bet · GJ01AU2 · 1995-11-09 00:00:00 — Till grund för utredningen skullevidare läggas Arbetarskyddsstyrelsens utvärdering av åtgärder inom bul-lerområdet som utförts inom ramen för arbete(SOU 1990:49 bil. A).Utredaren avlämnade betänkandet SOU 1993:65 Handlings-plan mot buller. Utredningen presenterade en bred analys av bullerproble-men i samhället och förslag till ett åtgärdsprogram. att Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om buller borde ändras så attexponeringsnivån inte fick överskrida . För kontorsarbete ochannat arbete som fordrar koncentration borde exponeringsnivån inte över-skrida 35 dBA.Regeringen förelade proposition 1993/94:215Handlingsplan mot buller.Riksdagen godkände vad regeringen förordat i propositionen om mål föroch inriktningen på handlingsplanen mot buller (bet. 1993/94:JoU31, rskr.402). När det gällde arbetsmiljöområdet innebar handlingsplanen att arbe-tet med att minska bullerexponeringen i arbetslivet skulle fortsätta medutgångspunkt i vad som var praktiskt möjligt med hänsyn till den tekniskautvecklingen och möjligheterna att begränsa exponeringen. Arbe-tarskyddsstyrelsens uppgift skulle vara att fortlöpande se över de expone-ringsvärden för buller som skall gälla i arbetslivet.Arbetarskyddsverket bedriver fortlöpande ett arbete med avseende påbuller i arbetsmiljön. I löpande tillsynsarbete ingårsåledes buller som en faktor vilken beaktas vid ordinarie inspektioner.Härutöver ägnas buller speciella tillsynsinsatser på flera yrkesinspektions-distrikt. Exempel på branscher är trävaru- och snickeriindustri, textilin-dustri, restauranger, verkstadsindustri, massa- och pappersindustri samtförsvaret.Centralt anordnade tillsynsprojekt med inriktning på hörselskadligt bul-ler har bedrivits i ett stort antal branscher. Syftet med dessaprojekt har varit att få företagen att systematiskt och målmedvetet minskadet hörselskadliga bullret. Företagen har kartlagt bullerexponeringen förarbetstagarna, utrett orsaken till bullret samt upprättat och genomfört tids-planerade åtgärdsprogram.Enligt utskottets mening visar ovanstående genomgång att bullerfråganhar varit och är föremål för en intensiv uppmärksamhet. Ett uttalande frånriksdagen i enlighet med motionärernas önskemål förefaller obehövligt,och utskottet avstyrker därför bifall till motion A214.Psykiska hälsoriskerBarbro m.fl. (mp) pekar i motion A210 på att de psykiska ar-betsmiljöproblemen kommit att uppmärksammas alltmer. I motionen be-gärs ett tillkännagivande om att en sänkning av arbetstiden (yrk. 1) ärnödvändig för att minska den psykiska ohälsan och för att spara pengar påminskad sjukskrivning.Utskottet vill i denna fråga endast konstatera att regeringen i januari 1995tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir. 1995:6) med uppgift bl.a. att ana-lysera de långsiktiga konsekvenserna av alternativa arbetstidsförkortningar.Utskottet är inte berett att föregripa kommitténs arbete genom att gå mo-tionärerna till mötes och förorda ett uttalande av i arbetstidsfrå-gan. Motion A210 avstyrks således i denna del.En annan orsak till stress och otrivsel är enligt nämnda motion en-samarbete (yrk. Motionärerna pekar här på möjligheterna med arbetsro-tation.Utskottet kan konstatera att problem i samband med ensamarbete har dis-kuterats främst med utgångspunkt i de ökade risker sådant arbete för medsig. Utskottet kan emellertid dela motionärens uppfattning att stress ochotrivsel också kan vara en följd av ensamarbete. Arbetarskyddsstyrelsenhar utfärdat en kungörelse (AFS 1982:3) om ensamarbete. Enligt föreskrif-terna skall åtgärder vidtas för att så långt som möjligt ordna ensamarbeteså att den som utför arbetet ensam inte löper större risk för skada än omflera personer gemensamt utför arbetet. Till kungörelsen har fogats kom-mentarer samt praktiska råd. Enligt styrelsens råd är det angeläget att en-samarbetet avbryts med lämpligt