldersgrupp inte skall ha möjlighet att köpa bu-tangas. En åldersgräns för inköp bör därför införas.Enligt CAN (rapport 95) visade en drogvaneundersökning i Stockholmsskolor att av pojkarna och av flickorna hade sniffat någongång. Bland de elever i årskurs 9 som 1994 uppgav vilka medel de använt,angav bensin, 22 lim, 19 butangas och nämnde thinner. I Stock-holms-undersökningen var butangas det mest vanliga, därnäst kom lim,bensin och thinner. Data från undersökningarna av skolelever och värn-pliktiga pekar enligt CAN på att sniffningen bland ungdomar minskade ibörjan av för att sedan ligga kvar på en förhållandevis låg nivå.I CAN:s rapport sägs att för samtliga droger gäller naturligtvis att detförekommer lokala avvikelser från den trend som finns i riket som helhet.Detta gäller inte minst sniffningen som ofta sprider sig relativt fort inomett geografiskt avgränsat område för att sedan vanligen försvinna ellerreduceras kraftigt . I CAN:s regionala rapporteringssy-stem har inga märkbara förändringar i sniffningsmissbruket rapporterats.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att det i förordningen (SFS1977:944) sägs att flyktiga lösningsmedel eller annan vara som innehållersådant medel och som vid inandning medför eller kan befaras medföraberusning skall förvaras på ettt sådant sätt att dess användning i berus-ningssyfte hindras eller motverkas. Vidare sägs att varan inte får försäljas,när det kan antas att den förvärvas för att användas som berusningsmedel.Det ankommer på att utöva tillsynen över att förordningenefterlevs.Utskottets bedömningUtskottet är inte berett att föreslå en åldersgräns för inköp avbutangas. Motion So480 (s) avstyrks. beträffande försöksverksamhet med utbyte av sprutor och ka-nyler till narkotikamissbrukareatt dels lägger skrivelsen till handlingarna, dels avslår mo-tionerna 1995/96:So1, 1995/96:So2 och 1995/96:So3,res. 1 (m)res. 2 (fp)res. 3 (mp)2. beträffande inriktningen av narkotikapolitikenatt avslår motionerna 1994/95:So223 yrkande 23, 1994/95:So240 yrkande 2, 1994/95:So279 yrkande 2, 1994/95:So484 yrkande 7och 1994/95:U503 yrkandena 6 och 7,res. 4 (kds),3. beträffande åtgärder mot missbrukatt avslår motionerna 1994/95:So208 yrkande 9, 1994/95:So223 yrkandena 24 och 25, 1994/95:So279 yrkande 1 och1994/95:A807 yrkande 36,4. beträffande narkotikakommissionatt avslår motionerna 1994/95:So228 och 1994/95:So254,res. 5 (kds)5. beträffande kartläggning av narkotikamissbruketatt avslår motion 1994/95:So240 yrkande 1,res. 6 (v)6. beträffande åldersgräns för inköp av butangasatt avslår motion 1994/95:So480.Utskottet hemställer att ärendet avgörs efter endast en bordläggning.Stockholm den 9 november 1995På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), LeifCarlson (m), (), (), (), (), (), ()och ().