bet · GI01UbU18 · 1995-05-11 00:00:00 — Enligt regeringens bedömning bör från såväluniversitetens och högskolornas fakultetsanslag som frånforskningsrådens anslag disponeras en summa på vardera 10miljoner kronor för en 12-månadersperiod (15 miljoner kronorför /96). -- Sammantaget avsätts således för de nyaprofessurerna.Vidare bör enligt regeringen av de särskilt anvisade medlenavsättas för en 12-månadersperiod (15miljoner kronor för /96) för inrättande avforskarassistenttjänster för personer som tillhör detunderrepresenterade könet. För dessa tjänster bör under sammatid disponeras totalt av universitetens ochhögskolornas fakultetsanslag och totalt avde anslag som föreslagits forskningsråden -- i båda fallen fören 12-månadersperiod (för budgetåret1995/96). Som planeringsförutsättning bör gälla att motsvarandebelopp, dvs. totalt , skall kunna disponerasårligen under ytterligare sex år.Resterande medel skall enligt regeringens förslag tilldelasforskningsråden i form av ett engångsbelopp för vissadministration.Enligt motion 1994/95:Ub45 (m) yrkande 15 bör avslåregeringens förslag om resursförstärkning med 37,5 miljonerkronor för nya professurer och forskarassistenttjänster i syfteatt uppnå en jämnare könsfördelning. Motionärerna erinrar omatt de motsatt sig de neddragningar på anslag till forskningoch forskarutbildning som föreslagits i budgetpropositionen ochsom enligt deras mening går emot långsiktigakunskapsintressen. Syftet att bättre ta till vara kvinnligaakademikers kompetens och rekrytera bland kvinnliga forskare ärlovvärt. Vad motionärerna vänder sig emot är det inkonsekventasynsätt som regeringen visar gentemot forskningen generellt. Enryckig och illa genomtänkt forskningspolitik gynnar inte någrajämställdhetssträvanden.Även i motion 1994/95:Ub44 (mp) yrkas avslag på regeringensbegäran om utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionen (yrkande 2).I motion 1994/95:Ub39 (fp) yrkande 6 hemställs att riksdagenavslår regeringens förslag om en resursförstärkning med 14,4miljoner kronor för kvinnliga professorstjänster och i ställetomfördelar dem genom att dels avsätta ytterligare 10,4 miljonerkronor för att skapa förutsättningar för nya professureroch/eller forskartjänster inom kvinno- ochjämställdhetsforskning, dels tilldela Forskningsrådsnämndenytterligare för att utveckla och stödjagenusforskningen och dels tilldela Fora/centra för kvinnligaforskare ytterligare 1 miljon kronor.Utskottet har under hand erfarit att medel finns beräknadeför här avsedda jämställdhetsåtgärder under anslaget C 45.Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.,anslagposten Till regeringens disposition.Regeringen föreslår i den sedermera framlagdakompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 8) attanslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. skall minskas med tillföljd av motsvarande ökning av anslaget C 47. Övriga utgifterinom forskning och forskarutbildning, enligt förslaget i nuförevarande proposition. Detta gäller under förutsättning avriksdagens bifall till sistnämnda förslag.Mot bakgrund av de redovisade förhållandena anser utskottet-- som inte har något att erinra mot medelsanvändningen -- attriksdagen bör anvisa till en nyanslagspost för jämställdhetsåtgärder under anslaget Övrigautgifter inom forskning och forskarutbildning för budgetåret1995/96. Motionerna 1994/95:Ub44 yrkande 2 och 1994/95:Ub45yrkande 15 avstyrks därmed. När det gäller yrkande 6 i motion1994/95:Ub39 anser utskottet i och för sig att de alternativaforskningsändamål som motionärerna vill ytterligare stödja ärangelägna. Frågan om sådana resursförstärkningar får dockprövas samlat vid behandlingen av nästa forskningspolitiskaproposition, varför utskottet avstyrker även dettamotionsyrkande.Inrättandet av nya professurerEnligt regeringen går utvecklingen mot en jämnarekönsfördelning inom professorskåren utomordentligt långsamt;det totala antalet kvinnor är fortfarande anmärkningsvärtlitet. Regeringen anser att det