mellanrum genom direktkontakt medandra människor. Detta kan ske genom t.ex. växling med annat arbete, etttillräckligt antal raster och pauser och besök av någon under arbetet.Med hänvisning till att ensamarbetsfrågan är uppmärksammad inom be-rörda myndigheters tillsynsansvar anser utskottet att ett tillkännagivandefrån sida är obehövligt, och motion A210 avstyrks även i dennadel.Det hårdnande ekonomiska klimatet ökar enligt samma motion slutligenrisken för mobbning på arbetsplatserna (yrk. Personalvården på arbets-platsen bör, sägs det, ha resurser för att upptäcka och avvärja sådanaproblem.Utskottet anser att det inte heller i fråga om mobbning på arbetsplatserna ärerforderligt med ett uttalande från sida. Även denna fråga äruppmärksammad i så måtto att Arbetarskyddsstyrelsen har utfärdat enkungörelse i ämnet, AFS 1993:17 Kränkande särbehandling i arbetslivet.Enligt reglerna om internkontroll av arbetsmiljön finns enligt utskottetsmening en skyldighet för arbetsgivare att förebygga mobbning på arbets-platsen. Motion A210 avstyrks således även i sistnämnda del.Medicinska kontroller i arbetslivetVänsterpartiet oroas i sin arbetsmarknads- och arbetslivspolitiska motionA287 (yrk. 23) över att medicinska kontroller i arbetslivet blivit allt vanli-gare och att det inte finns någon lagstiftning för privatanställda som regle-rar förfarandet. Antalet företag som använder någon form av drogtest motsina anställda uppges ha fördubblats . Motionä-rerna anser att hos regeringen bör begära förslag till lagstiftningsom förbjuder arbetsgivare att utnyttja dessa tester om det inte finns ett förarbetsgivaren bindande kollektivavtal i frågan.Utskottet tog /upp de utslagningseffekter i detnuvarande arbetsmarknadsläget som kan bli följden av medicinska kon-troller i arbetslivet. 1993/94:AU2, rskr. 2) gav med an-ledning härav regeringen till känna att frågan borde uppmärksammas ilämpligt sammanhang. Regeringen har därefter givit ensärskild utredare i uppdrag att se över frågan om medicinska kontroller iarbetslivet. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 1 april 1996.Utskottet anser för sin del att frågan om en förbudslagstiftning bör infö-ras tills vidare bör anstå i avvaktan på att den omnämnda utredningen blirklar. Motion A287 i aktuell del avstyrks med det anförda.Enklare arbetsmiljöregler för mindre bespisningskökBirgitta () anser i motion A239 att det borde vara möjligt attha enklare arbetsmiljöregler för mindre skolbespisningar. För närvarandegäller Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter AFS 1982:20 om restaurangeroch andra storhushåll med vissa undantag alla typer av storhushåll där 30personer eller fler utspisas. Dessa stränga regler bör enligt motio-nären inte vara obligatoriska för mindre hushåll även om fler än 30 perso-ner utspisas där. Den lokala hälso- och miljöskyddsnämnden börfå rätt att bedöma när undantag från föreskrifter kan godtas.Utskottet konstaterar att på arbetsplatser inom restaurang- och storhus-hållsområdet återfinns ett flertal av de vanligaste arbetsmiljöproblemen -buller, tunga lyft, dåliga arbetsställningar, bristande ventilation, hala golv,kemiska hälsorisker och farliga maskiner. Arbetet är ofta mycket tungt ochbelastningsbesvär och sjukdomar är vanliga liksom skärskador och allergi-er. Flertalet arbetstagare är kvinnor.Arbetsmiljölagen är en ramlag och har bemyndigat regeringenoch Arbetarskyddsstyrelsen att fylla ut bestämmelserna med erforderligaföreskrifter för att förverkliga AML:s intentioner. Syftet med Arbe-tarskyddsstyrelsens föreskrifter i kungörelsen AFS 1982:20 är således atttillförsäkra personalen vid restauranger och andra storhushåll betryggandesäkerhet mot olycksfall och ohälsa samt en dräglig arbetsmiljö i övrigt.Arbetarskyddsstyrelsen följer kontinuerligt utvecklingen i den aktuellabranschen.Utskottet kan ha förståelse för att de ifrågavarande