bet · GI01TU14 · 1995-03-14 00:00:00 — Trafikoperatören börvidare i så stor utsträckning som möjligt betala förutnyttjandet av infrastrukturen via banavgifter.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att kostnadsansvaretför tjänsteresor på tåg samt energi för drift avväxlar och signaler förs över från SJ till Banverket.Finansieringen av ökade kostnader föreslås ske genomatt de årliga banavgifterna höjs med per år.Till skillnad från vad som gäller normalt för banavgifternaföreslås att får tillgodogöra sig denna höjning.Utskottet anser att det är en riktig princip attkostnadsansvar och verksamhetsansvar åtföljs. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag.2 Lån i har möjlighet att låna i . Lånenfår användas för att finansiera investeringar ieldriftsanläggningar och baninvesteringar i Stockholmsområdetenligt överenskommelse mellan SJ, länslandsting och staten. har också rätt till upplåningför anskaffning av produktions- och telenätsutrustning liksomför att kunna täcka sitt behov av rörelsekapital och för attfinansiera sina omsättningstillgångar. låneram hosRiksgäldskontoret får slutligen också disponeras i samband medvissa tidigareläggningar som är betydelsefulla avarbetsmarknadspolitiska skäl.Med hänsyn till det beräknade finansieringsbehovet föreslårregeringen att upplåningsram i Riksgäldskontoretfastställs till för /96.Utskottet delar regeringens uppfattning. Detta betyder att förnästa budgetår bör den samlade upplåningsramen för hosRiksgäldskontoret fastställas till 1 250 miljoner kronor.3 AnslagsfrågorMed hänsyn till den beslutade övergången tillkalenderårsbudget omfattar budgetåret1995/96 18 månader (--).3.1 Anslaget A 9. : AdministrationskostnaderAnslaget finansierar kostnader för internadministration samt samhällsmotiverad forskning.Regeringen föreslår ett anslag på . Hänsynhar tagits till bl.a. regeringens mål för utgiftsbegränsningarav statlig konsumtion. För att ge möjlighet till ökadeunderhållsinsatser föreslås att regeringen bemyndigas att fåbesluta om överföring av medel från detta anslag till anslagetför drift och vidmakthållande av statliga järnvägar.I motion T220 (m) framhålls att genom den sänktaambitionsnivån för infrastrukturinvesteringar och genomrationaliseringar bör ytterligare besparingar kunna göras inomBanverket. För /96 föreslås därför en minskningav anslaget med i förhållande tillregeringens förslag. Detta innebär att ett anslag på296 bör anvisas för administration.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning. Härav följer att motion T220 (m) avstyrks idenna del.Utskottet anser vidare att regeringen bör få det begärdabemyndigandet om medelsöverföring frånadministrationsanslaget till förstärkta underhållsinsatser. har framhållit (bet. 1993/94:TU21 s. 6)förutsätts att regeringen för redovisar hur detbegärda bemyndigandet att omfördela medel utnyttjats och vilkaeffekter som därvid uppnåtts. Någon sådan redovisning har dockhittills inte lämnats.3.2 Anslaget A 10. Drift och vidmakthållande av statligajärnvägarAnslaget finansierar underhåll och reinvesteringarav det statliga järnvägsnätet.I budgetpropositionen anges att har fastställt enlångsiktig plan för drift och vidmakthållande. Driftplanenredovisar för perioden --2003 de åtgärder som planeras föratt upprätthålla kvaliteten i det svenska järnvägsnätet. Deårliga genomsnittliga kostnaderna för drift och vidmakthållandeav de statliga järnvägarna beräknas till ca 4 100 miljonerkronor, varav den anslagsfinansierade delen utgör 3 900miljoner kronor.Regeringen anser att förslag till anslagsnivåinte kan rymmas inom statsbudgetens ramar. Regeringen anserdärför att bör ompröva sin strategi för drift ochvidmakthållande av bannätet. Utgångspunkten skall vara etteffektiviserat underhåll inom oförändrade ramar. Regeringenföreslår mot denna bakgrund för nästa budgetår enmedelsanvisning på 4 396 miljoner kronor.I motion T224 (v) framhålls att underhållet bör vara så högtatt kvaliteten inte sjunker. Det