bet · GI01AU13 · 1995-05-30 00:00:00 — 5) det viktiga ilikvärdig och god tillgång till informationsteknikensmöjligheter för glesbygd och småföretag och vill ha etttillkännagivande om en kraftfull regionalpolitisk satsning påinformationsteknik.I samma motion (yrk. 6) framhåller att det gäller attfortsätta med projekt med inriktning på ny och anpassad teknikoch att i dessa avseenden, vad avser tillgänglighet,anslutningskostnader och teknikutveckling, tar ett regionaltansvar. Motionärerna önskar ett tillkännagivande omanslutningsavgifter m.m. till informationsteknikens s.k.motorvägar.Miljöpartiet vill i motion A48 (yrk. 5) satsa resurser för attskynda på utvecklingen av telekommunikationer i stödområdet ochi glesbygden. Det är, enligt motionärerna, mycket viktigainsatser för att glesbygden skall ha möjlighet att konkurrera pålika villkor om de nya jobb som skapas i tjänstesektorn.I samma motion (yrk. 6) begär att 500 miljonerkronor anslås till utvecklingen av telenätet i glesbygden.Marianne m.fl. (c, m, fp, kds) betonar i motion A434(yrk. 1) vikten av att de små företagens behov av och tillgångtill ny informationsteknik beaktas. För att säkra en sådanutveckling bör enligt motionärerna utbildningsinsatser stödjas.Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen i motion A405 (yrk. 5) atttillgång till informationsteknik och telekommunikationer ärav vikt för hela samhällets och de enskilda regionernasutveckling. Regeringen fattade beslut om förnyatuppdrag (dir. 1995:1) åt den föreliggande (JU1994:05). Kommissionen bör enligt sitt uppdrag följanätutbyggnaden och föreslå lämpliga åtgärder vad avser denfysiska infrastrukturen. Genom de strukturfondsprogram somhåller på att utarbetas öppnas nya möjligheter -- inte minstekonomiska -- till förstärkning av bl.a. den teknologiskainfrastrukturen. Förslaget i motion A405 (c) avstyrks därmed avutskottet såvitt avser tillkännagivande om en kraftfullregionalpolitisk satsning på informationsteknik.Motion A405 (yrk. 6) tar upp bl.a. Telias regionala ansvar ochanslutningsavgifter till informationsteknikens s.k. motorvägar.500 miljoner kronor vill motionärerna i motion A48 (yrk. 5 och6) anslå till utveckling av telekommunikationerna iglesbygden. I den av regeringen aviserade översynen av deregionalpolitiska företagsinriktade insatserna ingår även denmoderna informationsteknikens betydelse för regionalpolitisktprioriterade regioners utveckling. Ytterligare en aspekt somframhålls i propositionen är vikten av att kostnaderna för olikateletjänster kan utjämnas över landet. I detta sammanhang villutskottet också erinra om att det regionalpolitiska ansvaretinom teleområdet är fastlagt genom Telelag (1993:597). Någraytterligare medel till utveckling av telekommunikationer ärutskottet inte berett att föreslå. Enligt sina direktiv (dir.1995:1) skall lämna förslag till åtgärder somfrämjar användningen av informationsteknik med särskildinriktning på företagande och arbetsliv samt utbildning ochkompetensutveckling. Utskottet finner förslagen i motionerna A48(mp) och A405 (c) i väsentlig del tillgodosedda. De avstyrksföljaktligen i berörda delar.Utskottet anser att frågan om småföretagares behov av ochtillgång till ny informationsteknik är mycket viktig. Underavsnittet Mål och riktlinjer för regionalpolitiken har utskottetberört de insatser som gjorts och planeras för bl.a.kompetensutveckling inom småföretagen. Utskottet finner attnågon ytterligare åtgärd med anledning av motion A434 (c, m, fp,kds) inte är erforderlig, och motionen avstyrks i aktuelladelar.NäringslivsfrågorMotionerCentern yrkar i motion A405 (yrk. 10) att i arbetet medutländska företagsetableringar i måste ingå att särskiltbeakta den regionala utvecklingen.Miljöpartiet förespråkar i motion A48 (yrk. 3) att ettkommunalt näringslivsbidrag inrättas. Bidraget skall utgå tillkommunerna inom de s.k. mål 2- och mål 6-områdena. Miljöpartietvill anslå för /96 tilldetta ändamål (yrk. 4).I fyrpartimotion A434 (yrk. 2) av m.fl. (c,m, fp, kds) vill motionärerna höja företagarkompetensen genomförstärkning av närings- och utbildningspolitiken istödregionerna, vilket kan leda till en gynnsammareutveckling.Eva och () anser i motion A446(yrk. 7) att det skall ske en styrning av riskkapital tillregioner med speciella problem som skogslänen.Utskottets bedömningUtskottet tar först upp motion A405 (yrk. 10) angåendebeaktande av den regionala utvecklingen. Under avsnittet Måloch riktlinjer för regionalpolitiken har utskottet understrukitvikten av regional balans för att främja den samhällsekonomiskatillväxten. Vidare vill utskottet erinra om de av regeringenutfärdade direktiven (1992:50) till samtliga kommittéer ochutredare att redovisa regionalpolitiska konsekvenser av sinaförslag. Med det sagda avstyrker utskottet motion A405 (c) i härberörd del.Näringsutskottet har i sitt av godkända betänkande(1994/95:NU18, rskr. 300, 301) behandlat ett likartatmotionsyrkande som det som förs fram i motion A48 (yrk. 3, 4) omkommunalt näringslivsbidrag. delarnäringsutskottets bedömning att det inte föreligger skäl att vidsidan av de startade regionala utvecklingsbolageninrätta ett kommunalt näringslivsbidrag. I konsekvens härmedanser utskottet inte heller att medel bör utgå till dettaändamål. Motion A48 (mp) avstyrks i berörda delar.I motion A446 (yrk. 7) vill motionärerna styra riskkapitaltill skogslänen. Utskottet delar regeringens uppfattning attresurser skall koncentreras till de mest utsatta regionerna.Vidare påminner utskottet om Norrlandsfondens syfte attmöjliggöra tillgång till riskkapital till företagare i helaNorrland. I detta sammanhang vill utskottet åter understryka attgenom återflödet från förstärksregionalpolitiken kraftigt. Förslaget i motion A446 (s) bördärför inte föranleda någon åtgärd och avstyrks iberörd del.Insatser för att höja företagarkompetensen genom närings-och utbildningspolitik behandlas i motion A434 (yrk. 2).Utskottet har redogjort för de av regeringen planeradeinsatserna för kompetensutveckling inom småföretagen. MotionA434 (c, m, fp, kds) avstyrks därmed i här aktuell del.EnergifrågorMotionerEnligt motion A405 (yrk. 2) skall en viss del avintäkterna av vattenkraften föras tillbaka till de produceranderegionerna. Detta skulle enligt motionärerna utgöra en rättvisoch långsiktigt hållbar grund för den regionala utvecklingen.Kristdemokraterna påpekar i motion A448 (yrk. 7) att enåterbäring av skatten på elproduktion till devattenkraftsproducerande länen skulle ge resurser tillnäringslivsinsatser, investeringar i alternativa inhemskaenergikällor och utveckling av kommunikationer i dessa regioner.Vänsterpartiet anser i kommittémotion A38 (yrk. 9) attvattenkraftsvinsterna skall återföras till de producerande länendär de kan användas till samhällsinvesteringar.Erik () önskar i motion A439 etttillkännagivande om återförande av vinstmedel frånvattenkraftsproduktionen till bygder och län där vattenkraftenproduceras. Vinstmedlen skulle enligt motionären kunna användastill investeringar i infrastruktur, näringsliv ochhögskoleforskning.I motion A435 av m.fl. (s) anses att inom ramenför regionalpolitiken och med hänsyn till de resurservattenkraften skapar bör de vattenkraftsproducerande regionernages en rimlig chans till egen utveckling genom tillgång tillriskkapital.Utskottets bedömningMed anledning av de nu aktuella motionerna om avgifter förvattenkraftsproduktionen erinrar arbetsmarknadsutskottet omatt under en lång följd av år har avslagitmotionsförslag av samma eller liknande innebörd.Enligt utskottets mening är det med hjälp av bl.a.regionalpolitiska insatser som skillnaden mellan de olikadelarna i landet skall utjämnas. Genom EU:s strukturfondermöjliggörs ytterligare satsningar inom de olika målområdena.Utskottet finner inte skäl att frångå sitt tidigareställningstagande som senast kommit till uttryck i det avriksdagen godkända betänkandet 1993/94:AU13 (rskr. 366).Följaktligen avstyrker utskottet motionerna A38 (v), A405 (c),A435 (s), A439 (c) och A448 (kds), i förekommande fall i berördadelar.TurismMotionerBerit Andnor m.fl. (s) framhåller i motion A407landsbygdsturismens möjlighet som försörjningskälla. Motionärenanför vidare att det behövs en kostnadseffektiv ochändamålsenlig informationsinsamling och informationsspridning pånationell och internationell nivå om vad landsbygd haratt erbjuda.