bet · GI01AU12 · 1995-03-14 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet avsnitt B. Arbetslivsfrågor,punkterna B 3--B 7 i proposition 1994/95:100 bilaga 11().I anslutning till de olika anslagspunkterna tar utskottet uppett trettiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden1995. Dessutom behandlas under särskilda avsnitt motioner omarbetslivspolitikens allmänna inriktning och omföretagshälsovården.Övriga anslagspunkter under budgetens arbetslivsavsnitt, B 1,B 2, B 8 och B 13, tas upp i betänkande 1994/95:AU9 tillsammansmed regeringens proposition 1994/95:158 inom arbetslivsområdet m.m.Anslagspunkterna B 9--B 12, Arbetsdomstolen m.m. slutligenbehandlas i betänkande 1994/95:AU6.För att främja sysselsättningen för arbetshandikappadeförordar utskottet att sammanlagt ca 19 000 miljoner kronoranvisas för sådana åtgärder för /96 (18månader). Av detta belopp går i runda tal 1 100 miljoner kronortill yrkesinriktad rehabilitering, dvs. främst anordnande ochdrift av (), 10 800 miljoner kronortill särskilda åtgärder för arbetshandikappade innefattandelönebidrag, bidrag till arbetshjälpmedel, arbetsbiträde ochnäringshjälp samt utbildningsbidrag till inskrivna vid . Ca går till bidrag till driften avSamhallkoncernen.Utskottet godkänner att som ett led i rehabiliteringen avarbetshandikappade högst under anslagetYrkesinriktad rehabilitering får användas förarbetsförmedlingsinsatser, om detta bedöms ge bättre resultat änAmi-insatser för motsvarande belopp.Utskottet godkänner vidare regeringens förslag till inriktningav besparingsåtgärder för budgetåren 1997 och 1998. Det innebäratt för anslaget till Yrkesinriktad rehabilitering skall gällaett besparingskrav på statlig konsumtion och att anslaget år1998 skall ha justerats ned med (12månader).Lönebidrag skall, med undantag för vissa prioriterade grupper,fr.o.m /96 få lämnas med högst och med högst av lönekostnaden.Sänkningen beräknas för anslaget Särskilda åtgärderför arbetshandikappade medföra en besparing på 400 miljonerkronor.För anslaget Bidrag till beräknas enbesparing på utöver de besparingar riksdagentidigare beslutat om. Vidare skall utbetalningen avmerkostnadsersättningen till koncernen senareläggas till den25:e varje månad.Företrädare för , , ,och i utskottet följer upp sinamotioner i reservationer.I betänkandet behandlas slutligen också förslaget iproposition 1994/95:136 Överklagande av beslut enligtarbetsmiljölagen jämte en motion som väckts med anledning därav.Förslaget innebär att Arbetarskyddsstyrelsens beslut enligtarbetsmiljölagen som riktar sig till den som släpper ut enprodukt på marknaden eller avlämnar den för att tas i bruk skallöverklagas till allmän förvaltningsdomstol i stället för hosregeringen.Arbetarskyddsstyrelsen får rätt att överklaga domstolensbeslut.Lagändringen är en anpassning till EG-rätten.Utskottet ställer sig, med vissa redaktionella ändringar avlagtexten, bakom regeringens förslag.En reservation har avlämnats av . Proposition 1994/95:100I propositon 1994/95:100 bilaga 11(Arbetsmarknadsdepartmentet) föreslår regeringen att riksdagenunder punkternaB 3 (s. 95--99)1. godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inomanslaget Yrkesinriktad rehabilitering för budgetåren 1997 och1998 som regeringen förordar,2. godkänner att högst av medlen under anslagetfår användas för insatser under anslaget A 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader,3. till Yrkesinriktad rehabilitering för /96anvisar ett ramanslag på 1 159 484 000 kr.B 4 (s. 99--102)till Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet /96 anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.B 5 (s. 102--110)1. godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inomanslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade förbudgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar,2. till Särskilda åtgärder för arbetshandikappade /96 anvisar ett reservationsanslag på 10 808 081000 kr.B 6 (s. 110--117)1. godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inomanslaget Bidrag till för budgetåren 1997 och1998 som regeringen förordar,2. till Bidrag till för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 7 074 628 000 kr.B 7 (s. 117--118)till Bidrag till för vissa skatter m.m. /96 anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.Proposition 1994/95:136I proposition 1994/95:136 Överklagande av beslut enligtarbetsmiljölagen föreslår regeringen -- efter föredragning avstatsrådet -- att riksdagenantar det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i