bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — 231) -- tillNyinvesteringar i stomjärnvägar för /96 under sjättehuvudtiteln anvisar ett med nedräknat ramanslag på9 ,res. 92 (v)res. 93 (mp)56. beträffande planeringsramar för infrastrukturinvesteringaratt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 6 punkt A i denna deloch med avslag på motion1994/95:Fi31 yrkande 10godkänner planeringsramar fördels Byggande av vägar på 4 för samt på för ,dels Byggande av länstrafikanläggningar på 1 förår 1997 samt på 1 för ,dels Nyinvesteringar i stomjärnvägar på 5 för år1997 samt på 5 för ,res. 94 (m)57. beträffande utökad garantiram i Stockholmatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 6 punkt A i denna deloch med avslag på motion1994/95:Fi33 yrkande 32bemyndigar regeringen attdels låta teckna statlig borgen om 146 000 000kr i prisnivån för drift och underhåll av de nya vägledernainom ramen för den s.k. ,dels låta justera borgensbeloppet med hänsyn tilltillkommande räntekostnader för upptagna lån samt till prisökningar isamhället,res. 95 (v, mp)Förslag inom område58. beträffande anslag till : Avvecklingskostnaderatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 6 yrkande 1till : Avvecklingskostnader för budgetåret1995/96 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 1 000kr,59. beträffande anslag till Bidrag till förnyelsefonder på det statligtreglerade områdetatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 6 yrkande 3till Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området /96 under sjunde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå ,Förslag inom område60. beträffande anslag till Utvecklingsverksamhet och internationellsamverkanatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 8 punkt C 44 yrkande 2-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:UbU15, rskr. 353) --till Utvecklingsverksamhet och internationell samverkan /96 under åttonde huvudtiteln anvisar ett med 30 000 000kr nedräknat reservationsanslag på ,61. beträffande anslag till Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m.att med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 8 punkt C 45 yrkandena 3 och 4 -- medändring av beslut (bet. 1994/95:UbU15, rskr. 353) samt underförutsättning av bifall till förslaget om en höjning avreservationsanslaget Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning(prop. 1994/95:164, bet. UbU18) -- till Vissa särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. för /96 under åttondehuvudtiteln anvisar ett med nedräknat reservationsanslagpå ,62. beträffande anslag till Europeisk forskningssamverkanatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 8 punkt D 19 yrkande 5-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:UbU15, rskr. 353) --till Europeisk forskningssamverkan för /96 underåttonde huvudtiteln anvisar ett med nedräknat ramanslag på560 ,63. beträffande grundforskningsavdragatt avslår motion1994/95:Fi34 yrkandena 24 och 25,res. 96 (mp)Studiestöd m.m.64. beträffande studiestöd till deltidsstuderandeatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 8 punkt E yrkandena 6 och 7och med avslag på motion1994/95:Fi33 yrkande 38antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i studiestödslagen (1973:349),dels lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa,65. beträffande folkhögskolestudieratt avslår motionerna1994/95:Fi33 yrkande 37,1994/95:Fi35 yrkande 14 och1994/95:Fi48 yrkande 1,res. 97 (v, kds)66. beträffande anslag till Studiemedel m.m.att med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 8 punkt E yrkande 8-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:SfU12, rskr. 278) --till Studiemedel m.m. för /96 under åttonde huvudtitelnanvisar ett med nedräknat förslagsanslag på11 ,67. beträffande ersättningsnivån i vuxenstudiestödetatt avslår motionerna1994/95:Fi31 yrkande 15,1994/95:Fi32 yrkande 8,1994/95:Fi33 yrkande 39,1994/95:Fi34 yrkande 23 och1994/95:Fi48 yrkande 2,res. 98 (m)res. 99 (fp, mp, kds)res. 100 (v)68. beträffande villkoren för vuxenstudiestöd vid studier på gymnasienivåatt avslår motionerna1994/95:Fi33 yrkande 40,1994/95:Fi35 yrkande 15 och1994/95:Fi48 yrkande 3,res. 101 (v, kds)69. beträffande anslag till Vuxenstudiestöd m.m.att med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 8 punkt E yrkande 9-- med ändring av beslut (1994/95:SfU12, rskr. 278) -- tillVuxenstudiestöd m.m. för /96 under åttonde huvudtitelnanvisar ett med nedräknat reservationsanslag på3 ,res. 102 (m) - villk. 