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att turistnäringen i flera av deregionalpolitiskt prioriterade regionerna är väsentlig förutveckling och sysselsättning. Turistnäringen är en utprägladsmåföretagarbransch. Näringen är dessutom mycketsysselsättningsintensiv. Regeringen har tillsatt enutredning (N 1995:05) som enligt sina direktiv (dir. 1995:73)bl.a. har i uppdrag att utreda organisationen av en särskildmyndighet. Myndigheten bör enligt direktiven verka för attturistnäringens intressen blir beaktade i samhällsplaneringen.Huvudsyftet skall vara att stärka näringens konkurrenskraft.Särskild vikt bör läggas vid samordning av turist- ochmiljöpolitiken och de åtgärder som staten vidtar inom ramen förnärings-, arbetsmarknads-, regional-, kultur-, utbildnings- ochforskningspolitiken. Mot bakgrund av vad sålunda anförts finnerutskottet att något särskilt uttalande från sida intekan anses vara påkallat och avstyrker motion A407 (s).KulturMotionerFolkpartiet understryker i motion A41 (yrk. 3) betydelsen avkulturella insatser på landsbygden då tillgången till kulturbl.a. är viktig för att skapa utvecklingskraft och en anda avkreativitet. Tillgång till kultur är en viktig förutsättning föratt kunna attrahera och behålla landsbygdens innevånare.I motion A446 (yrk. 3) av och (s) vill motionärerna att regionalpolitiska medel skallanvändas till kulturell verksamhet.Samma motionärer framhåller i motion A446 (yrk. 4) att enuppbyggnad av kulturlivet i skogslänen och andra eftersattaområden bör ske.Anders m.fl. (s) framhåller i motion A440 attkulturområdet skapar arbete. Motionärerna vill bl.a. attfilmproduktion lokaliseras till Västsverige.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning att insatser inomkulturområdet är en betydelsefull del i det regionalautvecklingsarbetet. I sitt av godkända betänkande(1993/94:AU13, rskr. 366) gav arbetsmarknadsutskottet uttryckför uppfattningen om kulturens roll som lokaliseringsfaktor.Utskottet är även medvetet om de möjligheter tillarbetstillfällen som kultursatsningar kan innebära.Riksdagen beslutade att ge länsstyrelserna möjlighetatt delta i finansiering av kultursatsningar med projektmedel uranslaget för regionala utvecklingsinsatser. Det ankommer påresp. länsstyrelse att själv besluta om utnyttjande avlänsanslaget för dylika ändamål. Genom de strukturfondsprogramsom utarbetas med anledning av möjliggörsytterligare stöd till förstärkning av bl.a. kultur. Någotinitiativ av är inte motiverat, och utskottetavstyrker med det sagda motionerna A41 (fp), A440 (s) samt A446(s) i förekommande fall i berörda delar.Regionalt utvecklingsarbete för tillväxtStrategi, program och projektarbetePropositionen (s. 27--28)Regeringen gör bedömningen att det regionalautvecklingsarbetet bör utgå från en långsiktig strategi. Dennaskall syfta till en långsiktig tillväxt inom ramen för enhållbar utveckling. För detta krävs fler företag och flerföretagare. En produktiv miljö för näringslivsutveckling börskapas i hela landet genom de regionalpolitiska insatserna.Frågor som rör samordning av regional utveckling och övrigsamhällsplanering bör ges ökad vikt. En god samverkan mellanlänsstyrelse, kommun och landsting samt andra berörda regionalaorgan är nödvändig. Ett samordnat arbete blir än viktigare närresurserna dras ner. Regeringen betonar behovet av en lokalmobilisering för att frigöra så mycket utvecklingskraft sommöjligt.Vid sidan av de krav som har samband med strategier