arbetsmiljölagen (1977:1160)Propositionens lagförslag återfinns som bilaga tillbetänkandet. Motioner från allmänna motionstiden 19951994/95:A202 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att fler svårt handikappade kanfå anställning i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att effektivitetskravet måste vägas motsvårt handikappades möjlighet till meningsfulla arbetsuppgifteri ,3. att hos regeringen begär att får iuppdrag att redovisa en plan för en långsiktigt successivutbyggnad av antalet arbetstillfällen i enlighet medHandikapputredningens förslag.1994/95:A205 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om verksamheten i Samhall.1994/95:A209 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om fullgod företagshälsovård åtalla anställda.1994/95:A217 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag tillfinansiering av företagshälsovården enligt vad i motionenanförts,6. att hos regeringen begär förslag till lag omsekretess vid arbetet med hälso- och miljöskydd inom företagen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om huvudansvaret för rehabilitering,utredningar och åtgärder samt bestraffning vid arbetsskador ochi arbetsmiljöärenden.1994/95:A219 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilda åtgärder för funktionshindradesmöjligheter till arbete.1994/95:A224 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en lagstiftning om obligatoriskföretagshälsovård.1994/95:A227 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom sysselsättningen för handikappade i vårt land.1994/95:A236 av m.fl. (m, c, fp, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsmarknadspolitiken med särskildsatsning på arbetshandikappade.1994/95:A244 av m.fl. (c) vari yrkas31. att avslår regeringens förslag om sänktalönebidrag för handikappade,32. att bemyndigar regeringen att överföra medelfrån lönebidragen för fler anställningar inom enligtvad i motionen anförts.1994/95:A245 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om obligatorisk företagshälsovård.1994/95:A254 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning för lagstiftning beträffandeföretagshälsovården.1994/95:A256 av () vari yrkas att riksdagenunder anslaget B 6 Bidrag till utöver vadregeringen föreslagit anslår för budgetåret1995/96.1994/95:A257 av och ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lönebidrag.1994/95:A262 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär att begränsningen somavser bidrag till arbetsbiträde slopas enligt vad i motionenanförts om handikappades möjlighet att få ett sådant bidrag,2. att beslutar att begränsningen om att lönebidragoch bidrag till arbetsbiträde inte får överstiga den totalalönesumman slopas,3. att till Arbetsbiträden för /96(18 månader) anslår utöver vad regeringenföreslagit.1994/95:A286 av m.fl. (fp) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information om handikapp tillarbetsgivare,30. att till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade för /96 anvisar 500 000 000 krmer än vad regeringen föreslagit eller således 11 308 000 000kr.1994/95:A287 av m.fl. (v) vari yrkas24. att i enlighet med vad i motionen anförts hosregeringen begär förslag till en samlad strategi iarbetslivsfrågor,26. att anslår utöver vadregeringen föreslagit till Yrkesinriktad /96,27. att avslår regeringens förslag till inriktningenav besparingsåtgärder inom anslaget Särskilda åtgärder förarbetshandikappade för budgetåren 1997 och 1998,28. att anslår utöver vadregeringen föreslagit till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade /96,29. att avslår regeringens förslag till inriktningenav besparingsåtgärer inom anslaget Bidrag till SamhallAktiebolag budgetåren 1997 och 1998,30. att till Bidrag till anslår150 utöver vad regeringen föreslagit budgetåret1995/96.1994/95:A289 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de handikappades situation påarbetsmarknaden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lönebidrag för handikappade,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en långsiktig lösning påhandikappkansliernas möjligheter att anställa personal medlönebidrag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsbiträde för handikappade,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ytterligare åtgärder för attskapa nya arbetstillfällen för handikappade.1994/95:So224 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vid handikappanpassning nya rön inomtekniken bör tas till vara kontinuerligt och i