föreskrifterna i vissafall kan förefalla onödigt rigorösa för mindre hushåll. Det bör dock fram-hållas att föreskrifterna ger ett betydande utrymme för Yrkesinspektionenatt ta hänsyn till förhållanden i det enskilda fallet. Dessutom finns vissadispensmöjligheter.Utskottet anser sammanfattningsvis att det problem motionären berör iförsta hand skall hanteras av Arbetarskyddsstyrelsen. Ett initiativ frånriksdagens sida förefaller inte vara påkallat. Med det anförda avstyrkerutskottet motion A239.Kemiska ämnenBarbro m. fl. (mp) framhåller i motion A216 att på många ar-betsplatser utsätts arbetstagare för hälsorisker på grund av exponering förkemiska ämnen trots att koncentrationen av ämnet i miljön understigergällande gränsvärde. Gränsvärdet är ofta en kompromiss mellan medicins-ka effekter och vad som är praktiskt och ekonomiskt genomförbart. Mo-tionären menar att gränsvärden för kemiska ämnen bör sättas så lågt attskadeverkningar på inte uppstår (yrk. 1).Utskottet vill för sin del anföra följande. Arbetsmiljölagen är en ramlag,och en precisering av kraven - t.ex. i form av hygieniska gränsvärden -har i stor utsträckning överlåtits till tillsynsmyndigheterna. Arbetarskydds-styrelsen har således bemyndigats att meddela föreskrifter för planeringoch kontroll av arbetsmiljön. Såväl för arbetsplatsen som för utrustningkan gränsvärden föreskrivas. I Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse AFS1993:9 Hygieniska gränsvärden finns gränsvärden för ca 320 ämnen.Enligt förarbetena till lagstiftningen finns det starka skäl att utsträckagränsvärdessystemet till allt fler kemiska och fysikaliska faktorer i ar-betsmiljön efter hand som förutsättningar föreligger. Kriterierna bör enligtförarbetena vara stränga, bl.a. med hänsyn till människors olika känslighetför besvär. Vidare framhålls i det sammanhanget att alla möjligheter till vara för att hindra att människor som är särskilt känsliga utsätts förinverkan som för dem innebär speciella risker.De hygieniska gränsvärdena revideras löpande av Arbetarskyddsstyrel-sen, bl.a. mot bakgrund av de nya forskningsrön som framkommer. Nästagränsvärdeslista beräknas bli utfärdad i juni 1996.Det rent praktiska arbetet med att ta fram listan med hygieniska gräns-värden tillgår på följande sätt. Två arbetsgrupper medverkar i arbetet medatt ta fram listan - den till Arbetarskyddsstyrelsen knutna föreskriftsgrup-pen resp. den till knutna kriteriegruppen för hygieniskagränsvärden. Föreskriftsgruppen, där representanter för Arbetarskyddssty-relsen och arbetsmarknadens parter ingår, prioriterar förslag om önskvärdaförändringar av olika gränsvärden eller införandet av nya ämnen i gräns-värdesförteckningen. Därefter beställer man vetenskaplig dokumentationfrån kriteriegruppen, vilken består av forskare inom arbetsmedicin ochtoxikologi. Kriteriegruppen sammanställer vetenskaplig dokumentation omdet aktuella ämnet. Dokumentationen bygger på såväl svenska som utländ-ska forskningsresultat. Kriteriegruppen skriver sedan ett underlag somöverlämnas till Arbetarskyddsstyrelsen. Styrelsen gör därefter en bedöm-ning av näringslivsfrågor på det aktuella området, hur stora mängder av detaktuella ämnet som hanteras, hur stora arbetsgrupper som är utsatta, da-gens exponeringsnivåer, tekniska möjligheter att minska exponeringen,kostnadsfrågor, kontrollmöjligheter samt kostnader för mätning och analysm.m. Underlaget diskuteras i föreskriftsgruppen. Därefter sammanställerArbetarskyddsstyrelsen ett förslag till kungörelse vilket sänds på remisstill arbetsmarknadens parter m.fl. Remissvaren beaktas och därefter över-lämnas ett förslag till , vilken fattar beslutom utfärdande av kungörelse.Enligt utskottets mening motsvarar gränsvärdessystemet de allmännakrav som bör ställas för att så långt som möjligt begränsa exponeringen förämnen som kan föranleda ohälsa. Utskottet förutsätter att Arbetarskydds-styrelsen