förstrukturfondsprogram, vilka behandlas i följande avsnitt, börlänsstrategierna innehålla tydliga prioriteringar för att främjainomregional balans och sysselsättning. De krav som gäller förstrukturfondsprogram, t.ex. utvärdering, kommer att gälla ävende projektmedel som används som nationell medfinansiering. Desvenska medlen för projektverksamheten kommer i storutsträckning att användas för sådan medfinansiering.MotionerModeraterna anser i kommittémotion A49 (yrk. 3) att godaföretagsvillkor skall säkerställas genom överskådligt regelverk,lämplig beskattning, budgetsanering och arbetsrätt.Bidragsberoende kan ej utgöra grund för livskraftigtföretagande; attityder, kultur och kunniga medarbetare hardäremot betydelse. Kunskapsaspekten spelar en avgörande roll.I kommittémotion A38 (yrk. 4, 7) förordas attinriktningen vrids bort från passivt bidragstagande av driftstödtill utvecklingsinriktade insatser som teknik- ochkunskapsutveckling. Vidare understryks vikten av demokratiskförankring och en organisationsform byggd på länsparlament medbetydande resurser och ansvar.Kristdemokraterna pekar i motion A271 (yrk. 18) på behovet avregionala kommissioner för att stärka resp. regions egenutvecklingskraft. Med länsarbetsnämnderna som naturligsamordnare bör företrädare för såväl näringsliv som offentligsektor samt politiker ingå i de regionala kommissionerna.Vidare begär kds i motion A448 (yrk. 3) en ökad ochregional självstyrelse genom direktvalda fullmäktige, vilketskulle stärka kommunernas och regionernas möjligheter att taansvar för sin utveckling.Dan () framhåller i motion A415 (yrk. 3, 5) viktenav en regional helhetssyn. Vid varje statligt beslut omavveckling eller neddragning bör en särskild kommitté beståendeav och regionens politiska företrädare kunnadiskutera ny eller alternativ verksamhet.I motion A404 (yrk. 3) av () krävs samarbetemellan stat, län, kommuner och inte minst lokalbefolkningen föratt en god samhällsservice skall kunna ges.Ulf () framhåller i motion Kr610 (yrk. 2)nyckelposition avseende EU:s målområde 6.Östersund håller på att utvecklas till ett nationelltkunskapscentrum för turism, och är den endahögskolan som ligger inom målområde 6. Genom EU-bidragen skapasnya förutsättningar för forskning och kompetensutveckling.Utskottets bedömningUtskottet tar först upp två motioner med yrkanden som rörvillkor för tillväxt, nämligen A49 (yrk. 3) av Moderaternaoch A38 (yrk. 4) av Vänsterpartiet.Med tanke på att målet är en uthållig tillväxt instämmerutskottet i att de regionalpolitiska insatserna bör ha enutvecklingsinriktning. Som utskottet beskrivit i avsnittet omregionalpolitikens mål och riktlinjer föreligger emellertid vissosäkerhet om hur utvecklingsinriktningen bör konkretiseras iframtiden. Bl.a. kunskapslyft och kompetensutveckling är viktigafrågor som hör hemma i detta sammanhang. Utskottet ser därförpositivt på den översyn som aviserats och vars uppdrag kommeratt beröras under avsnittet Företagsinriktade åtgärder. sida föreligger en öppenhet att vidga utredningenutöver en genomlysning av de olika företagsstödformerna och enförenkling av regelverket.Övriga förslag angående skatter och arbetsrätt m.m. i motionA49 har inte någon inriktning som utskottet kan ställa sigbakom.Därmed avstyrker utskottet motionerna A38 (v) och A49 (m) iberörda delar.Utskottet övergår därefter till att behandla olika frågor medanknytning till sambandet mellan regional utveckling och övrigsamhällsplanering. Dessa frågor har tagits upp i motionernaA38 (yrk. 7), A271 (yrk. 18), A404 (yrk. 3), A415 (yrk. 3, 5),A448 (yrk. 3) samt Kr610 (yrk. 2).Med anledning av yrkanden om regionala fullmäktige ellerlänsparlament vill utskottet hänvisa till att Regionberedningennyligen avlämnat sitt slutbetänkande Regional framtid (SOU1995:27). Bl.a. föreslås att det regionala utvecklingsansvaretförs över från länsstyrelserna till landstingen. Som en förstaetapp i beredning av ärendet har betänkandetsänts