bet · GI01KrU25 · 1995-04-04 00:00:00 — I betänkandet behandlas de förslag som regeringen lagt fram ibudgetpropositionen under avsnittet Film m.m. samtvissa av förslagen under avsnittet Myndigheter på radio- ochTV-området.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningtill Stöd till svensk filmproduktion m.m. (),Stöd till filmkulturell verksamhet (), Stödtill fonogram och musikalier (), Utbyte avTV-sändningar mellan och (),() samt Forskning ochdokumentation om medieutvecklingen m.m. ().Totalt föreslås således i betänkandet en medelsanvisning på257 . Vidare tillstyrker utskottet ett ipropositionen framlagt förslag om fortsatt giltighet under år1996 av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram.Utskottets ställningstagande beträffande regeringensbudgetförslag innebär att motionsförslag som avser dessaavstyrks.Vidare avstyrker utskottet motionsyrkanden som syftar till attett regionalt stöd till filmproduktion skall inrättas samt attproduktionsstöd skall utgå till textning av svenska filmer. Ävenförslag att medel skall avsättas för ett nationellt filmmuseumavstyrks liksom förslag om att skall delta iuppbyggnaden av ett gemensamt europeiskt filmsamarbete.Till betänkandet har fogats två reservationer. Regeringen har i proposition 1994/95:100 bilaga 12() under C. Konstarterna och det trycktaordet avsnittet Film m.m. och under D. Radio och television m.m.avsnittet Myndigheter på radio- och TV-områdetdels under punkt C 29 (s. 113--114) föreslagit riksdagenatt till Stöd till svensk filmproduktion m.m. för budgetåret1995/96 anvisa ett reservationsanslag på ,dels under punkt C 30 (s. 114--116) föreslagit riksdagenatt till Stöd till filmkulturell verksamhet för budgetåret1995/96 anvisa ett reservationsanslag på ,dels under punkt C 31 (s. 116--117) föreslagit riksdagenatt till Stöd till fonogram och musikalier för budgetåret1995/96 anvisa ett reservationsanslag på ,dels under punkt D 4 (s. 143--145) föreslagit riksdagenatt1. anta förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen(1986:3) om rundradiosändning av finländska televisionsprogram,2. till Utbyte av TV-sändningar mellan och /96 anvisa ett förslagsanslag på43 ,dels under punkt D 5 (s. 146--147) föreslagit riksdagenatt till för /96 anvisa ettramanslag på ,dels under punkt D 6 (s. 147) föreslagit atttill Forskning och dokumentation om medieutvecklingen m.m. /96 anvisa ett reservationsanslag på900 000 kr.Lagförslaget har intagits i bilaga till betänkandet. 1994/95:Kr205 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör delta i uppbyggnaden avett gemensamt europeiskt filmsamarbete,5. att avsätter medel till ett nytt filmmuseum,22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att anslaget till böranpassas till verksamhetens omfattning.1994/95:Kr210 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om textning av svenskt tal i spelfilmer somfår produktionsstöd.1994/95:Kr240 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att till Stöd till filmkulturell verksamhet /96 anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således 95 780 000 kr.1994/95:Kr241 av m.fl. (fp, s, c, v, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat stöd till regionala filmfonder genomen omfördelning med i anslaget för Stöd tillsvensk filmproduktion.1994/95:Kr242 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regional filmproduktion. Stöd till svensk filmproduktion m.m. (C 29)Ett sexårigt film- och videoavtal, som träffats mellan staten,film- och videobranschen, och (numera ) trädde i kraft den 1 januari1993. Avtalet reglerar hur Svenska Filminstitutets stöd tillsvensk filmproduktion skall utformas samt hur parterna skallfinansiera denna verksamhet. Avtalet har, enligt överenskommelsemellan parterna, varit föremål föröverläggningar i syfte att undersöka om förutsättningarna föravtalet har förändrats.I propositionen anförs bl.a. att vissa frågor rests rörandefördelningen mellan för- och efterhandsstöd till filmproduktion.Dessa frågor kan enligt regeringens mening lösas inomfilmavtalets ram. Regeringen finner inga skäl att förändra deövergripande mål för verksamheten som angetts i proposition1992/93:10 Film- och videoavtalet och statens stöd tillfilmkulturell verksamhet. I avvaktan på förslag rörandeeventuell mervärdesskattebeläggning av vissa tjänster haröverläggningarna om ändringar av film- och videoavtaletajournerats.Regeringen föreslår att anslaget förs upp med 91 020 000kronor för nästa budgetår.