fastställer de hygieniska gränsvärdena på en så låg nivå sommöjligt, så att betryggande marginal uppnås till den nivå där oacceptablaskadeeffekter kan uppstå. Med hänvisning till vad som ovan anförts av-styrker utskottet motion A216 i här berörd del.Enligt motion A216 bärs kostnaderna för arbetsskador av samhäl-let. I motionen föreslås en lag där ansvaret för kostnader för arbetsskadortill följd av kemiska ämnen läggs på arbetsgivaren (yrk. 4).Utskottet vill framhålla att såvitt gäller kostnaderna för den nuvarandearbetsskadeförsäkringen, betalas dessa av arbetsgivare, dels via en soci-alavgift, för arbetsgivare och för egenföreta-gare, dels via avkastningen från Arbetsskadefonden. Arbetsskadefondenuppvisar ett underskott som täcks av staten. Staten bär såle-des också en del av kostnaderna för försäkringen. Utskottet anser att an-svaret för de försäkringsrelaterade kostnaderna vid arbetsskador till störstadelen redan åvilar arbetsgivare och att det ansvar motionären efterlysersåledes redan existerar. Utskottet avstyrker med detta bifall till motionenockså i denna del.Samma motionärer föreslår slutligen (yrk. 5) att ett skyddsombud skall fårätt att stoppa arbetet när en i produktionen använd produkt innehåller etthälsofarligt ämne som inte har innehållsdeklarerats. På grund av tillverk-ningshemligheter deklareras en produkt inte alltid helt ut, även om dennaprodukt ingår i produktionen. Oförutsedda skador kan härigenom uppstå.Ett skyddsombud måste enligt motionen ha rätt att stoppa produktionenvid misstanke om förmodade skaderisker.Utskottet anser att de gällande bestämmelserna om skyddsombuds befo-genheter förefaller att vara tillräckliga även i den situation motionärenbeskriver.Ett skyddsombud som misstänker att ett hälsofarligt ämne används iproduktionen kan enligt 6 kap. AML vända sig till arbetsgivaren och begä-ra de åtgärder han anser nödvändiga för att uppnå en tillfredsställandearbetsmiljö. Han kan också begära att en viss undersökning skall göras förkontroll av förhållandena inom skyddsområdet. Arbetsgivaren är skyldigatt utan dröjsmål lämna besked i frågan. Gör arbetsgivaren inte det kanYrkesinspektionen meddela föreläggande eller förbud.Om skyddsombudet bedömer att det föreligger fara skall han i förstahand vända sig till arbetsgivaren och begära att åtgärder vidtas. Sker trotsdetta ingenting måste skyddsombudet påkalla ingripande från Yrkesin-spektionen. Är faran emellertid så överhängande att rättelse av tidsskäl intekan ske den normala vägen, har skyddsombudet rätt att avbryta arbetet.Med hänvisning till vad ovan anförts avstyrker utskottet bifall till motionA216 även i ifrågavarande del. beträffande proposition 1995/96:79att med bifall till proposition 1995/96:79 och med avslagpå motion 1995/96:A1 antar regeringens förslag till lag om ändringi arbetsmiljölagen (1977:1160) och förslag till lag om ändring i la-gen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete,res. 1 (m)2. beträffande ökat inflytande för de anställdaatt avslår motion 1994/95:Jo664 yrkande 2,res. 2 (v)3. beträffande ansvaret för arbetsmiljöarbetetatt avslår motion 1994/95:A217 yrkandena 1 och 5,res. 3 (v)4. beträffande regionala skyddsombudatt avslår motion 1994/95:A204,5. beträffande säkrare arbetsmetoderatt avslår motion 1994/95:A213 yrkande 2,6. beträffande bullerfria miljöeratt avslår motion 1994/95:A214,res. 4 (mp)7. beträffande en sänkning av arbetstidenatt avslår motion 1994/95:A210 yrkande 1,res. 5 (mp)8. beträffande ensamarbeteatt avslår motion 1994/95:A210 yrkande 2,res. 6 (mp)9. beträffande mobbningatt avslår motion 1994/95:A210 yrkande 3,res. 7 (mp)10. beträffande medicinska kontroller i arbetslivetatt avslår motion 1994/95:A287 yrkande 23,res. 8 (v)11. beträffande enklare arbetsmiljöregler för mindre bespis-ningskökatt avslår motion 1994/95:A239,res. 9 (m)12. beträffande khälsorisker på grund av exponering