103 (fp, mp, kds) - villk. 104 (v) - villk. 10070. beträffande anslag till Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vidvissa lärarutbildningaratt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 8 punkt E yrkande 10-- med ändring av beslut (1994/95:SfU12, rskr. 278) -- tillSärskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningarför /96 under åttonde huvudtiteln anvisar ett med3 nedräknat förslagsanslag på ,71. beträffande skärpta studiemedelsvillkoratt avslår motion1994/95:Fi35 yrkande 36,res. 105 (kds)72. beträffande svux vid s.k. YTH-utbildningatt avslår motion1994/95:Fi31 yrkande 17,res. 106 (m)Förslag inom område73. beträffande stöd till icke-statliga kulturlokaleratt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 11 punkt B 8och med avslag på motion1994/95:Fi34 yrkande 31-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:BoU10, rskr. 211) --dels medger att beslut om stöd till icke-statliga kulturlokaler fårmeddelas intill ett sammanlagt belopp av för budgetåret1995/96,dels till Stöd till icke-statliga kulturlokaler för budgetåret1995/96 under elfte huvudtiteln anvisar ett med nedräknatförslagsanslag på ,res. 107 (mp)74. beträffande kulturstöd vid ombyggnad m.m.att med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 11 punkt B 17-- med ändring av beslut (1994/95:BoU10, rskr. 211) --dels medger att beslut om bidrag till kulturstöd vid ombyggnad avkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse m.m. får meddelas intill ettsammanlagt belopp av för /96,dels till Kulturstöd vid ombyggnad m.m. för budgetåret1995/96 under elfte huvudtiteln anvisar ett med 15 000 000 krnedräknat förslagsanslag på ,75. beträffande övriga förslag rörande huvudtitelatt avslår motion1994/95:Fi33 yrkande 46,res. 108 (v)Förslag inom område76. beträffande anslag till Främjande av kvinnors företagandeatt med anledning avproposition 1994/95:150 bilaga 12 punkt A 3och med avslag på motionerna1994/95:Fi32 yrkande 15,1994/95:Fi33 yrkande 49,1994/95:Fi34 yrkande 34 och1994/95:Fi35 yrkande 22-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:NU18, rskr. 300) -- tillFrämjande av kvinnors företagande för /96 under tolftehuvudtiteln anvisar ett med nedräknat reservationsanslagpå ,res. 109 (m)res. 110 (fp)res. 111 (v, mp, kds)77. beträffande anslag till Bidrag till tekniköverföringatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 12 punkt A 4och med avslag på motionerna1994/95:Fi33 yrkandena 47 och 48 samt1994/95:Fi34 yrkandena 35 och 36-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:NU18, rskr. 300) -- tillBidrag till tekniköverföring för /96 under tolftehuvudtiteln anvisar ett med nedräknat reservationsanslagpå ,res. 112 (m, fp)res. 113 (v)res. 114 (mp)78. beträffande anslag till Investeringsfrämjandeatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 12 punkt A 5och med avslag på motion1994/95:Fi34 yrkande 37-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:NU18, rskr. 300) -- tillInvesteringsfrämjande för /96 under tolfte huvudtitelnanvisar ett med nedräknat reservationsanslag på75 ,res. 115 (m, fp)res. 116 (mp)79. beträffande försäljning av statliga företagatt avslår motion1994/95:Fi32 yrkande 31,res. 117 (m, fp, kds)Förslag inom område80. beträffande anslag till Länsstyrelserna m.m.att med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 13 punkt A 1och med avslag på motionerna1994/95:Fi33 yrkande 50 och1994/95:Fi43-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:BoU12, rskr. 213) --till Länsstyrelserna m.m. för /96 under trettondehuvudtiteln anvisar ett med nedräknat ramanslag på2 ,res. 118 (v)81. beträffande anslag till Stöd