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Utskottet behandlar i detta sammanhang tre motioner som avseranvändningen av produktionsstödet.Två av de aktuella motionerna behandlar frågan om stöd tillregional filmproduktion. Motionärerna bakom motion Kr241 (fp,s, c, v och kds) anför att regionala filmfonder syftar till attinitiera, stimulera och finansiera professionella produktionerinom filmområdet, dvs. kort-, dokumentär- och långfilm för bio.Som exempel nämns i motionen Västsvenska filmfonden.Motionärerna föreslår att av förevarandeanslag skall avsättas och fördelas mellan olika regionalafilmfonder.Även motionären bakom motion Kr242 (s) föreslår att statligamedel skall anvisas för regional filmproduktion. Något beloppför sådant stöd anges inte i motionen.Regional filmproduktion har blivit alltvanligare. Den i motionen nämnda Västsvenska filmfonden, sombildades , är landets första regionalafilmfinansieringsfond. Fondens syfte är att möjliggöra enkontinuerlig produktion av konstnärligt intressant dokumentär-,kort- och långfilm i . Fonden drivs som en ideellförening. Medlemmar är bl.a. , och samt genom ,i , SVT m.fl. I en broschyrom fonden anges bl.a. att utformningen av det nationellastödsystemet för filmproduktion gör att många filmprojekt harsvårt att få ihop de sista miljonerna i sin budget. Därför kanVästsvenska filmfonden, trots sitt i uppbyggnadsskedet blygsammakapital, vara en viktig finansieringsmöjlighet i slutet avfinansieringsarbetet när toppfinansieringen saknas. Även sombottenfinansiär har fonden visat sig vara betydelsefull.Regionala satsningar på stöd till filmproduktion har gjortsäven i andra regioner i landet. Utskottet har hösten 1993beskrivit den verksamhet som bedrivs vid Filmpool Nord som skallge tekniskt, ekonomiskt, administrativt, juridiskt ochkonstnärligt stöd till i första hand Norrbottensfilmare ochfilmer som har och som utgångspunkt(bet. 1992/93:KrU7 s. 8). Liknande verksamhet bedrivs iJämtlands län vid Filmpool och i vidFilmpool . Utskottet har vidare inhämtat att det finnslångtgående planer på att inrätta en sydsvensk filmfond i Skåne.Utskottet har vid en rad tillfällen, ,behandlat frågor om stöd till regional filmproduktion. Utskottetkan i likhet med tidgare år konstatera att fördelningen avproduktionsstödet i enlighet med film- och videoavtalet ankommerpå efter förslag frånfilmkonsulenterna. Vid fördelningen av produktionsstödet skallhänsyn inte tas till produktionsorten. (Jfr bl.a. bet.1993/94:KrU28 s. Utskottet vill i likhet med tidigare årunderstryka att det är angeläget att det finns godaförutsättningar för filmproduktion i regioner utanförStockholmsregionen. Enligt utskottets uppfattning utgörVästsvenska fonden ett gott exempel på hur centrala ochregionala medel kan samverka för att finansiera filmproduktion.Vidare vill utskottet erinra om att det arbete som pågår inomkommittén om kulturpolitikens inriktning ()innebär att en utvärdering skall göras av kulturpolitikenshittillsvarande inriktning med utgångspunkt i 1974 årskulturpolitiska mål, bl.a. det s.k. decentraliseringsmålet (dir.1993:24). skall även -- i enlighet med sinatilläggsdirektiv -- analysera massmediernas inverkan på denkulturella utvecklingen (dir. 1994:146). Enligt utskottetsuppfattning är det naturligt att utredningen i detta sammanhangbehandlar frågor som rör regional filmproduktion. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr241 och Kr242.Frågan om textning av svenska filmer behandlas i motionKr210 (s). Med tanke på att en stor del av befolkningen harhörselproblem bör filmer som erhåller produktionsstöd i högreutsträckning än textas. Denna fråga bör, ansermotionärerna, beaktas i samband med att ett nytt filmavtaltecknas (yrkande 3).Enligt gällande filmavtal finns ingen särskild stödform förtextning av filmer. Självklart finns det inte något som hindraratt det stöd som en filmproduktion erhåller även kan användasför textning. Det ankommer på producenten av en film att bedömahur resurserna skall användas.Utskottet konstaterar att hörbarheten när det gäller svenskfilm utgör ett problem för många, både i bio- och TV-publiken.Av den anledningen textas ett urval svenska långfilmer som visasi av Text-TV-redaktionen inom företaget.Utskottet anser att det finns skäl för regeringen att inför ettnytt filmavtal uppmärksamma den i motionen aktualiserade frågan.Enligt utskottets uppfattning bör dock inte ta någotinitiativ med anledning av motionen. Denna avstyrks således.Stöd till filmkulturell verksamhet (C 30)Under anslaget beräknas medel för bl.a. främjande av spridningoch visning av värdefull film, verksamhet riktad till barn ochungdom, bevarande av filmer och material av kulturhistorisktintresse och för och ledning. Vidareberäknas under anslaget medel för filmstöd.I propositionen konstateras att förbättringar ochrationaliseringar av verksamheten vid Filminstitutet företagits,bl.a. genom att vissa verksamheter har överförts tillorganisationsformer med eget resultatansvar och egenfinansiering. Regeringen anser att verksamheten bör koncentrerasytterligare i riktning mot ett mer begränsat antal centralafilmkulturella uppgifter och att en fortsatt rationalisering avarbetet bör ske. Regeringen föreslår att skall fååteruppta viss import av vuxenfilm. För denna verksamhet har500 beräknats. föreslås ifortsättningen få svara för kostnader som kan uppkomma inomramen för Europaunionens (EU) MEDIA 95-program och andrainternationella program på filmområdet. Medel härför,, föreslås anvisade under en särskildanslagspost.Regeringen föreslår att skall anvisasunder anslaget.I tre motionsyrkanden behandlas frågor om den filmkulturellaverksamheten och medelstilldelningen under förevarande anslag.Med anledning av filmens 100-årsjubileum föreslår motionärernabakom motion Kr240 (fp) att anslaget bör tillföras 5 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslagit, dvs. totalt95 (yrkande 13).En rad aktiviteter planeras i hela världen och1996 med anledning av filmens 100-årsjubileum. I slutet av1800-talet konstruerade de franska bröderna enkombinerad filmkamera och projektor som kunde visa film på duk.I december 1895 ägde den först offentliga visningen av film rumi . senare ägde den första filmvisningen iSverige rum i , som har en samordnande roll för firandeti , har inhämtats att en rad aktiviteter planeras medanledning av jubileet. Av dessa kan följande nämnas.Jubileumsafton. Ett jubileumsprogram anordnas avFilminstitutet och och planeras äga rum och sändas i TV 4den 8 september 1995.Den stora biodagen. Alla biografer kommer att visafilm från morgon till kväll tillrabatterat pris. Lokala biografägare, kulturnämnder m.fl.planerar sidoarrangemang av olika slag samma dag.Filmtåget. , ochRiksutställningar planerar en tågturné som skall täcka helalandet med premiär . Itåget skall bl.a. finnas en biograf och en utställning omfilmens utveckling. kommer skolor att erbjudasguidade visningar av utställningen, filmvisningar m.m. Underkvällstid kommer ett flertal seminarier att anordnas i tåget.Andra utställningar. Fyra utställningar öppnas på Tekniskamuseet om filmens förhistoria, filmkameranshistoria, och svenska filmkomiker. Även andra museerrunt om i landet planerar utställningar i anslutning tilljubileet.Utgivning av frimärken. ger posten ut sexjubileumsfrimärken med motiv från svenska filmklassiker.Härutöver kan nämnas att filmfestivaler