för kemis-ka ämnenatt avslår motion 1994/95:A216 yrkande 1,13. beträffande ansvar för arbetsgivarna för arbetsskadoratt avslår motion 1994/95:A216 yrkande 4,14. beträffande stoppningsrätten för skyddsombudatt avslår motion 1994/95:A216 yrkande 5.Stockholm den 9 november 1995På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), LailaBjurling (s), (), (), (),(), (), (),(), (), () och IngridBurman(v).Reservationer1. Proposition 1995/96:79 (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 6 slutar med "till motionen" bort ha följande lydelse:I enlighet med vad som sägs i den moderata kommittémotionen A1 anserutskottet att man inte bör gå längre när det gäller att göra AML tillämplig ienskilda hushåll än vad som krävs för att uppfylla landets internationellaåtaganden. Lagändringen bör alltså inskränka sig till de ändringar somföreslagits i den inom utarbetade prome-morian Minderåriga i arbetslivet. Bara 5 kap. och vissa delar av 7 och 8kap. i lagen bör alltså bli tillämpliga på arbete utfört av minderåriga i hus-ligt arbete. Regeringens förslag är enligt utskottets mening olyckligt efter-som det innebär en långtgående reglering vars konsekvenser inte redovi-sats i propositionen, än mindre utretts. Utskottet befarar att förslagetkommer att leda till att arbetsgivare inte kommer att anställa ungdomarunder i sitt hushåll eftersom man då måste följa det omfattande re-gelverket i AML, vilket inte är nödvändigt om arbetstagaren fyllt 18 år.Med den rådande höga ungdomsarbetslösheten är det inte försvarbart attpå detta sätt begränsa ungdomars möjligheter att få jobb.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande proposition 1995/96:79att med bifall till motion 1995/96:A1dels avslår proposition 1995/96:79,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Ökat inflytande för de anställda (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottet har"och slutar med "i denna del" bort ha följande lydelse:De anställda har oftast en god överblick och kunskap om de mil-jöproblem, och deras lösning, som respektive arbetsplats alstrar. Anställdamåste ges rätt att påverka dels sin egen arbetsmiljö, dels arbetsplatsensproduktion så att den styrs bort från insatsvaror och processer som harnegativ miljöpåverkan.De ämnen och processer som ger upphov till arbetsmiljöproblem orsakarockså till stor del problem i den yttre miljön. Den omfattande kunskap ocherfarenhet som genom årens lopp byggts upp inom fackföreningsrörelsenbör tas till vara och kan bli till utomordentligt stor nytta för miljöskyddsar-betet i samhället i stort. Mer av arbetsmiljöforskningen bör ta sin utgångs-punkt i de anställdas erfarenheter.Arbetsmiljöarbetet skall vara en del av det fackliga arbetet. Stoppnings-rätten som tillkommer skyddsombud bör i stället primärt tillkommadet lokala facket som sedan i sin tur kan delegera den till skyddsombuden.Effektiva sanktionsmöjligheter måste vidare skapas mot den arbetsgivaresom inte vidtar åtgärder när missförhållanden har lett till att arbetet harstoppats. Det lokala facket bör slutligen också ges laglig rätt att stoppa ettarbete som medför problem i den yttre miljön.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande ökat inflytande för de anställdaatt med anledning av motion 1994/95:Jo664 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Ansvaret för arbetsmiljöarbetet (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottet hade"och på s. 8 slutar med "ifrågavarande delar" bort ha följande lydelse:Sedan avrustade företagshälsovården genom attkraftigt skära i statsbidraget ankommer det på arbetsmarknadens parter attgöra upp om hur arbetsmiljön och rehabiliteringen på arbetsplatserna skallskötas. förespråkar en kvalificerad företagshälsovård därden förebyggande verksamheten högprioriteras. Denna verksamhet har ofta delegerats till skyddskommittéer av arbetsgivarna, vilket medförten oklar verksamhetsinriktning. vill ge det förebyggandearbetsmiljöarbetet en klar inriktning och organisation. Det innebär att i defall inte avtal kan träffas mellan parterna skall samhället genom lagstift-ning tillförsäkra alla arbetstagare företagshälsovård. AML bör vidarekompletteras med en föreskrift om att arbetsgivare är skyldiga att ställaekonomiska resurser till förfogande för arbetsmiljöarbetet. Till små företagsom kan ha svårt att klara ekonomin för sin företagshälsovård måste statli-ga bidrag utgå.