långsiktiga målet måste vara enhöjning av anslaget med , som Banverketförordat, om en förnyad driftplan inte visar att kostnaderna kanpressas eller finansieras på andra sätt. För nästa budgetårföreslås i motionen en uppräkning av anslaget med 100 miljonerkronor till totalt 4 546 miljoner kronor.I motion T232 (c) framhålls att principen bör vara attjärnvägskapitalet förvaltas på sådant sätt att värdet av gjordainvesteringar inte urholkas. För att kunna upprätthålla en sådanprincip krävs en långsiktig strategi. I underlaget för en sådanstrategi bör ingå möjligheten att skapa ekonomiskt utrymme genomatt rationalisera verksamheten vid . Regeringen bördärför enligt motionen återkomma till med förslag sådan strategi.Utskottet kan konstatera att dagens järnvägsnät representerarett mycket stort värde som ytterligare höjs genom de omfattandenyinvesteringar som pågår. Utskottet har tidigare i sambandmed behandlingen av beslut om investeringar i trafikensinfrastruktur framhållit att det är angeläget att en rimligbalans uppnås mellan investeringar och underhållsinsatser så atten effektiv kapitalanvändning främjas. Därmed kan gjordainvesteringar utnyttjas fullt ut. Utskottet framhöll äveni samma betänkande att det är väsentligt att infrastrukturenunderhålls så att ingen kapitalförstöring sker.Utskottets uppfattning ligger fast. Genom särskildaarbetsmarknadsinsatser utöver ordinarieanslagsmedel har också en angelägen förstärkning kunnat ske avbanunderhållet. För framtiden och med tanke på detstatsfinansiella utrymmet är det dock enligt utskottet angelägetatt underhållet kan effektiviseras inom oförändrade ekonomiskaramar. Utskottet delar därför regeringens uppfattning attBanverket bör ompröva sin strategi för drift och vidmakthållandeav bannätet. Utskottet förutsätter att regeringen, i likhet medvad som anges i motion T232 (c), för redovisar hur ensådan strategi kan utformas.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund regeringens förslagtill medelsanvisning på för budgetåret1995/96. Utskottet avstyrker därmed motion T224 (v) om enförhöjd medelsanvisning. Syftet med motion T232 (c) i denna delblir i och med utskottets ställningstagande till väsentlig deltillgodosett. Motionen påkallar därför ingen åtgärd frånriksdagens sida varför den avstyrks i nu behandlad del.3.3 Anslaget A 11. Nyinvesteringar i stomjärnvägarAnslaget finansierar nyinvesteringar istomjärnvägar.Regeringen anser att, med hänsyn till det statsfinansiellaläget, måste vissa besparingar göras på detta anslag. Regeringenföreslår mot denna bakgrund att ett ramanslag på9 anvisas för investeringar istomjärnvägar under /96. Regeringen bedömer dockatt det antagna investeringsprogrammet kan slutförastill . Vidare framhålls i propositionen att regeringenavser återkomma till med förslag om treårigaplaneringsramar för investeringar i stomnätet i samband med 1995års kompletteringsproposition.I motion T220 (m) framhålls att är det motiverat attinvesteringsprogrammet omprövas. Genom prioritering av påbörjadeprojekt och av järnvägssträckor med stor trafik bedöms att ennivåsänkning, i förhållande till regeringens förslag, kanuppnås. Mot denna bakgrund föreslås att Banverketsinvesteringsanslag minskas med till8 208 miljoner kronor.I motion T505 (m) anges att vissa investeringar börsenareläggas eftersom det statsfinansiella läget inte tillåterplanerad investeringstakt. I sammanhanget påtalas möjlighetenatt, som prövats i andra länder med framgång, utnyttjaalternativa finansieringsmöjligheter.I motion T224 (v) framhålls att nyinvesteringar istomjärnvägar måste prioriteras. Att skära ned anslaget så somregeringsförslaget innebär bedöms inte vara tillrådligt frånvare sig miljö- eller sysselsättningssynpunkt. För nästabudgetår bör därför anslaget enligt motionen höjas med 300miljoner kronor till 9 708 miljoner kronor.I motion Fi212 (mp) förordas en omfattande utbyggnad avmiljövänliga transportsystem. Investeringsanslaget förjärnvägarna bör därför höjas