därför behövs en extraordinärinsats för att på kort sikt åstadkomma en betydande ökning avdetta antal. Genom den resursförstärkning som regeringenföreslagit och som behandlats i föregående avsnitt uppskattarregeringen att 30 nya professurer kan inrättas.Den engångssatsning som görs bör enligt regeringen tastill vara på det sätt som i ett nationellt perspektiv ter sigsom mest ändamålsenligt. Det är därför angeläget attinrättandet av de nya professurerna sker i samverkan mellanforskningsråden och universitet och högskolor. Forskningsråden-- (),(), () och () -- bör ges ansvaret för att i samråd med universitet ochhögskolor fastställa inriktning och placering av de nyaprofessurerna. Härvid skall ämnen väljas där könsfördelningenbland professorerna nu är ojämn och där en förstärkning ocksåär motiverad från forskningens och forskarutbildningensutgångspunkter. Vid valet av ämnen för de nya professurernaskall även beaktas att det finns kvalificerade presumtivasökande som tillhör det underrepresenterade könet.Regeringen framhåller att vid behov bör s.k. positivsärbehandling kunna tillämpas vid tillsättningen av de nyaprofessurerna. Med positiv särbehandling avses att en tjänsttillsätts med en kompetent sökande av underrepresenterat kön,även om vederbörande är mindre kvalificerad än medsökande avdet andra könet.Vidare meddelar regeringen att universiteten och högskolornaskall svara för utlysning och tillsättning av professurerna. Iutlysningen skall anges att ett syfte med professurerna är attutjämna könsfördelningen bland professorerna och att positivsärbehandling till förmån för det underrepresenterade könetsåledes kan komma att tillämpas.De uttalanden regeringen gör om tillämpning av s.k. positivsärbehandling vid tillsättningen av nya professurer bemötsmed stark kritik i flera motioner.Sålunda anförs i motion 1994/95:Ub45 (m) yrkande 7 attförfarandet, att vid tillsättning av tjänster inte ställakunskaper och kompetens i första rummet, måste anses som direktstötande. Regeringens synsätt är nedvärderande mot kvinnor ochmot de forskningsinstitutioner där ett viktigt vetenskapligtarbete utförs, anmärker motionärerna. De menar att regeringensattityd dessvärre ger signaler om att kvinnor måste bedömasenligt särskilda regler, dvs. inte klarar sig på egna meriter.I stället för att välja kvotering bör man enligt motionen(yrkande 12) ta itu med de mer grundläggande problemen. Dit hörtraditioner, nätverk, kultur m.m. men också de brister somfinns i definition av kompetens, kunskap etc. Inte minstotydligheter vid utannonsering av tjänster skapar utrymme förgodtycke och omedveten könsdiskriminering.I motion 1994/95:Ub40 (c) yrkande 6 anförs att regeringensavsikt att tillämpa positiv särbehandling riskerar attundergräva kvinnliga professorers status. Därmed motverkasockså jämställdhetsarbetet inom högskolan. -- Enligt motion1994/95:Ub39 (fp) yrkande 17 kommer en sådan tillämpning avregeln i jämställdhetslagen om positiv särbehandling avunderrepresenterat kön, som regeringen avser att göra, attskapa fler problem än den löser. Motionärerna anser attunderrepresenterat kön bör kunna ges företräde om två sökandehar likvärdig meritering. -- Den särbehandling som regeringenföreslår behövs inte, hävdas det i motion 1994/95:Ub43 (kds)yrkande 9, eftersom det inte råder någon brist på kompetentakvinnor i universitetsvärlden. Vad som behövs är att se tillatt kvinnor med likvärdig, men inte nödvändigtvis samma,kompetens som män i större omfattning får tjänster somprofessor.Riksdagen bör enligt motion 1994/95:Ub44 (mp) yrkande 9 göraett tillkännagivande om att strikt kvotering vid tillsättningav tjänster är direkt olämplig. Om däremot sökande endastobetydligt skiljer sig i merithänseende kan tjänsten tillsättasmed hänsyn till underrepresenterat kön, anser motionärerna.