bet · GI01JuU25 · 1995-06-01 00:00:00 — Åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse1994/95:217 Samlade åtgärder mot den ekonomiska brottslighetenjämte ett stort antal motioner som väckts dels med anledning avskrivelsen, dels under den allmänna motionstiden i år.Regeringens strategi mot ekonomisk brottslighet omfattar enmängd åtgärder på olika områden för att förebygga, upptäcka samtutreda och lagföra ekonomisk brottslighet m.m.Utskottet har uppfattningen att utgångspunkten för samhälletssamlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten måste varaatt det är ett gemensamt intresse för medborgarna, näringslivetoch det allmänna att bekämpa denna brottslighet effektivt. Ökadtonvikt måste läggas på det förebyggande arbetet, ochmyndigheterna måste arbeta problemorienterat och i närasamverkan med varandra.Utskottet, som ställer sig bakom regeringens planeradeåtgärder, hemställer att skrivelsen läggs till handlingarna.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats sammanlagt tio reservationer,varav fyra från (m), två från (m, fp, kds) och två vardera från(v) och (mp).SkrivelsenI skrivelse 1994/95:217 har regeringen berett riksdagentillfälle att ta del av vad som anförts i skrivelsen om enstrategi för samhällets samlade åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Motioner väckta med anledning av skrivelsen1994/95:Ju20 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skatteflyktsklausul,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rättssäkerhet vid beskattning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förundersökning vid brottmål,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en central myndighet för bekämpning avekobrott.1994/95:Ju21 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ekobrott skall innefatta bådeekonomiska brott och miljöbrott,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att , Riksenheten motekobrott och länens samverkansorgan skall informeras om attmiljöbrott ingår som en viktig del i ekobrott,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att miljöutbildade personer bör anställasför personalförstärkning i kampen mot ekobrott,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utvecklingen av samverkansformer ävenskall gälla miljöbrott.1994/95:Ju22 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skatteflyktslagen.1994/95:Ju23 av Per och () variyrkas att hos regeringen begär konkreta förslag förbekämpning av den ekonomiska brottsligheten.1994/95:Ju24 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om revisorernas roll i ekobrottsbekämpningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Patent- och registreringsverketsmöjligheter att granska och anmäla brott,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ansvarsgenombrott.1994/95:Ju25 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förutsättningen för en samlad strategi motden ekonomiska brottsligheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skatteflyktslagstiftningens hot mot denenskildes rättssäkerhet.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19951994/95:Ju205 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förebyggande insatser motekonomisk brottslighet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det brottsutredande arbetet rörandeekonomisk brottslighet.1994/95:Ju206 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av resurser förekobrottsbekämpningen.1994/95:Ju207 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bekämpa ekonomisk brottslighet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av resurser förekobrottsbekämpningen.1994/95:Ju212 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyndsamt inrättande av en central myndighetför bekämpning av ekonomisk brottslighet.1994/95:Ju214 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtgärder mot ekonomisk brottslighet.1994/95:Ju216 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de förslag som framlagts av Riksdagensrevisorer avseende insatser mot ekonomisk brottslighet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att omfördela ekobrottsutredningsresurserfrån polis till regionåklagarmyndigheten.1994/95:Ju219 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom samma syn på bidragsfusk och ekonomisk brottslighet.1994/95:Ju220 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bekämpandet av ekobrott m.m.1994/95:Ju221 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vidareutveckling av den borgerligaregeringens insatser mot den ekonomiska