med till11 . Finansieringen av denna resursökningbör enligt motionen ske genom en minskning av de medel somavsatts för utbyggnaden av stora riksvägar.Utskottet konstaterar att regeringens förslag tillmedelsberäkning bygger på förutsättningen att 1993 årsriksdagsbeslut om investeringar i järnvägens infrastruktur kanfullföljas. Samtliga planerade investeringar enligtstomnätsplanen beräknas sålunda kunna slutföras till år 2003såsom beslutat. Det statsfinansiella läget innebärdock att investeringarna bör förskjutasoch senareläggas.Utskottet anser det rimligt att genomförandet av detomfattande investeringsprogrammet för järnvägens infrastrukturanpassas till rådande statsfinansiella förutsättningar.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker följaktligen motionerna T220 (m),T224 (v), T505 (m) och Fi212 (mp) i nu behandlad del.3.4 Anslaget A 12. Ersättning till för vissakapitalkostnaderAnslaget finansierar dels statens kapitalkostnader för lånavseende vissa investeringar i enligt 1983 årsöverenskommelse mellan SJ, och staten,dels avskrivningskostnader föreldriftsanläggningar.Regeringen föreslår att anslaget beräknas till 648 miljonerkronor för nästa budgetår.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.3.5 Anslaget A 13. JärnvägsinspektionenAnslaget finansierar kostnaderna för somär tillsynsmyndighet för landets spårtrafik.Mot bakgrund av att beslutet att avreglera järnvägstrafikenskall omprövas föreslår regeringen ett oförändrat anslag tillJärnvägsinspektionen på 27,3 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.3.6 Anslaget A 14. : FörsvarsuppgifterAnslaget disponeras av för åtaganden inom den civiladelen av totalförsvaret. Medlen fördelas mellan och programplanen för den civila delen av totalförsvaret.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att förvissa försvarsuppgifter inom järnvägsområdet för budgetåret1995/96 bör anvisas ett reservationsanslag på 63,5 miljonerkronor.4 Ansvars- och avgiftsfrågor m.m.4.1 Bannätets indelningDet statligt trafikerade järnvägsnätet uppgår till nära11 . Sedan 1988 års trafikpolitiska beslut är bannätet-- med undantag av och -- indelat i tvågrupper, nämligen stomjärnvägar och länsjärnvägar.Fördelningen mellan bantyperna har betydelse för vilketprioriteringssystem som skall tillämpas vid baninvesteringarsamt för trafikeringsrättens utformning. För länsjärnvägargäller att trafikhuvudmännen har trafikeringsrätt förpersontrafik som baninvesteringar prioriteras inom dets.k. På stomnätet gäller däremot att SJ --med undantag för den av staten upphandlade trafiken -- harensamrätt till att utföra persontågstrafik och attinvesteringarna bestäms av enligt stomnätsplanen.Enligt gällande ordning är det regeringen som fattar beslut omstomnätets avgränsning efter prövning.I motion T514 (s) behandlas järnvägsnätets klassificering iVästernorrlands län. Enligt motionen är resandet på (--) till övervägande del av interregionalkaraktär. Det systemtänkande som ersatt den tidigareobjektsrelaterade planeringen gör enligt motionen attÅdalsbanans klassificering som länsjärnväg framstår som än merfelaktig . Även länsjärnvägen --utgöri och med utbyggnaden av det s.k. Husumspåret en länk i ennationell transportkedja. Med denna motivering begärs att entotal översyn möjligt görs av järnvägsnätets indelning iVästernorrlands län.Utskottet har i samband med behandlingen avliknande yrkanden förutsatt att bannätets indelning kommer attses över. Utskottet har därvid pekat på att med bl.a. utbyggnadav nya länkar i järnvägssystemet och ändrat trafikmönster kanbanornas karaktär förändras över tiden, vilket kan aktualiseraomklassificeringar. Haparandabanan har överförtstill stomnätet för att bl.a. främja en gynnsamgodstrafikutveckling gentemot vårt nordöstra närområde.Utskottet konstaterar att den trafikmässiga utvecklingenäven i kan komma att påkalla en omprövningav bannätets klassificering. Genom beslut ominvesteringar i trafikens infrastruktur ingår en första etapp