ut på remiss. Remisstiden går ut den 1 september 1995.Enligt utskottets bedömning bör regeringens beredningsarbeteinte föregripas.Beträffande de motionssynpunkter som framförs om en regionalhelhetssyn respektive stärkande av regionens egenutvecklingskraft och samarbete mellan de olika organisatoriskanivåerna föreligger inga avgörande skillnader gentemotpropositionens bedömning eller utskottets uppfattning. Utskottetinstämmer med propositionen i att ett väl förankratstrategiarbete i länen kan bidra till att bryta nedsektorsgränserna och därmed öka effektiviteten iutvecklingsarbetet. Länen har också en aktiv roll vad gällersamspelet mellan den lilla och den stora regionalpolitiken. Denya kraven på samarbete i samband med strukturfondsarbetet ledersannolikt till förändringar i länens arbetssätt; inrättande avsamarbetsgrupper (kommissioner) anser emellertid utskottet varaen fråga för länen själva.I samband med förslaget i motion A415 vill utskottet informeraom att denna fråga tas upp i en ändring i förordningen(1982:877) om regionalt utvecklingsarbete (1994:578, 11 §).Enligt nuvarande regler gäller följande. När en myndighetanmäler till att den avser att minska eller dra inservice i glesbygds- eller landsbygdsområden bör ,tillsammans med myndigheten, andra berörda myndigheter, kommuneroch privata intressenter, undersöka möjligheterna att, genomsamordning av olika verksamheter, upprätthålla service inomområdet.Yrkandet i motion Kr610 ger inte utskottet anledning tillnågot uttalande.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet bifalltill motionerna A38 (v), A271 (kds), A404 (c), A415 (kds), A448(kds) samt Kr610 (kds) i berörda delar.Riksdagens revisorers förslagUtskottet tar i detta avsnitt upp revisorersförslag angående regionala utvecklingsinsatser, 1994/95:RR2.Riksdagens revisorers beslut att granska anslagettill länsstyrelsernas regionala utvecklingsinsatser, det s.k.länsanslaget, har sitt ursprung i framställningar frånarbetsmarknadsutskottet. Tyngdpunkten i granskningen har legatpå länsstyrelsernas projektverksamhet som svaratför av anslaget. Resultatet av granskningen harredovisats i rapporten /94:12 Regionala utvecklingsinsatser.FörslagetI förslaget tar revisorerna först upp frågan om riksdagensbeslutsunderlag. Det konstateras bl.a. att det är svårt attfå en klar bild över hur de medel anvisar förregionala åtgärder fördelas på olika regioner på grund av attdessa medel utgår från ett flertal anslag. Regeringen bör enligtrevisorerna överväga att i lämplig form samlat redovisauppgifterna om stöd- och bidragsgivningen från länsanslaget.Återrapporteringen till om användningen av dessa medelär knapphändig. Revisorerna önskar ett tillkännagivande härom.Revisorerna tar härefter upp budgetfrågor. Enligtrapporten har efterfrågan på lokaliserings- ochutvecklingsbidrag varit låg under det senaste budgetåret pågrund av den låga investeringsverksamheten, en omständighet somförändrat fördelningen på anslagsändamål i stödlänen i riktningmot avsevärt större utrymme för projektmedel. Detta avspeglasinte i anslagsfördelningen.Frågan om vilka principer som styr den länsvisa fördelningenav medlen för regionala utvecklingsinsatser bör, enligtrevisorerna, penetreras närmare av regeringen. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.Revisorerna kommer sedan in på frågan om bidragsfloran ochsamfinansiering. Enligt rapporten har det visat sig attstatliga och kommunala pengar i många fall kompletterarlänsstyrelsernas projektmedel. I vissa fall är det så att medelför samma eller snarlika ändamål anvisas under olika anslag påstatsbudgeten.Dylika överlappningar av anslagsändamål behöver enligtrevisorerna kartläggas. Revisorerna förutsätter att denutredning som aviserades i den regionalpolitiska propositionen1993/94:140 leder till snara och konkreta resultat och attregeringen i lämpliga former till redovisar sinaöverväganden. Revisorerna önskar ett tillkännagivande