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande ansvaret för arbetsmiljöarbetetatt med anledning av motion 1994/95:A217 yrkandena 1och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Bullerfria miljöer (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 som börjar med "Utskottetvill" och på s. 11 slutar med "motion A214" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med i motion A214 att de ständigtökande ljudnivåerna i samhället och inte minst på arbetsplatserna är ettstort problem. En ständig bullermatta påverkar det undermedvetna och göratt irritation och psykisk ohälsa uppstår. Utvecklingen gör att behovet avbullerfria miljöer blir allt mer påtagligt. Utskottet bedömer att en utredningsom klarlägger behovet i samhället och särskilt på arbetsplatserna av bul-lerfria miljöer skulle kunna medverka till att det skapas miljöer där bulleroch bakgrundsljud minimerats.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande bullerfria miljöeratt med anledning av motion 1994/95:A214 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. En sänkning av arbetstiden (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottet villoch slutar med "i denna del" bort ha följande lydelse:Utskottet delar syn i motion A210 att man genom att delapå arbetet genom en arbetstidsförkortning kan skapa bättra arbetsmiljö ocharbetstillfredsställelse. Genom att arbeta färre timmar skapas också flerarbetstillfällen. En sänkning av övertidsuttaget, vilket kan åstadkommasgenom en högre skatt på marginalen, minskar stressen och människor mårbättre. Såväl arbetstidsförkortning som minskat övertidsuttag har en socialdimension och bidrar till att minska den psykiska ohälsan. Detta leder i sintur till lägre utgifter i sjukförsäkringen. Detta bör som sin me-ning ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande en sänkning av arbetstidenatt med anledning av motion 1994/95:A210 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Ensamarbete (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottetkan" och slutar med "i denna del" bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning i motion A210 att dålig psykiskarbetsmiljö kan bero på ensamarbete som ger upphov till stress och otriv-sel. Strukturrationaliseringar har lett till att ensamt övervakningsarbeteersatt lagarbete. Den ökande datoriseringen har också resulterat i att en-samarbetet blivit vanligare. Utskottet anser att den mänskliga aspektenmåste beaktas och att man i större utsträckning t. ex. tillämpar arbetsrota-tion.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande ensamarbeteatt med anledning av motion 1994/95:A210 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Mobbning (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "i sistnämnda del" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är viktigt att personalvården på arbetsplatsen harresurser att upptäcka och avvärja mobbning. I ett hårdnande ekonomisktklimat ökar risken för mobbning, och det är viktigt att problemet kan upp-täckas och avvärjas . Särskilt utsatta är kvinnor, ungdomar och invand-rare. De som mobbar har ofta ett så lågt känsloengagemang att de inte ärmedvetna om sitt handlande och offrets lidande.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande mobbningatt med anledning av motion 1994/95:A210 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8.