brottsligheten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad myndighetssamverkan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad kompetens för att kunna göraekobrottsutredningar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om RÅSOP,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett ekobrottskommando.1994/95:Ju222 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att beslut om effektiviseringar ochsamordningsinsatser bör få effekt i myndigheternas verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att berörda myndigheter skall bedriva ettintensivt utvecklings- och utvärderingsarbete,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn av hur skattetilläggfungerar i praktiken så att det inte motverkar ett förebyggandeav ekonomisk brottslighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskningen av organiserad ekonomiskbrottslighet, där särskilt forskningen rörande formerna för ochomfattningen av penningtvätt prioriteras.1994/95:Ju223 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bekämpa ekonomiskbrottslighet.1994/95:Ju225 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekokommandon på lokal nivå.1994/95:Ju226 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomisk brottslighet.1994/95:Ju227 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bekämpandet av ekobrott m.m.1994/95:Ju632 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skattebrottslagen.1994/95:Ju801 av m.fl. (m) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kampen mot den ekonomiska brottsligheten,1994/95:Sk804 av m.fl. (v) vari yrkas4. att hos regeringen begär en utredning med uppgiftatt framlägga förslag om effektivare rättegångsförfarande videkonomisk brottslighet och skatteundandragande.1994/95:N202 av m.fl. (mp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av resurser till och bättreutbildning av övervakande myndigheter, polis, åklagare ochdomare för att förebygga, upptäcka och bekämpa ekologisk ochekonomisk brottslighet.1994/95:N301 av m.fl. (kds) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en central myndighet som samordnar ochverkställer arbete mot ekobrottslighet, BakgrundUtskottet har under en följd av år sett med oro påutvecklingen av den ekonomiska brottsligheten, och utskottet hari olika sammanhang (se t.ex. 1990/91:JuU23) konstaterat attdenna brottslighet utgör ett stort samhällsproblem. Utskottethar framhållit att den ekonomiska brottsligheten leder till enrad skadeverkningar för samhället; stora medborgargrupperslojalitet mot regelsystemet på främst skatterättens och detekonomiska livets område i övrigt sätts på stora prov, ochstatens och kommunernas finanser påverkas negativt varigenomfördelningspolitiska strävanden motverkas och snedvridnakonkurrenssituationer uppstår mellan olika företag så attseriöst arbetande företag slås ut. Utskottet har därför betonatatt det är angeläget att samhället vidtar kraftfulla åtgärderför att motverka denna brottslighet.Under senare tid har utskottet tagit olika initiativ i fråganom den ekonomiska brottsligheten. Under såväl som år1993 anordnade utskottet offentliga utfrågningar i ämnet (se1990/91:JuU23 bil. 1 och 2 samt 1992/93:JuU21 bil. 1 och 2).Dessa fick sin fortsättning inför budgetbehandlingen avseendedet innevarande budgetåret, då utskottet genomförde en ickeoffentlig utfrågning med ett flertal företrädare för demyndigheter som har uppgifter på området. Under nämndabudgetarbete beslutade på utskottets initiativ attförstärka polisens resurser med utöverregeringens förslag för att höja polisens kompetens ocheffektivitet när det gäller att bekämpa ekonomisk brottslighet.Även ett förslag från utskottet om att tillföraJustitiedepartementet för en upplysnings- ochinformationskampanj beträffande ekonomisk brottslighet vannriksdagens gillande (se 1993/94:JuU19). Härutöver kan nämnas attutskottet under förra mandatperioden tog initiativ till dengenomgripande översyn av åtgärderna mot den ekonomiskabrottsligheten som kom att presenteras i den s.k.RÅ/(se 1990/91:JuU23). Denna rapport har legattill grund för en stor del av senare tids reformarbete när detgäller ekonomisk brottslighet. Det var också på förslag avutskottet som Finanspolisen inrättades (se1991/92:JuU23). Finanspolisens uppgift är att bedriva spaningför att uppdaga brott i samband med s.k. tvättning av pengar somutgör av brottslig verksamhet.