härom.Vad gäller huvudmål för projektverksamhet konstaterarrevisorerna att granskningsrapporten visar att regeringensmålformulering för projektverksamheten är alltför generell ochatt det saknas ett tydligt och användbart huvudmål förverksamheten.Regeringen bör enligt revisorerna närmare analysera målet förprojektverksamheten i syfte att skapa en tydligare målbild förverksamheten. bör ge regeringen till känna vadrevisorerna anfört i denna del.Revisorerna tar i detta sammanhang upp frågan om länsvisastrategier och noterar att arbetet med att utveckla dessa,vilket regeringen i den senaste regionalpolitiska propositionen(1993/94:140) kraftigt betonade behovet av, kommit i gång i ettantal län. Att regeringen följer upp detta arbete utgårrevisorerna från och lägger inte fram något yrkande i denna del.Härefter tar revisorerna upp frågan om regeringensstyrning gentemot länsstyrelserna som sker genom de reglersom fastställts i förordningar och regleringsbrev, genom att vidanslagets fördelning sätta ekonomiska ramar samt genompolicyuttalanden i propositioner. Trots vissa förtydliganden iregleringsbrevet /95 anser revisorerna att en totalgenomgång bör göras av de bestämmelser som gäller förprojektmedel.NUTEK bör genom sina kontakter med länsstyrelserna och dengenomgång som görs av verket ha godaförutsättningar att delta i en sådan översyn. Revisorerna önskarett tillkännagivande härom.Revisorerna tar slutligen upp frågan om uppföljning ochutvärdering och utgår från att i lämpliga former fårinformation från regeringen om hur de brister som finns idatasystemen vad avser uppföljning och utvärdering avhjälps.Något yrkande läggs inte fram i denna del.Utskottets bedömningUtskottet instämmer i revisorers förslag att välgenomtänkta och fungerande system för rapportering, informationoch uppföljning är en förutsättning för en rättvisande ochöverskådlig bild av hur anslaget för regionalautvecklingsinsatser används. I sitt yttrande tillkonstitutionsutskottet (1993/94:AU1y) har utskottet uttalat att"det råder enighet i utskottet om att beslutsunderlaget ipropositionerna måste vara så heltäckande och fullständigt attresultatet av utskottsarbetet är otvetydigt". I detta sammanhangvill utskottet erinra om utskottets möjlighet att inhämtakompletterande information och upplysningar innan det avgör ettärende. Det är således det beredande utskottet som slutligt haratt ta ställning till om ett beslutsunderlag är tillräckligteller inte. Någon anledning till en åtgärd i enlighetmed revisorers förslag i denna del anser utskottetobehövligt.Vad härefter angår budgetfrågorna har utskottet på annatställe i detta betänkande uttalat att en stor del avprojektverksamhetens medel kan användas till statligmedfinansiering av strukturfondsprogrammen. Utskottet delarregeringens bedömning att regional projektverksamhet framdeleskommer att bedrivas i begränsad omfattning och då i första handi de län som i liten utsträckning berörs av strukturfonderna.Vidare instämmer utskottet med propositionen som betonar viktenav att den regionala projektverksamheten inriktas mot tillväxtoch inomregional balans och att den grundas på tydligaprioriteringar. Mot bakgrund av de förändrade förutsättningarnaför medelstilldelningen till regional projektverksamhet kanutskottet inte se något behov av ett särskilt tillkännagivande inu berörd del.Utskottet konstaterar vad gäller bidragsfloran ochsamfinansiering att regeringen har för avsikt att företa enöversyn av de regionalpolitiska företagsinriktade åtgärderna.Översynen skall bl.a. innefatta avvägningar av fördelningenmellan olika former av företagsstöd samt i vilka former dessaåtgärder bör sättas in. Dessutom skall antalet inblandadeaktörer i hanteringen av de olika stödformerna ses över.Regeringen ser en effektivisering, samordning och förenkling avstödgivningen som angelägen. Enligt utskottets uppfattning finnsdet inte skäl att föregripa resultatet av den aviseradeöversynen.