avBotniabanan i stomnätsplanen för perioden --2003.Botniabanan omfattar nybyggnad av järnväg på sträckanBollstabruk----samt upprustning av Ådalsbananpå en sträcka av mellan och , dvs.de bansträckningar som innefattas i motionen. I sammanhanget kanvidare hänvisas till att en särskild statlig utredaretillkallats för att studera utbyggnad (K 1994:05).Enligt utredarens direktiv skall uppdraget redovisas senast den15 (dir. 1994:47).Utskottets förutsätter mot denna bakgrund att en omprövningav bannätets klassificering i sker inomramen för normalt berednings- och uppföljningsarbete. Riksdagenbör därför inte ta något initiativ med anledning av motionen.Med hänvisning till vad som har anförts avstyrker utskottetmotionen.4.2 BanavgifterSedan år 1988 betalar företag som driver trafik på statligajärnvägar avgifter för att de utnyttjar infrastrukturen.Avgifterna är uppdelade i en fast och en rörlig del.De rörliga avgifterna skall avspegla de samhällsekonomiskamarginalkostnaderna och består av spåravgift, driftavgift,rangeravgift samt dieselavgift. Dieselavgiften motsvarar denberäknade miljökostnad som utsläpp av kvävedioxid och kolvätenfrån dieseldrivna fordon ger upphov till. Dieselavgiften utgör31 öre per liter förbrukat bränsle. För fordon med vissavgasrening och motortyp betalas halv dieselavgift.De fasta avgifterna utgår som en årlig avgift för allajärnvägsfordon som är i trafik. Avgiften beräknas efterfordonens vikt och i princip enligt samma regler och belopp perviktenhet som gäller vid beräkningen av fordonsskatten för tungavägtrafikfordon. För s.k. kombivagnar tas ingen fast avgift ut.Avgifterna inlevereras genom försorg tillstatsverket. Regeringen fastställer avgifterna efter förslagfrån . har i uppdrag att lämnaförslag till rörliga banavgifter . Förinnevarande budgetår beräknas trafikavgifterna -- huvudsakligenfrån SJ -- inbringa ca i intäkter tillstatsbudgeten. Av de inbetalda banavgifterna svarardieselavgiften för eller ca 8,5 miljoner kronor.I motion Jo628 (fp) anges att systemet med banavgifter börutvecklas så att de blir miljörelaterade. börbanavgifterna enligt motionen sänkas. Sänkningen kan finansierasgenom ökad beskattning av tung landsvägstrafik. Regeringen börenligt motionen utreda en miljöanpassning av banavgiften ochåterkomma till med ett förslag härom.Utskottet vill erinra om att i samband med att det nuvarandeavgiftssystemet infördes framhölls att enviktig utgångspunkt bör vara att det skapas incitament, såvälför infrastrukturhållaren som för dem som utnyttjarinfrastrukturen, att bedriva verksamheten rationellt (prop.1987/88:50 bil. 1, bet. TU19, rskr. Avgiften skall därförta sikte på att stimulera till användning av heltåg, fler ochsnabbare vagnomlopp, ökad beläggningsgrad i vagnarna, ökatlokutnyttjande m.m. Vidare förutsattes att regeringen nogaföljde vilka konsekvenser avgiftssättningen medförde och atterforderliga korrigeringar vidtogs.Sedan år 1988 har avgiftssystemet blivit föremål föröverväganden inom . har sålunda varje årlämnat förslag till justering av banavgifterna som dels avsetten samhällsekonomisk omräkning, dels en indexuppräkning avgällande avgifter. har härvid framhållit att enförändring av banavgifterna till en samhällsekonomiskt lämplignivå måste åtföljas av en justering av vägtrafikens avgifter.Utskottet bedömer att ekonomiska styrmedel kan varaverkningsfulla i arbetet mot ett mer långsiktigt bärkraftigttransportsystem. Därmed kan också kostnadseffektiva lösningarfrämjas som en angelägen teknikutveckling stimuleras.Utskottet kan konstatera att banavgifterna är av begränsadomfattning både totalt sett och i relation till trafikföretagensoch statens kostnader för infrastrukturen. Utskottet anser motdenna bakgrund att banavgifternas utformning bör övervägasytterligare.Utskottet vill, utöver det uppföljningsansvar som Banverkethar, hänvisa till två statliga utredningar. Den förstautredningen är Trafik- och klimatkommittén (K 1993:01) somskall lämna ett samlat förslag