Även i motion 1994/95:Ub41 (m) begärs uttalanden mot kvoteringsom enligt motionärerna bygger på bristande tilltro tillkvinnors förmåga och övertro på regleringar (yrkande 1).Motionärerna anser vidare att regeringens uttalanden om positivsärbehandling signalerar att kvinnor måste hjälpas så attjämställdhetsmålen kan nås (yrkande 3).I motion 1994/95:Ub42 (s) reagerar motionärerna förformuleringen "mindre kvalificerad" i propositionen, då detgäller positiv särbehandling av underrepresenterat kön. Deanser att med positiv särbehandling bör avses att en tjänsttillsätts med sökande av underrepresenterat kön, om sökanden ärtillräckligt kvalificerad för tjänsten. Med en mindre snäv synpå de kriterier som ligger till grund för meritvärderingarnabehövs det ingen lägre kvalifikationsgrund för kvinnor,framhåller motionärerna.Utskottet vill först med anledning av vad som anförts ipropositionen och motionerna klarlägga sin syn på innebörden avbegreppet positiv särbehandling. Enligt utskottets mening bördet understrykas att positiv särbehandling inte innebär attpersoner utan tillräcklig kompetens skall kunna tillsättas pågrund av att de tillhör ett visst kön. Vad det gäller är attbland professorskompetenta sökande välja en person som tillhörett underrepresenterat kön, trots att det finns merkvalificerade sökande av det andra könet. Utskottet anser attpraxis vid tillämpningen av ifrågavarande lagregler får avgörahur stor skillnaden i kvalifikation får vara vid positivsärbehandling.Utskottet anser att man i sammanhanget inte kan bortse frånatt meriter över huvud taget kan vara svåra att värdera ochjämföra och att, som påtalats bl.a. i utredningar, kvinnorsmeriter ofta undervärderas eller inte blir synliga.Vidare kan utskottet konstatera att de särskildaprofessurerna enligt regeringen skall utlysas inom ämnesområdendär det redan finns kvalificerade kvinnliga forskare som kantänkas söka tjänsterna. Uppgiften att välja ut dessa områdenges till forskningråden, i samråd med universitet ochhögskolor.Utskottet, som i det föregående har tillstyrktresursförstärkningen för nya professurer för att åstadkomma enjämnare könsfördelning, finner inte skäl att föreslå attriksdagen skall uttala sig mot en tillämpning av positivsärbehandling vid tillsättningen av de nya tjänsterna.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att riksdagenbör avslå motionerna 1994/95:Ub39 yrkande 17, 1994/95:Ub40yrkande 6, 1994/95:Ub41 yrkandena 1 och 3, 1994/95:Ub42,1994/95:Ub43 yrkande 9, 1994/95:Ub44 yrkande 9 och 1994/95:Ub45yrkandena 7 och 12.I flera motioner läggs fram förslag till åtgärder för attöka andelen kvinnor på professorstjänster.Det finns enligt motion 1994/95:Ub40 (c) yrkande 7 åtgärdersom bättre än de som regeringen har presenterat leder fram jämnare könsfördelning. I motionen lyfts fram ett parmodeller, såsom att en extra professur inrättas om enkompetensförklarad kvinna som sökt en professorstjänst inte fården, eller att en rikslista på docentkompetenta kvinnligaforskare upprättas till ledning för bedömningen av behovet avnya professurer. I stället för regeringens förslag om positivsärbehandling bör det enligt motionärerna utvecklas ett systemdär inslag ur de båda modellerna kombineras.I motionerna 1994/95:Ub601 (c) yrkande 11 och 1994/95:A807(c) yrkande 27 föreslås till främjande av ökad jämställdhetinom högskolan att exempelvis ett antal nya professorstjänsterinrättas på områden där det finns många kompetenta kvinnor ochdär kvinnorepresentationen är speciellt låg. Enligt motion1994/95:Ub622 (fp) yrkande 2 bör kvinnor somkompetensförklarats för professur och somfortfarande är aktiva forskare utnämnas till professorer.Den bästa strategin är sannolikt, enligt motion 1994/95:Ub44(mp) yrkande 10, att aktivt söka kvinnor som är mycketkompetenta och framstående forskare (men ännu ej inneharprofessur) och inrätta professurer inom deras specialområden.Tjänsterna skall utlysas i vanlig ordning och tillsättas påvanligt sätt, påpekar motionärerna.Utskottet förutsätter att forskningsråden vid bestämningen avinriktningen av de nya professurerna väljer de ämnesområden därkvinnorepresentationen är låg, men att de även särskilt beaktaratt det inom området finns kvalificerade presumtiva kvinnligasökande. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1994/95:Ub40 yrkande 7, 1994/95:Ub44 yrkande 10, 1994/95:Ub601yrkande 11, 1994/95:Ub622 yrkande 2 och 1994/95:A807 yrkande27.Mål för rekrytering av professorerRegeringen anför att resurstillskottet för nya professurer ären engångsåtgärd för att på kort sikt åstadkomma en förbättringpå den nivå där snedfördelningen mellan kvinnor och män ärkraftigast. För att uppnå slutmålet -- en jämn könsfördelningpå alla nivåer inom lärarkåren inom högskolans allaämnesområden -- krävs däremot ett långsiktigt och systematisktarbete. Därför avser regeringen att införa rekryteringsmål, därdet ankommer på universiteten och högskolorna själva att taansvar för att jämställdhetsarbetet ger synliga resultat.Enligt regeringens bedömning bör det således för varjeuniversitet och högskola anges mål avseende könsfördelningenbland de nyrekryterade professorerna under kommandetreårsperiod. Målet ges formen av ett särskilt åtagande underanslaget för forskning och forskarutbildning(fakultetsanslaget). Målen bör första gången anges ibudgetpropositionen för . Måluppfyllelsen börårligen redovisas i resultatredovisningen i högskolansårsredovisning. Slutredovisningen bör göras eftertreårsperiodens slut. Processen upprepas inför varjetreårsperiod ända tills bägge könens andel av professurerna vidhögskolan uppgår till minst 40 %.Genom att rekryteringsmålen formuleras för professorer -- denhögsta nivån i högskolans hierarki -- åstadkommer man engynnsam effekt för kvinnor på alla nivåer inomforskarkarriären, betonar regeringen. Rekryteringsmålenunderlättar för statsmakterna att följa och utvärdera hur målenför jämställdhet mellan kvinnor och män uppfylls. Varjehögskoleenhet ges ett ökat lokalt ansvar och nyamöjligheter att anpassa verksamheten utifrån lokala behov ochförutsättningar.I motion 1994/95:Ub45 (m) yrkande 11 görs invändningar motregeringens planer på att införa mål för rekrytering avprofessorer. Motionärerna hänvisar till att det redan i krav på att jämställdhetsplaner skall upprättas, vilketäven gäller inom universitet och högskolor. Ytterligare ettkriterium som bedömningsgrund för resurstilldelningen bör inteinföras.Enligt motion 1994/95:Ub624 (fp), som väcktes under denallmänna motionstiden, är det ett rimligt mål för varjeuniversitet och högskola att minst en femtedel av deprofessorer som utses fram skall vara kvinnor(yrkande 11 i denna del).Utskottet ser det som positivt att regeringen har för avsiktatt införa mål för rekrytering av professorer. mening skapar sådana mål incitament till aktivajämställdhetsinsatser inom universitet och högskolor för att påsikt komma till rätta med den ojämna könsfördelningen blandprofessorerna. Målen kompletterar därmed jämställdhetslagensbestämmelser. Utskottet föreslår att avslår motion1994/95:Ub45 yrkande 11. Då syftet med yrkande 11 i motion1994/95:Ub624 måste anses vara tillgodosett genom de avregeringen planerade åtgärderna, avstyrker utskottet detsamma inu berörd del.Rekryteringsmål bör enligt motion 1994/95:Ub43 (kds)yrkande 7 ställas upp för fler tjänstekategorier inomhögskolan. Sådana mål bör finnas inte bara för professorer utanäven för t.ex. doktorander och forskarassistenter. I motion1994/95:Ub39 (fp) yrkande 16 anförs att rekryteringsmål börformuleras och tillämpas på alla anställningskategorier för attöka andelen kvinnor inom den akademiska världen. Motionärernasyftar här på den sneda könsfördelningen bland universitets-och högskolelärarna.Utskottet delar motionärernas uppfattning att mål förrekrytering inte bör begränsas till att enbart avse de högstatjänsterna. För att universitet och högskolor skallkunna uppnå jämställdhetsmålet i vad avser professorstjänsternamåste de genom olika åtgärder öka rekryteringsunderlaget. Dettahar regeringen också betonat i propositionen. Åtgärderna måsteomfatta såväl grundutbildningen som forskarutbildningen samtkvinnors villkor under den fortsatta akademiska karriären.Enligt utskottets mening bör mål för rekrytering, i syfte attnå en jämnare könsfördelning på fler nivåer, formuleras ocksåför andra tjänster som lärare och forskare inom högskolan änprofessorer.Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotionerna 1994/95:Ub39 yrkande 16 och 1994/95:Ub43 yrkande 7som sin mening ge regeringen till känna.Meritvärderingen vid tillsättningen av tjänster, m.m.I motioner har framlagts förslag som syftar till att gekvinnor och män likvärdiga förutsättningar inomforskarutbildningen och i den fortsatta forskarkarriären.Sålunda begärs i motion 1994/95:Ub44 (mp) yrkande gör ett tillkännagivande om att meritvärderingenvid tillsättning av tjänster bör ändras så att kvinnor ejmissgynnas. Motionärerna framhåller att de år man genomgårforskarutbildning sammanfaller med den tid i livet när manvanligtvis skaffar barn. Självfallet innebär detta attkvinnorna får andra förutsättningar än männen att genomföra enforskarutbildning och att genom egen forskningmeritera sig för forskarassistenttjänst. Motionärerna hävdaratt genom att konkurrensen om forskarassistenttjänster är hårdoch meriter ofta endast räknas efterdoktorsexamen så är många kvinnor näst intill utan möjlighetatt gå vidare mot ett arbete som självständig forskare vid ettsvenskt universitet. Meriteringskraven bör därför ändras så atten fördröjning genom barnafödande inte lägger onödiga hinder ivägen för kvinnorna vid konkurrens om tjänster i den fortsattaforskarkarriären. -- Motsvarande yrkanden framställs imotionerna 1994/95:Ub678 (mp) i denna del och 1994/95:Ub905(mp) yrkande 20.Utskottet erinrar om att utskottet i det föregåendetillstyrkt en resursförstärkning för nästa budgetår som bl.a.skall disponeras för nya forskarassistenttjänster viduniversitet och högskolor i syfte att åstadkomma en jämnarekönsfördelning. Som tidigare nämnts är avforskarassistenterna kvinnor. Det är angeläget att denna andelökar markant, vilket i förlängningen ger fler kvinnligaprofessorer. Utskottet anser därför att ytterligare åtgärderbör vidtas för att förbättra möjligheterna för kvinnor attfortsätta inom forskarkarriären. De problem som motionärernapekat på i fråga om skillnader mellan män och kvinnor iförutsättningar för meritering utgör enligt utskottets meningen viktig utgångspunkt för en översyn.Utskottet anser att med anledning av motionerna1994/95:Ub44 yrkande 6, 1994/95:Ub678 i denna del och1994/95:Ub905 yrkande 20 som sin mening bör ge regeringen tillkänna att en översyn av meritvärderingen vid tillsättning avforskartjänster bör göras med särskilt beaktande av kvinnorsvillkor.Likvärdiga villkor för kvinnor och män iforskarutbildningen efterfrågas i motionerna 1994/95:Ub44(mp) yrkandena 5 och 7, 1994/95:Ub678 (mp) i denna del och1994/95:Ub905 (mp) yrkandena 22 och 23. Motionärerna pekarsärskilt på behovet av åtgärder när det gäller kvinnligastuderandes tillgång till handledning i forskarutbildningen. Dehävdar att kvinnor oftare än män väljer egna avhandlingsämnen,som inte direkt faller inom någon handledares projekt. Dettakan medföra att kvinnornas studieförhållanden blir sämre medmindre resurser och hjälp. Det är viktigt, anför motionärerna,att kvinnor inte drabbas av konkurrenshinder redan i ingångentill sina forskarstudier. Därtill bör forskarstuderande fåökade möjligheter att söka egna forskningsmedel, så att de intehelt är hänvisade till handledarnas resurser och välvilja.Utskottet vill hänvisa till det arbete som pågår inför nästaforskningspolitiska proposition, bl.a. i Forskningsberedningen.När det särskilt gäller studiefinansieringen inomforskarutbildningen har regeringen, som utskottet nämnt i detföregående, inför nämnda proposition aviserat ett förslag omett nytt och mer flexibelt system, som bör utformas så att detfrämjar effektiviteten i forskarutbildningen. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionsyrkandena.I motionerna 1994/95:Ub44 (mp) yrkande 4 och 1994/95:Ub678(mp) i denna del begärs en utredning av tjänstestrukturen viduniversitet och högskolor. Motionärerna menar att en hierarkiav olika typer av tidsbegränsade tjänster i forskarkarriärenunder professorsnivå skulle öka rörligheten blanduniversitetens och högskolornas forskande personal och ocksågynna möjligheterna att på någorlunda kort sikt få en rimligfördelning mellan män och kvinnor bland forskare och lärare.Utskottet är inte berett att förorda att en sådan utredningsom motionärerna begärt skall tillkallas. Motionsyrkandena bördärför avslås av riksdagen.Tjänsteförslagsnämndernas sammansättning, m.m.I propositionen redovisas att regeringen avser att göra vissaändringar i högskoleförordningen (1993:100) för att främjajämställdhetsarbetet generellt och för att stödja högskolornasarbete med att uppnå de rekryteringsmål som kommer att införas.Sålunda bör reglerna om befordringsgrunder för lärarekompletteras med en bestämmelse som tydliggör att det vid behovär tillåtet med positiv särbehandling till förmån för sökandeav det kön som är underrepresenterat inom den aktuellakategorin av anställda inom eller högskolan.Vidare bör enligt regeringen reglerna omtjänsteförslagsnämndernas sammansättning samt om val avsakkunniga ändras. Båda könen skall vara representerade itjänsteförslagsnämnderna. Bland de sakkunniga skall, om intesynnerliga skäl föreligger, båda könen vara representerade. Enbestämmelse bör införas om krav på redovisning av hurtjänsteförslagsnämnderna har beaktat jämställdhetsaspekten vidbedömningen av sökande till ledigförklarad anställning.Enligt motion 1994/95:Ub45 (m) yrkande 6 bör man för attkomma till rätta med den könsmässiga snedfördelningen när detgäller professorstjänster kunna se över hur val av sakkunnigaoch tillsättande av tjänsteförslagsnämnder sker. En lösning kanvara att ställa krav på kvinnlig kompetens vid sådana val ochtillsättanden. Motionärerna anser också atttjänsteförslagsnämndernas arbete och metoder kan behövautvecklas, bl.a. vid upprättande av kravprofil för tjänst ochmeritprofil för sökande. -- I motion 1994/95:Ub41 (m) yrkande 4begärs en översyn av professorstillsättningar ochtjänsteförslagsnämndernas arbetsmetoder. I ett system med klarakriterier, där manliga nätverk och slumpmässiga fördelar intefäller utslaget, skulle alla och i synnerhet kvinnorna få enbättre möjlighet att komma till sin rätt, anför motionärerna.Sakkunnigsystemet för tillsättning av professurer och andraforskartjänster bör enligt motion 1994/95:Ub622 (fp) ändras såatt såväl män som kvinnor måste vara representerade isakkunniggruppen (yrkande 3). Vidare bör vartdera könet vara representerat med i universitets ochhögskolors tjänsteförslagsnämnder (yrkande 4).I motion 1994/95:Ub43 (kds) yrkande 8 framhålls att det interäcker med att reglera att båda könen skall vara representeradei tjänsteförslagsnämnderna; en jämn fördelning mellan kvinnoroch män i dessa nämnder bör eftersträvas. Det är ytterstviktigt att båda könen är representerade också bland desakkunniga för att få en allsidig bedömning av de sökandeskompetensprofil.Utskottet anser att de ändringar i högskoleförordningen somregeringen aviserar är angelägna att genomföra. mening kan kvinnors och mäns olika värderingar iskilda avseenden påverka den bedömning av en sökandesvetenskapliga och andra meriter som görs vidtjänstetillsättningar. Därför är det betydelsefullt att bådakönen är representerade med en så jämn fördelning som möjligt itjänsteförslagsnämnder och bland sakkunniga. Utskottet utgårfrån att en regel om att tjänsteförslagsnämnderna skallredovisa hur de beaktat jämställdhetsaspekten kommer attmedföra att deras arbetsmetoder anpassas därefter. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna 1994/95:Ub41 yrkande 4,1994/95:Ub43 yrkande 8, 1994/95:Ub45 yrkande 6 och1994/95:Ub622 yrkandena 3 och 4.I motion 1994/95:Ub44 (mp) yrkande 8 förordas att ensärskild jämställdhetsansvarig vid resp. universitet ochhögskola skall delta i beredningen av varjetjänstetillsättning.