övrigt vad imotionen anförts om handikappanpassning på arbetsplatser.1994/95:So294 av m.fl. (c) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om besparingar inom ,12. att beslutar avslå regeringens förslag om sänktalönebidrag för handikappade,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande personalutbildning omfunktionshinder inom statliga verksamheter.Motion väckt med anledning av proposition 1994/95:1361994/95:A23 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag om en kammarrätt somöverklagandeinstans i stället för regeringen. InledningI betänkandet behandlar utskottet regeringensanslagsframställningar under avsnitt B. Arbetslivsfrågor i åretsbudgetproposition. Det gäller anslaget till yrkesinriktadrehabilitering, dvs. främst anordnande och drift avarbetsmarknadsinstitut (), uppdragsverksamheten inom denyrkesinriktade rehabiliteringen, särskilda åtgärder förarbetshandikappade och Samhall AB.Utskottet behandlar slutligen i betänkandet regeringensförslag i proposition 1994/95:136 om överklagande av beslutenligt arbetsmiljölagen.I budgetpropositionen aviserar regeringen att man kommer attlägga fram en proposition till som bl.a. tar uppfrågan om en ny myndighetsorganisation inom arbetslivsområdet.Förslaget berör , ,och Arbetsmiljöfonden ochsyftar till att förbättra strukturen inom sektorn och åstadkommaett bättre resursutnyttjande och effektivare verksamhet.Utskottet kommer att behandla det aviserade förslaget senareunder våren i ett betänkande AU9 om ny myndighetsorganisation påarbetslivsområdet. I det sammanhanget behandlas ävenanslagsfrågor som rör de nämnda verksamheterna. Då kommerförslagen om kostnadsminskningar på arbetslivsområdet attredovisas närmare.I de närmast följande avsnitten i förevarande betänkande tarutskottet upp något om utvecklingen på arbetslivsområdet och omföretagshälsovården. Därefter behandlas de särskilda anslagenvarefter betänkandet avslutas med ett avsnitt om förslaget iproposition 136.ArbetslivspolitikArbetsmarknadsministern lämnar i de inledande delarna avarbetslivsavsnittet i budgetpropositionen (s. 84--93) sin syn påden aktuella utvecklingen på arbetslivsområdet. följande:Frågor om kompetensutveckling, förändrad arbetsorganisationoch införande av ny teknik har kommitatt skjutas i förgrunden. Det har lett till utveckladearbetsplatser där arbetstagarnas inflytande ökat. harnäringslivet blivit konkurrenskraftigare.Det politiska trycket på en förnyelse av arbetslivet försvannemellertid till följd av den politik som förts efter 1991 underden borgerliga regeringen. Den offensiv för arbetslivetsförnyelse som den dåvarande Socialdemokratiska regeringeninledde har tappat fart till följd av denförda politiken, heter det i propositionen.Den höga arbetslösheten har medfört att de anställda blivitmera försiktiga med att ställa krav på förändringar, ocharbetsgivarna har blivit mindre benägna att göra nödvändigainvesteringar och utveckla arbete och arbetsorganisation.Det förestående arbetet med att öka tillväxten och skapa nyajobb måste förenas med ett aktivt arbetsmiljöarbete och enfortsatt förnyelse av arbetslivet. Det är en nödvändiginvestering som bidrar till ökad produktivitet ochkonkurrenskraft och därmed till en starkare samhällsekonomi.En viktig uppgift blir att föra erfarenheter och kunskaperfrån bl.a. Arbetslivsfondens verksamhet vidare och attvidmakthålla de positiva förändringar i arbetsmiljön ocharbetsmiljöarbetet som bl.a. denna verksamhet bidragit till.Utvecklingen av samhällsekonomin och arbetslivets struktur kanbefaras medföra bl.a. ökade psykiska belastningar i mångaarbeten. Vidare ökar allergier bl.a. orsakade av dåliginomhusmiljö. Förhållandena i många skolor och daghem är därvidett stort problem och har lett till ingripanden frånArbetarskyddsverkets sida. Våld och hot i arbetslivet är ettannat växande arbetsmiljöproblem. Det är viktigt attförändringarna i risk- och problembilden uppmärksammas itillsynen av arbetsmiljön samt i forsknings- ochutvecklingsarbetet, framhålls det i propositionen.Arbetsmarknadsministern lämnar vidare i propositionen enöversikt över vissa aktuella arbetslivsfrågor. följande frågor:Utvecklingen av antalet anmälda arbetsolyckor ocharbetssjukdomar samt också vilka initiativ som tagits på områdetkvinnors arbetsmiljö.Frågan om medicinska kontroller i arbetslivet. En särskildutredare har tillsatts för att se över frågan. Utredaren skallredovisa sitt uppdrag senast den 1 april 1996.Den aviserade arbetstidsutredningen. Utredningen skallbehandla de långsiktiga