kommer att arrangerasrunt om i landet, bl.a. i , , och Umeåsamt att Arbetets museum i avser att påbörja ettforskningsprojekt rörande arbetarrörelsens filmer.Enligt utskottets uppfattning är det glädjande attfilmjubileet får en stor uppslutning i landet av olikaorganisationer, privata företag, kulturinstitutioner m.fl. En såomfattande manifestation torde påtagligt kunna bidra till attöka medvetenheten om filmen som kulturell företeelse.Utskottet kan inte biträda motionens förslag att särskildamedel skall beräknas för filmens 100-årsjubileum. Med hänsynhärtill och då utskottet inte heller i övrigt har något atterinra tillstyrker utskottet regeringens förslag. Motion Kr240yrkande 13 avstyrks således.I motion Kr205 (mp) föreslås att skall avsättamedel för ett nationellt filmmuseum (yrkande 5). Någotbelopp preciseras inte i motionen.Utskottet behandlade ett motionsförslag om attutreda förutsättningarna för att inrätta ett filmmuseum iStockholm (bet. 1994/95:KrU1). Motionen avstyrktes medhänvisning till att i sin anslagsframställningför perioden --begärt bidragför att förbereda och projektera ett filmmuseum och attregeringens beredning av frågan inte borde föregripas. I nämndabetänkande redovisade utskottet även att en särskild avdelningvid i inrättats som filmmuseum.Utskottet erinrar om att regeringen har överlämnatMuseiutredningens betänkande (SOU 1994:51) Minne och bildningtill . Betänkandet skall tillsammans medremissyttranden bilda underlag för utredningens fortsattaöverväganden. Utskottet är inte berett att föregripautredningens arbete. Utskottet vill tillägga att utskottet harinhämtat att förbereder en nationell kampanj isyfte att lägga grunden för ett framtida filmmuseum.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen idenna del.Sverige bör -- menar motionärerna bakom samma motion, nämligenmotion Kr205 (mp) -- delta i uppbyggnaden av ett gemensamteuropeiskt filmsamarbete (yrkande 3).Med anledning av motionsyrkandet redovisar utskottet deprogram på filmområdet som finns inom EU och inomEuroparådet. Vidare redovisar utskottet det paneuropeiskasamarbete som bedrivs genom Audiovisuella Eureka.Inom EU finns ett särskilt mediaprogram, benämnt MEDIA95 (=MEDIA I), avsett att löpa t.o.m. år 1995.Programmet innehåller stimulansåtgärder för den europeiska film-och TV-industrin. Däremot finns i programmet inte någotregelrätt produktionsstöd. Målet för programmet är att främjasamverkan mellan olika medier i , att balanseramarknadskrafterna och att mobilisera startkapital. Programmetsyftar bl.a. till attförbättra distributionen av europeiska produktioner genom attstärka biografer och videohandeln,förbättra produktionsvillkoren för europeiska produktionerbl.a. genom att utveckla nya finansieringsformer, ny teknologisamt återanvändning av arkiverat material,förbättra yrkeskunnandet inom vissa nyckelgrupper ochstödja utvecklingen av den audiovisuella produktionen i ländermed svag produktionskapacitet och/eller med begränsad geografiskeller språklig räckvidd.Minst tre länder skall medverka i ett projekt och högsthälften av kostnaderna kan täckas genom bidrag från MEDIA 95.EU-kommissionen har fattat principbeslut om attföreslå ministerrådet och att förlängaprogrammet till att gälla från till den 31december 2000, dvs. Det fortsatta programmetbenämns MEDIA II. Förslaget till MEDIA II-programmet innebäratt det skall koncentreras till tre delprogram som avserutbildning, distribution och utveckling på film- och TV-området.Den ekonomiska tyngdpunkten skall enligt förslaget läggas på detdelprogram som avser distribution, bl.a. i syfte att ökacirkulationen av europeiska film- och TV-produktioner. Anslagettill programmet föreslås bli fördubblat under nästa period ochuppgå till 400 miljoner ecu (motsvarande ca ).Inom inrättades en europeisk fond förfilmproduktion, Eurimages. En grundförutsättning för att enproduktion skall erhålla stöd är att minst tre europeiska länderär involverade i