Även regeringen har funnit anledning att öka sitt engagemangbeträffande den ekonomiska brottsligheten. Här kan som exempelnämnas att regeringen under den föregående mandatperiodeninitierade översyner av skattebrottslagen ochuppbördslagstiftningen samt vissa delar avaktiebolagslagstiftningen och konkurslagstiftningen, reglernaför beslag och husrannsakan samt reglerna om näringsförbud. del har dessa översyner redan resulterat i ny lagstiftning.Vidare beslutade regeringen om nya och effektivaresamarbetsformer mellan berörda myndigheter inom ramen för de tvåprojekten (Riksåklagarens specialoperation förundersökningar i ärenden om kvalificerad ekonomisk brottslighetriktad mot banker och kreditinstitut) och Rubicon (ett samarbetemellan flera myndigheter för att ta fram nya rutiner vidbrottsutredningar i samband med konkurs). Regeringen beslutadeockså om olika ekonomiska satsningar. Sålunda har underföregående och innevarande budgetår på regeringens initiativsatsats sammanlagt på polisväsendet i kampenmot den grövre kriminaliteten, bl.a. den ekonomiskabrottsligheten, och antalet poliser har ökat. Vidare haråklagarväsendet tillförts för anställningav 30 nya ekoåklagare. Även skatte- och exekutionsväsendet hartillförts betydande resurser som skall användas för eneffektivare skattekontroll.Riksdagens revisorer beslöt att göra engranskning av samhällets insatser mot den ekonomiskabrottsligheten. Granskningen resulterade i rapporten (1993/94:6)Den ekonomiska brottsligheten och rättssamhället, som beslutadesav revisorerna i plenum . Revisorerna lade därefter på basis avrapporten och remissyttrandena fram sina förslag (1994/95:RR4)angående samhällets insatser mot den ekonomiska brottsligheten.Revisorernas förslag sträckte sig över ett brett område ochberörde i olika avsnitt det förebyggande arbetet inomnäringslivet och genom utomstående organ, den brottsutredandeverksamheten hos polis och åklagare samt den rättsligaproceduren i domstolarna. Avslutningsvis togs till behandlingupp frågan om regeringens samlade styrning av kampen mot denekonomiska brottsligheten.Utskottet konstaterade vid behandlingen av revisorernasförslag (1994/95:JuU8, rskr. 144), i likhet medrevisorerna, att samhällets insatser mot den ekonomiskabrottsligheten har varit otillräckliga. Utskottet instämde irevisorernas uppfattning att det behövdes en mängd åtgärder föratt komma till rätta med de problem som uppstått. Den ekonomiskabrottslighetens omfattning och komplexa natur innebär att kampenmot den måste föras över ett brett fält och med bådeflexibilitet och uthållighet. För att insatserna skall blieffektiva krävs en förbättrad överblick och styrning frånstatsmakternas sida. Även informationen och kontakten mellanriksdagen och regeringen i frågan måste förbättras.Utskottet konstaterade vidare att justitieministern hadeangett riktlinjerna för regeringens kommande arbete rörandebekämpning av ekonomisk brottslighet (prot.1994/95:29), och att regeringens uttalade målsättning var attkraftigt öka samhällets samlade insatser när det gäller attförebygga och ingripa mot denna brottslighet.Riksdagen beslutade att inte vidta några åtgärder i anledningav revisorernas förslag med hänvisning till vad regeringen hadegivit till känna om innehållet i sin kommande strategi motekonomisk brottslighet.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen framläggs en strategi för samhällets samladeåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Regeringens avsiktär att påtagligt minska den ekonomiska brottsligheten genomåtgärder som innebär en kraftig förstärkning av samhälletssamlade insatser mot sådan kriminalitet. En utveckling ocheffektivisering skall ske när det gäller att förebygga, upptäckasamt utreda och lagföra ekonomisk brottslighet. Ökad tonviktskall läggas vid det förebyggande arbetet. Myndigheterna skallarbeta problemorienterat och i nära samverkan med varandra.Kompetensen hos myndigheterna skall höjas. Näringslivet måste taett större ansvar i kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Härutöver berörs i skrivelsen bl.a. följande åtgärder: förstärkt skattekontroll och förenklad skattelagstiftning förbättrad myndighetsstruktur gemensamma kontrollaktioner från myndigheterna affärsetik, internkontroll och affärskontroll inomnäringslivet snabbare utredning och process effektivare rutiner i samband med konkurs förbättrad lagstiftning om bolagsstyrelser, revisorer m.m. uppföljning av bankkrisen sanering av utsatta branscher kontroll i samband med tillståndsgivning m.m. effektivare lagstiftning om penningtvätt effektivare sanktionsregler aktivt internationellt arbete, bl.a. inom EU ökad forskning