konsekvenserna av alternativaarbetstidsförkortningar och undersöka på vilket sätt flexiblaarbetstidsregler kan införas i svensk lagstiftning samt utredakonsekvenserna av EG:s arbetstidsdirektiv för det svenskaregelsystemet på området.Betänkandet SOU 1994:41 ledighetslagstiftningen -- en översynsom bereds inom regeringskansliet.Den inom pågående beredningen av frågan omvilka åtgärder som behöver vidtas för att bygga vidare på ochupprätthålla en bra företagshälsovård.Arbetslivsfondens verksamhet varvid det aviseras ett förslagtill om hur fondens återstående medel skall användas.Funktionshindrade människors delaktighet i samhället ochfrågan om en översyn av vilka hinder som möter denna grupp iarbetslivet och vilka åtgärder som kan vidtas för att stärkaderas ställning.Aktuella frågor som har samband med ().I budgetpropositionens arbetslivsavsnitt redovisas slutligenden totala utgiftsutvecklingen på arbetslivsområdet enligtföljande. För /95 har anvisats 13 430,6 miljonerkronor. Anslaget för tiden --beräknas till . beräknas en besparing på områdetpå och på ytterligare 301,3miljoner kronor.Vänsterpartiet anser i motion A287 (yrk. 24) att regeringensaknar en samlad strategi för att lösa de problem som finns iarbetslivet. Man konstaterar att regeringen i propositionenuppmärksammar flera problem utan att komma med förslag tillkonkreta lösningar. Enligt motionärernas mening bör riksdagendärför uppdra åt regeringen att återkomma med förslag om hur mantänker sig att lösa problemen som redovisas påarbetslivsområdet.Enligt utskottets mening har det uppnåttspositiva resultat i arbetsmiljöarbetet, och det pågår på mångahåll ett intensivt förändringsarbete.Av stor betydelse har därvid varit arbetsmiljöreform.Reformen syftade till ökad aktivitet i det lokalaarbetsmiljöarbetet. Förändringen innebar bl.a. att dearbetsorganisatoriska och därmed sammanhängande psykosocialaarbetsmiljöfaktorerna lyftes fram. Den enskilde arbetstagarensmöjligheter att delta i utvecklingen av sitt arbete stärktes.Arbetsgivarnas ansvar för ett systematiskt arbetsmiljöarbete ochett aktivt rehabiliteringsarbete på arbetsplatserna vidgades.Skyddskommittéernas och skyddsombudens roll utvecklades ochdärmed formerna för partssamverkan på arbetsplatserna. Genomreformen skärptes slutligen synen på arbetsmiljöbrott.Betydelsefulla ändringar i arbetsmiljölagen gjordes även 1994.Samordningsansvaret på gemensamma arbetsställen preciserades.Ett särskilt skyddsansvar infördes för den som hyr inarbetskraft, och ett direkt skyddsansvar infördes för den sområder över arbetsställe i förhållande till dem som arbetar därutan att vara anställda av honom. Skyddsombudens befogenhetervidgades.Av den allra största betydelse för att stimulera förändringoch nytänkande på arbetsplatserna har vidare de initiativ ochekonomiska stimulanser varit som blivit möjliga genomArbetslivsfondens verksamhet.Utskottet tror att det finns en betydande samsyn överpartigränserna när det gäller behovet av fortsattförändringsarbete i arbetslivet. Inom pågårett fortlöpande arbete på området, och det förefaller utskottetobehövligt med ett sådant initiativ i frågan från riksdagenssida som begär. Motion A287 avstyrks därmed iberörd del.FöretagshälsovårdDen förra regeringen uppdrog åt Statskontoretatt undersöka hur företagshälsovården har påverkats av att detgenerella statsbidraget avvecklats fr.o.m. den 1 januari 1993och av det förhållandet att kollektivavtal om företagshälsovårdsaknas för stora delar av arbetsmarknaden.Statskontoret har redovisat resultatet av undersökningen irapporten utan statsbidrag (1994:17). Detframgår av rapporten bl.a. att det skett storaverksamhetsförändringar och kraftiga personalminskningar inomföretagshälsovården samt att gränserna mellan olika former avföretagshälsovård har lösts upp. Resultatet pekar också på enviss minskning av antalet anslutna personer tillföretagshälsovården. En stor del av denna förändring bedöms beropå att antalet personer i arbetskraften minskat.Som redovisats ovan i avsnittet om arbetslivspolitikensinriktning bereds inom fråganom vilka åtgärder som skall vidtas för att upprätthålla en braföretagshälsovård.I ett antal motioner förespråkas en obligatoriskföretagshälsovård, dvs. en genom lag fastlagd skyldighet förarbetsgivarna att tillhandahålla företagshälsovård åt sinaanställda.Hans Stenberg () påtalar i motion A224 attföretagshälsovården blivit påtagligt försämrad sedanstatsbidragen togs bort. Det förhållandet kommer att ökaarbetsskadefrekvensen . Eftersom kostnaderna för endålig arbetsmiljö alltid drabbar samhället är detnödvändigt att i lag föreskriva en viss nivå påföretagshälsovården i företagen.