projektet. Innevarande budgetår bidrar Sverigemed till fonden, en kostnad som belastaranslaget Stöd till svensk filmproduktion m.m. I sammanhanget börnämnas att den framtida inriktningen av Eurimages för närvarandediskuteras inom Europarådet.Audiovisuella Eureka, som inrättades , har tilluppgift att stödja utvecklingen av intressanta europeiskaprojekt på film-, TV- och videoområdet. Bakom organisationenstår 33 länder i samt . Vidare ingårEuroparådet som ständig observatör. Audiovisuella Eurekafungerar som ett nätverk med uppgift att förmedlagränsöverskridande kontakter. Något särskilt produktionsbidragutbetalas inte. Projekt som godkänts av Audiovisuella Eurekaförses med en särskild etikett (label), en kvalitetsstämpel somfungerar som en rekommendation till eventuella finansiärer.Hittills har ca 100 projekt försetts med denna etikett.Det samarbete som sker inom det mediepolitiska området berörfrämst den audiovisuella sektorn med produktion och distributionav film och TV-program. Som framgår av den redovisning somlämnats i det föregående samarbetar genom sittdeltagande i de tre programmen med praktiskt taget hela Europapå filmområdet. Utskottet konstaterar att motionsyrkandetsåledes redan är tillgodosett och därför bör avslås avriksdagen.Stöd till fonogram och musikalier (C 31)Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Utbyte av TV-sändningar mellan och (D 4)Från anslaget utgår medel till ,Svenska och förkostnader med anledning av utbyte av TV-sändningar mellanSverige och Finland.Utskottet tillstyrker förslag av regeringen till lag omfortsatt giltighet av lagen (1986:3) om rundradiosändning avfinländska televisonsprogram till utgången av år 1996.Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag tillmedelstilldelning, vilket innebär att anslaget för budgetåret1995/96 bör föras upp med 43 666 000 kronor.Statens biografbyrå (D 5)skall enligt lagen (1990:886) omgranskning och kontroll av filmer och videogram samt enligt sininstruktion (1990:994) granska videogram avsedda för offentligvisning. Byrån är också tillsynsmyndighet för videogrammarknadenoch skall yttra sig till Justitiekanslern i vissa åtalsärendenrörande våldsskildringar i filmer. Övergripande mål förbiografbyrån är att minska förekomsten av skadligavåldsskildringar i rörliga bilder.I sin årsredovisning konstaterar byrån att antalet beslag sommisstänks innehålla olaga våldsskildring har ökat starkt, vilketmedfört ökade arbetsuppgifter när det gäller yttranden tillJustitiekanslern. Byrån har i en särskild skrivelse tillregeringen föreslagit en avgiftsanordning avseende dessayttranden.Regeringen anser att byråns verksamhet skall fortsätta ienlighet med uppsatta mål. Därmed avses bl.a. -- som framgår avdet föregående -- att ett övergripande mål skall vara att minskaförekomsten av filmer som innehåller skadliga våldsskildringar(regleringsbrevet för /95).För nästa budgetår föreslås ett ramanslag på 11 589 000kronor.I motion Kr205 (mp) anförs att Biografbyråns arbetsbörda ökati och med att antalet våldsskildringar ökat. Motionärerna bakommotionen anser att Biografbyråns ramanslag skall anpassas tillbyråns arbetsbörda (yrkande 22).Biografbyrån skall i fråga om olaga våldsskildringar i filmeroch videogram yttra sig till Justitiekanslern () innan allmäntåtal väcks (16 kap. 19 § ). Den avgift som JKbetalar härför redovisas på inkomsttitel på statsbudgeten.Av Biografbyråns årsredovisning för /94 framgåratt det skett en viss minskning av den reguljäragranskningsverksamheten . harantalet misstänkta olaga våldsskildringar fluktuerat. I linjemed vad motionärerna framhåller är det enligt utskottetsuppfattning svårt att bedöma hur stor arbetsvolymen kan kommaatt bli för under nästa budgetår. Utskottet finnerinte anledning att frångå regeringens beräkningsgrunder.Utskottet gör således bedömningen att de kostnader somBiografbyrån kommer att ha både i fråga om den reguljäragranskningsverksamheten och i fråga om granskningen