information till allmänheten effektivare styrning och uppföljning av myndigheternasverksamhet.Begreppet ekonomisk brottslighetDet finns ingen allmänt vedertagen definition av begreppetekonomisk brottslighet. introduceradeemellertid (se JU 1980/81:21 s. 6 f) endefinition enligt vilken till ekonomisk brottslighet bör räknasförst och främst sådan kriminalitet som har ekonomisk vinningsom direkt motiv. Härutöver skall brottsligheten, för attbetraktas som ekonomisk kriminalitet, ha en kontinuerligkaraktär, bedrivas på ett systematiskt sätt och förövas inomramen för näringsverksamhet som i sig inte är kriminaliserad mensom i det enskilda fallet utgör själva grunden för de kriminellahandlingarna. Utskottet anförde i sammanhanget också att deekonomiska brotten ofta anses vara av kvalificerad art i denmeningen att de enskilda brotten har stor omfattning, rör storasamhälleliga värden eller drabbar grupper av enskilda.Utskottets definition har kommit till användning i mångasammanhang och revisorer utgick från den vid sin --något utvidgade -- gränsdragning mot annan brottslighet isamband med att de lade fram sitt nämnda förslag ominsatser mot den ekonomiska brottsligheten.Revisorernas definition av ekonomisk brottslighet innefattarbrott som begås i näringsverksamhet eller som utnyttjarföretagsformen. Den inkluderar även brott som begås i ellergenom företag som inte bedriver någon företagsverksamhet iegentlig mening. Det handlar här om transaktioner som sker genomföretag vars enda uppgift är att fungera som täckmantel fördessa transaktioner. Till ekonomisk brottslighet räknarrevisorerna också s.k. subventionsbedrägerier, som innebär attföretag tillskansar sig statliga bidrag som de inte har rätttill. Revisorernas definition omfattar alla ekonomiska brott avnu nämnda slag, även sådana som är mindre omfattande eller sominte är systematiska. Däremot ingår inte enskilda personersskattebrott och skatteundandraganden i revisorernas definitionav ekonomisk brottslighet. Inte heller den organiseradebrottsligheten i form av t.ex. narkotikahantering räknas avrevisorerna hit.I skrivelsen anför regeringen att utvecklingen gått därhän attockså andra former av straffbara handlingar än de som nämns iutskottets definition kan räknas in i den ekonomiskabrottsligheten. Regeringen konstaterar emellertid att någon nydefinition som kunnat godtas av alla ännu inte har formulerats.Regeringen anför att det är klart att den ekonomiskabrottsligheten kan se ut på många olika sätt. Det handlar oftamen inte alltid om brott som begås i näringsverksamhet. Andraslag av ekonomisk brottslighet kan vara t.ex. olagligatransaktioner med pengar, värdepapper el. dyl. som en person görutan att vara företagare. På det området förefallerbrottsligheten enligt regeringen att vara under snabbutveckling. Också olika former av bidragsfusk, särskilt inäringsverksamhet, är enligt regeringens uppfattning av intressei sammanhanget. Regeringen pekar också på att ett nytt inslag äratt yrkeskriminella mer än tidigare ger sig på ekonomiskbrottslighet som ett av flera sätt att tjäna pengar på brott. Imånga fall finns kopplingar mellan ekonomisk brottslighet ochannan kriminalitet, exempelvis narkotikabrottslighet ochvåldsbrottslighet. Det förekommer också att ett företagpraktiskt taget uteslutande används som en täckmantel förekonomisk brottslighet. I sådana fall kan sägas att brottet ärsjälva affärsidén. Straffrättsligt faller den ekonomiskabrottsligheten ofta under bestämmelser om borgenärsbrott,skattebrott eller brott mot uppbördslagstiftningen. Andrastraffbestämmelser i eller inom specialstraffrättenkan också bli aktuella. Regeringen framhåller attmiljöbrottslighet i det här sammanhanget också kan räknas tillden ekonomiska brottsligheten.Regeringens ekobrottsberedningÅtgärder mot ekonomisk brottslighet faller inom fleradepartements områden. Det är en uppgift för justitieministernatt samordna regeringens åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. För att biträda justitieministern medsamordningen inrättade regeringen en särskildarbetsgrupp inom , regeringensekobrottsberedning. Ordföranden i beredningen är politisktutsedd. I övrigt medverkar företrädare förJustitiedepartementet, ochNäringsdepartementet. Andra departement medverkar i beredningensarbete efter behov. Beredningen hör organisatoriskt tillJustitiedepartementet, där dess kansli också finns. Regeringenanför att den första uppgiften för ekobrottsberedningen harvarit att utarbeta den strategi för kampen mot den ekonomiskabrottsligheten