Även () förespråkar i motion A245 enlagstadgad företagshälsovård som alternativ om arbetsmarknadensparter inte kan förmås att träffa kollektivavtal på området.Alf m.fl. (s) i motion A209 och ochBerndt () i motion A254 anser att frågan om hurföretagshälsovården skall utformas bör utredas.Hans Andersson m.fl. (v) för i motion A217 fram tanken på attföretagshälsovården regleras i en rättighetslag. Motionärernalämnar vidare (yrk. 2) förslag om vissa principer förföretagshälsovårdens finansiering. Verksamheten bör enligtmotionen huvudsakligen finansieras av arbetsgivaren. Tanken påett system knutet till försäkringsbolag avvisas. Motionärernakan tänka sig en differentiering av avgifterna i relation tillföretagens arbetsskadenivå, eventuellt enligt finsk modell meden 15-gradig skala.I motionen föreslås vidare (yrk. 7) en klarare reglering avföretagshälsovårdens, och yrkesinspektionenssamverkans- och ansvarsområden.Något som skulle gagna företagshälsovården är enligt motionen(yrk. 6) en uttalad och tydlig skrivning i arbetsmiljölagen omsekretess vid arbete med hälso- och miljöskydd inom företagen.Utskottet kan konstatera att arbetsmiljölagen innehålleren bestämmelse som under vissa omständigheter gör det till enlagfäst skyldighet för arbetsgivarna att beredaföretagshälsovård åt sina anställda. I lagens 3 kap. 2 § heterdet nämligen: "Om arbetsförhållandena påkallar det skallarbetsgivaren föranstalta om företagshälsovård i den omfattningverksamheten kräver." Möjlighet finns därmed förYrkesinspektionen att, som en sistahandsåtgärd, med stöd avbestämmelserna i lagens 7 kap. 7 § förelägga arbetsgivaren attvid vite ansluta arbetsplatsen till företagshälsovården.Frågan om ett obligatorium övervägdes redan vid mitten av1980-talet i samband med en reformering av företagshälsovårdenmen avvisades då.Tidigare undersökningar har visat att det framför allt varitde mindre företagen som stått utanför företagshälsovården. Dethar tidigare i olika sammanhang inte ansetts verkningsfullt attmed lagstiftning lösa problemet med låg anslutning blandsmåföretagen. Det har vidare förts fram synpunkter om att enlagreglering skulle kunna uppfattas som ett hinder för parternasinflytande på företagshälsovårdens utformning och minska derasintresse och engagemang.Utskottet har intagit ståndpunkten borde avvakta möjligheterna att få till stånd enavtalsreglering av företagshälsovården och dess verksamhet. Omdet visar sig omöjligt att lösa frågan avtalsvägen bör enligtutskottets bedömning andra möjligheter övervägas. Sådana förslagsom förs fram i motion bör därvid kunnagranskas. Frågan om hur en god företagshälsovård skall kunnaupprätthållas kräver noggranna överväganden, och utskottet villi övrigt inte föregripa det beredningsarbete som pågår inomregeringskansliet.Motionerna A209, A224, A245, A254 (alla s) och A217 (v) iförekommande fall i motsvarande delar avstyrks därmed.ArbetshandikappadeArbetshandikappades sysselsättningElver m.fl. tar i kommittémotion A286(yrk. 20) upp betydelsen för livskvalitén att få utföra ettefterfrågat arbete. Ofta överdrivs enligt motionen svårigheternamed att anställa en funktionshindrad person. Information tillarbetsgivare och enklare anpassningar av arbetsmiljön kan enligtmotionärerna vara det som behövs för att överbrygga hindren attfå jobb.Marianne m.fl. (mp) framhåller i motion So224 (yrk.1) att många handikappade med relativt enkla medel kan leva i deflesta miljöer och klara många situationer själva. Samhälletmåste ge dem verktyg för att öka inflytandet över den egnasituationen och minska beroendet. Ett led i denna utveckling ärhandikappanpassning av arbetsplatserna. Med hjälp av modernteknik är det möjligt att ge även svårt handikappade ettintressant och meningsfullt arbete.Utskottet delar helt motionärernas uppfattning att detmed relativt enkla anpassningsåtgärder går att överbryggasvårigheterna för många arbetshandikappade att sköta ettarbete. Med modern teknik kan även svårigheterna för många svårtfunktionshindrade övervinnas.Information och anpassningar av arbetsmiljön för personer medfunktionshinder är en uppgift för en rad myndigheter. AMS haromfattande informationsmaterial om olika stöd, bl.a. bidrag tillarbetstekniska hjälpmedel och anpassning av arbetsmiljön.Anslaget B 5 Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeomfattar bl.a. bidrag till arbetshjälpmedel och arbetsbiträde åthandikappade.