av olagavåldsskildringar bör rymmas inom det föreslagna ramanslaget. Detanförda innebär att utskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelstilldelning och avstyrker motionsyrkandet.Forskning och dokumentation om medieutvecklingen m.m. (D 6)Utskottet tillstyrker regeringens förslag. beträffande medelsanvisningen till Stöd till svenskfilmproduktion m.m.att med bifall till regeringens förslag till Stödtill svensk filmproduktion m.m. för /96 underelfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 91 020 000kr,2. beträffande stöd till regional filmproduktionatt avslår motionerna 1994/95:Kr241 och1994/95:Kr242,3. beträffande textning av svenska filmeratt avslår motion 1994/95:Kr210 yrkande 3,4. beträffande medelsanvisningen till Stöd tillfilmkulturell verksamhetatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1994/95:Kr240 yrkande 13 till Stöd tillfilmkulturell verksamhet för /96 under elftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,res. 1 (fp)5. beträffande medel för ett nationellt filmmuseumatt avslår motion 1994/95:Kr205 yrkande 5,res. 2 (mp)6. beträffande ett gemensamt europeiskt filmsamarbeteatt avslår motion 1994/95:Kr205 yrkande 3,7. beträffande medelsanvisningen till Stöd till fonogram ochmusikalieratt med bifall till regeringens förslag till Stödtill fonogram och musikalier för /96 underelfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 19 107 000kr,8. beträffande förslag till lag om fortsatt giltighet avlagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisonsprogramatt antar regeringens förslag till lag om fortsattgiltighet av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram,9. beträffande medelsanvisningen till Utbyte avTV-sändningar mellan och Finlandatt med bifall till regeringens förslag tillUtbyte av TV-sändningar mellan och /96 under elfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,10. beträffande medelsanvisningen till Statens biografbyråatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1994/95:Kr205 yrkande 22 till Statensbiografbyrå för /96 under elfte huvudtitelnanvisar ett ramanslag på ,11. beträffande medelsanvisningen till Forskning ochdokumentation om medieutvecklingen m.m.att med bifall till regeringens förslag tillForskning och dokumentation om medieutvecklingen m.m. /96 under elfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på 900 000 kr.Stockholm den 4 april 1995På kulturutskottets vägnarElisabeth FleetwoodI beslutet har deltagit: (), BeritOscarsson (s), (), (), IngegerdSahlström (s), (), (), Carl-JohanWilson (fp), (), (v),(), (), (), FannyRizell (kds), (), () ochErik (). Medelsanvisningen till Stöd till filmkulturell verksamhet(mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse:Utskottet erinrar om att staten tagit ett renodlat ansvar förden filmkulturella verksamheten. I likhet med motionärerna bakomyrkande 13 i motion Kr240 (fp) anser utskottet det därför varamotiverat att särskilda medel, nämligen ,anvisas med anledning av filmens 100-årsjubileum. Utskottetsställningstagande innebär att totalt böranvisas under förevarande anslag.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande medelsanvisningen till Stöd tillfilmkulturell verksamhetatt med bifall till motion 1994/95:Kr240 yrkande 13och med anledning av regeringens förslag till Stöd tillfilmkulturell verksamhet för /96 under elftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,2. Medel för ett nationellt filmmuseum (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet erinrar" och på s. 7 slutar med "i denna del"bort ha följande lydelse:Utskottet anser -- i likhet med motionärerna bakom motionKr205 (mp) -- att ett nationellt filmmuseum skall inrättas.Vissa förberedelser i detta syfte har redan gjorts avFilminstitutet. I ett nationellt filmmuseum bör filmen kunnaspeglas i ett historiskt och nutida perspektiv. Regeringen bördärför återkomma till med förslag tillmedelsanvisning för ett sådant museum.