till åtgärder som kan reducerautsläppen av koldioxid och andra klimatpåverkande gaser frånalla trafikslag (dir. 1993:40). En utgångspunkt för uppdraget ärden långsiktiga strategi som lagts fast för hurkoldioxidutsläppen från trafiken skall reduceras (prop.1992/93:179, bet. JoU19, rskr. Utredningen avser attredovisa sitt slutbetänkande . Den andrautredningen är den kommunikationspolitiska kommission somtillsatts med uppdrag att utarbeta en nationell plan förkommunikationerna i (K 1995:01). Kommissionen skallenligt sina direktiv bl.a. analysera hur avgifter inomtransportsektorn kan utformas för att främja ett miljöanpassatoch säkert transportsystem och öka den samhällsekonomiskaeffektiviteten i sektorn (dir. 1994:140). Kommissionen skallavge ett slutbetänkande senast den 1 december 1996.Av det anförda får förutsättas att den frågeställning somtas upp i motionen om en ytterligare miljörelatering avbanavgifterna blir föremål för beredning. I avvaktan påresultatet av detta arbete bör motionen inte föranleda någonåtgärd från sida. Mot bakgrund härav avstyrks motionJo628 (fp) i nu behandlad del.4.3 Ansvar för järnvägsstationerI motion T513 (c) behandlas frågan om kostnadsansvaret föruppförande av resecentrum. Enligt motionen har kommuntillsammans med Länstrafikhuvudmannen i länet, , ,, och kommun gjort enförprojektering av ett resecentrum. Investeringarna för helaanläggningen är beräknad till minst 48 miljoner kr.Enligt motionen har SJ och inte möjlighet attmedverka till finansieringen med mer än ett fåtal miljonerkronor av en gångbro som behövs för en bekväm och säkertrafiklösning. Om bron skall bli verklighet måste därför Alvestakommun, tillsammans med eventuellt andra lokala intressenter,finansiera bron. Visserligen kan statliga medel erhållas frånanslaget till länstrafikanläggningar. har avsatt12 för detta ändamål. Reglerna för dessa medelanges dock vara svårtillämpbara på resecentrumet i . Detär enligt motionärens uppfattning orimligt att kommunen,eventuellt tillsammans med andra lokala intressenter, svarar förhuvuddelen av finansieringen av ett resecentrum, som i förstahand betjänar trafik som SJ och ansvarar för.Huvuddelen av investeringarna bör i stället finansieras avBanverket och SJ.Utskottet kan konstatera att och SJ på regeringensuppdrag redovisat en gemensam utredning omansvarsfördelningen för plattformsförbindelser. I utredningenföreslås att ett nytt statsbidragssystem införs för planskildaplattformsförbindelser som exempelvis gångbroar. Bidragssystemetskall utformas så att av anslagsmedel bidrar med 75 %av investeringskostnaden. Enligt vad utskottet inhämtat beredsförslaget inom . I sammanhanget kan vidarenämnas den prövning som pågår inom av deregler som styr järnvägstrafiken som t.ex. trafikeringsrättensutformning. Regeringens avsikt är att återkomma till riksdagenunder med ett förslag. Inom ramen för dettaberedningsarbete kan gränsdragningsfrågor mellan järnvägensinfrastruktur och trafikföretagen komma att behandlas.Utskottet anser att i avvaktan på resultatet av detta arbetebör den aktuella motionen inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Mot bakgrund härav avstyrks motion T513 (c) inu behandlad del.4.4 Trafikdödade renarI motion T205 (s) framhålls att åtgärder behöver vidtasför att komma till rätta med tågpåkörningar av ren ibl.a. Tågpåkörning av renar innebär ettdjurplågeri eftersom alla renar inte dör genast. Tågpersonalenmåste agera slaktare och även ta hand om delar från djuren, somfastnat på tågen. Detta är en arbetsmiljöfråga som upplevs sommycket obehaglig och påfrestande. Enligt motionären bör därförett flertal insatser vidtas som t.ex. uppförande av flerrenstängsel längs järnvägarna. Det är viktigt att renägarnasjälva också tar ett ett ökat ansvar för att minska antaletolyckor. Vidare bör informationen ökas bl.a. genom media.Utskottet kan konstatera att problemet med trafikdödade renarhar förvärrats . Olyckorna förorsakar framförallt ett stort lidande för