som redovisas i den skrivelse som behandlas.Som ett led i arbetet har beredningen sammanträffat medföreträdare för myndigheter, näringsliv, organisationer m.fl.för att inhämta fakta och synpunkter. Regeringen anför att detfortsatta arbetet inom beredningen kommer att bl.a. inriktas påatt samordna de påbörjade eller planerade projekt inom skildadepartement, utredningar, myndigheter m.m., som omfattas avstrategin. Vissa projekt kommer att bedrivas i beredningens egenregi, exempelvis när flera departements områden berörs. Enviktig utgångspunkt för strategin är, anför regeringen, deförslag som revisorer lagt fram i sin rapport om denekonomiska brottsligheten.Det är också en uppgift för regeringens ekobrottsberedning attfölja upp de åtgärder som vidtas mot den ekonomiskabrottsligheten. Beredningen skall även ta initiativ tillytterligare åtgärder som kan visa sig behövas, och skall svaraför utarbetandet av en årlig rapport till om denekonomiska brottsligheten.Yttrandena m.m.Utskottet har i ärendet inhämtat yttranden frånskatteutskottet (1994/95:SkU6y), lagutskottet (1994/95:LU3y) ochnäringsutskottet (1994/95:NU6y), se bilagorna 1--3.I yttrandena har de nämnda utskotten, utifrån sina respektiveutgångspunkter, huvudsakligen anlagt mera övergripandesynpunkter på skrivelsen och de motioner som väckts medanledning av denna.Skatteutskottet anför i sitt yttrande bl.a. att utskottetnyligen enhälligt har understrukit behovet av ett kraftfulltagerande från statsmakternas sida mot den ekonomiskabrottsligheten för att uppnå snara och märkbara förbättringar,bl.a. för att allmänhetens förtroende för myndigheterna skallbevaras och för att samhällsmoralen inte skall undergrävasytterligare. förutsätter nu liksom tidigare attregeringen energiskt och målmedvetet driver på ansträngningarnaatt pressa tillbaka den ekonomiska brottsligheten. Utskottetanför vidare att det också vill upprepa att en bättre ocheffektivare samverkan mellan olika myndigheter som berörs avekonomisk brottslighet behövs för att uppnå bättre resultat. Iövrigt anser utskottet att det inte är meningsfullt att i dettasammanhang ta upp någon ingående diskussion om regeringensöverväganden i förhållande till förslagen i motionerna, eftersomskrivelsen endast innebär en orientering och inte innefattarförslag till några aktuella åtgärder från sida.Skatteutskottet finner att skrivelsen och motionerna i nubehandlade delar inte bör föranleda någon åtgärd ivad avser skatte-, tull- och avgiftsområdena utan attbehandlingen av frågor på dessa områden bör anstå i avvaktan påkonkreta förslag.Lagutskottet erinrar inledningsvis om revisorersovan nämnda rapport (1993/94:6) Den ekonomiska brottslighetenoch rättssamhället, där revisorerna påvisade brister i fråga omsamhällets åtgärder mot ekobrottsligheten. menaratt regeringen genom skrivelsen visat att den nu är beredd attta ett samlat grepp i fråga om samhällets åtgärder mot denekonomiska brottsligheten, och att den i skrivelsen framlagdastrategin är ett steg i rätt riktning. Enligt lagutskottetförtjänar det dock att understrykas vad revisorerna framhöll omvikten av att återupprätta etik och moral inom näringslivet.Lagutskottet anför vidare att detta också gäller samhället istort och att det är viktigt att på alla sätt motverka sådanainslag i samhällsutvecklingen som främjar brottslighet iallmänhet. Särskilt betydelsefullt anser utskottet det vara attpå ett så tidigt stadium som möjligt söka påverka barn ochungdomar i rätt riktning. Skolor och annan barn- ochungdomsverksamhet har här, anser utskottet, en viktig uppgiftatt fylla. Utskottet pekar i detta sammanhang på problemet medden tilltagande anonymiteten i samhället. Enligt lagutskottetsmening är det mycket viktigt att vända utvecklingen så attanonymiteten minskar. Därigenom kan, anförs det, uppnås enförbättrad social kontroll, vilket i hög grad torde vara ägnatatt förebygga brottslighet. I övrigt anser lagutskottet att deav regeringen aviserade lagstiftningsåtgärderna påkonkursområdet bör beredas skyndsamt och framläggas förriksdagen.Lagutskottet framlägger också synpunkter på olika enskildafrågor som aktualiserats i ärendet motionsvägen. Till dettaåterkommer utskottet nedan vid genomgången av de föreliggandemotionerna.Näringsutskottet ansluter sig till det som sägs i skrivelsen,nämligen att näringslivet måste ta ett ökat eget ansvar förbekämpandet av den ekonomiska brottsligheten. Företagen kandärigenom, anförs det, verksamt bidra till att principen omkonkurrens på lika villkor upprätthålls.