djuren men utgör även ett svårtarbetsmiljöproblem. Olyckorna leder i många fall även tilltrafikstörningar. Till bilden hör också den ekonomiskabelastning som olyckorna förorsakar . Ersättningen förvarje tågdödad ren uppgår till ca . Härutövertillkommer kostnader för reparationer, tillsyn m.m.Enligt järnvägslagstiftningen har den som ansvarar förjärnvägsdriften ett strikt skadeansvar. Det innebär attBanverket normalt sett har ersättningsansvaret förrenolyckorna. Enligt gällande ansvarsfördelning är det vidareBanverket som i princip svarar för bannätets inhägnad. försorg och genom insatser med särskildasysselsättningsmedel har stängselskyddet successivt byggts ut.Utskottet delar motionärens uppfattning att det är viktigtatt minska antalet trafikdödade renar. Enligt utskottetsmening krävs en kombination av olika åtgärder som bl.a. flerfasta och mobila stängsel samt ett närmare samarbete medrennäringen. Utskottet vill härvid särskilt framhålla renägarnasansvar. I detta sammanhang bör även andra frågor bli föremål förövervägande, som tekniska hjälpmedel och ersättningssystemetsutformning. Utskottet förutsätter att berörda myndigheter ochparter vidtar mer aktiva åtgärder för att förbättrasituationen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandet i denna del.5 Investeringsplanering och järnvägsutbyggnad5.1 PlaneringsinriktningI motion T505 (m) konstateras att järnvägens fördelar gör sigbäst gällande vid snabba persontransporter med hög kapacitet ochvid transporter av stora godsvolymer på långa avstånd. Detbetyder att om järnvägen skall kunna spela en större roll påframtidens transportmarknad måste järnvägen blikonkurrenskraftig inom dessa båda områden. Det är därför viktigtenligt motionen att investeringsbesluten för de trafikstarkabanorna ligger fast trots den senareläggning iinvesteringstakten som det statsfinansiella läget påkallat.I motion T224 (v) framhålls att rejäla satsningar påjärnvägen skapar många meningsfulla jobb i olika led, frånindustriproduktion till servicearbeten. Vidare gäller enligtmotionen att den tekniska utvecklingen på järnvägsområdet göratt vi har ett helt nytt transportmedel med betydligtbättre prestanda. Motionärerna finner det därför angeläget atten utredning görs om att införa högfartståg i ikombination med dagens befintliga järnvägssystem.Utredningsarbetet bör ske i samarbete med våra nordiska ochbaltiska grannländer.I motion T221 (mp) framhålls behovet av förändradeplaneringsförutsättningar. Enligt motionärerna är järnvägen utantvekan ett av de miljövänligaste transportsätt som vi i dagkänner till. Såväl järnvägsnätet, vagnarna, lastningen somanvändningssättet måste dock utvecklas betydligt för att uppnåbästa möjliga resursanvändning och minsta möjliga påverkan påmiljön. Järnvägsnätet behöver därför byggas ut över hela landet.Utbyggnaden skall självklart anpassas efter transportbehovet,men ske med decentralisering i åtanke. Upprustningen avstamjärnvägsnätet bör påbörjas och de mest angelägnautbyggnaderna genomföras så fort som möjligt.I motion N234 (mp) pekas på den nya tidens behov av grönaarbeten och grönt näringsliv. Genom utbyggnad av järnvägen ökarbehovet av rullande materiel. Detta kan i sin tur leda till enangelägen teknikupphandling och tillverkning av järnvägsmaterieli Sverige.Utskottet vill när det gäller de allmännaplaneringsförutsättningarna erinra om att genom 1993års riksdagsbeslut lagt fast en långsiktig inriktning förjärnvägsinvesteringarna. Riktlinjerna innebär en omfattandeutbyggnad av järnvägsnätet i syfte att erhålla ett effektivt,trafiksäkert och miljövänligt transportsystem som också bidrartill att uppfylla målet om regional balans.För persontrafiken sker en satsning på främst snabbatransporter mellan mer befolkningstäta områden. Betydelsen avatt förbättra de trafikmässiga förutsättningarna för Sverigeshandel inom ett integrerat gör att planerna i storutsträckning också är inriktade på att främja långvägagodstransporter med vårt närområde.