till trossamfund m.m.att med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 13 punkt B 1och med avslag på motionerna1994/95:Fi35 yrkande 24 och1994/95:Fi49 yrkande 2-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:KrU12, rskr. 206) --till Stöd till trossamfund m.m. för /96 under trettondehuvudtiteln anvisar ett med nedräknat reservationsanslag på91 ,res. 119 (kds)82. beträffande anslag till Bidrag till nationell och internationellungdomsverksamhet m.m.att med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 13 punkt D 2och med avslag på motionerna1994/95:Fi35 yrkande 23 och1994/95:Fi49 yrkande 1-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:KrU27, rskr. 351) --till Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m.för /96 under trettonde huvudtiteln anvisar ett med3 nedräknat reservationsanslag på ,res. 120 (kds)83. beträffande anslag till Utveckling av ideell verksamhetatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 13 punkt E 4och med avslag på motionerna1994/95:Fi35 yrkande 26 och1994/95:Fi49 av () yrkande 4-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:KrU27, rskr. 351) --till Utveckling av ideell verksamhet anvisar ett med 1 000 000 krnedräknat reservationsanslag på ,res. 121 (kds)84. beträffande anslag till Stöd till idrottenatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 13 punkt E 6och med avslag på motionerna1994/95:Fi35 yrkande 27 och1994/95:Fi49 yrkande 5-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:KrU14, rskr. 224) --till Stöd till idrotten för /96 under trettondehuvudtiteln anvisar ett med nedräknat reservationsanslag på787 ,res. 122 (kds)85. beträffande anslag till Stöd till kooperativ utvecklingatt med bifall till motionerna1994/95:Fi35 yrkande 25 och1994/95:Fi49 yrkande 3och med avslag på motionerna1994/95:Fi33 yrkande 51 och1994/95:Fi34 yrkande 38avslår regeringens förslag i proposition 1994/95:150 bilaga 13 punkt E 2om en minskning av reservationsanslaget Stöd till kooperativutveckling med ,res. 123 (m)res. 124 (v)res. 125 (mp)res. 126 (fp) - motiv.Förslag inom område86. beträffande anslag till Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar ochvattendragatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 14 punkt A 3och med avslag på motionerna1994/95:Fi33 yrkande 53 i denna del,1994/95:Fi34 yrkande 42 och1994/95:Fi35 yrkande 28-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:JoU14, rskr. 257) --till Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag /96 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett med30 nedräknat reservationsanslag på ,res. 127 (v)res. 128 (mp)res. 129 (kds)87. beträffande anslag till Miljöforskningatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 14 punkt A 5och med avslag på motionerna1994/95:Fi33 yrkande 53 i denna del,1994/95:Fi34 yrkande 43 och1994/95:Fi35 yrkande 29-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:JoU14, rskr. 257) --till Miljöforskning för /96 under fjortonde huvudtitelnanvisar ett med nedräknat reservationsanslag på175 ,res. 130 (v, kds)res. 131 (mp)88. beträffande indragningar av reservationsmedel inom Miljödepartementetsområdeatt avslår motion1994/95:Fi34 yrkande 40,res. 132 (mp)89. beträffande anslag till Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskningatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 14 punkt B 3och med avslag på motion1994/95:Fi33 yrkande 53 i denna del-- med ändring av beslut (bet. 1994/95:NU20, rskr. 303) -- tillStatens kärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsforskning för budgetåret1995/96 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett med 7 500 000 krnedräknat ramanslag på ,res. 133 (v)Budgetpolitiken90. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på motionerna1994/95:Fi31 yrkande 2,1994/95:Fi32 yrkande 2,1994/95:Fi33 yrkande 2,1994/95:Fi34 yrkandena 4--6, 10 och 44,1994/95:Fi35 yrkande 2 och1994/95:Fi40 yrkandena 12 och 14godkänner vad som förordats iproposition 1994/95:150 bilaga 1 yrkande 2 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 134 (m)res. 135 (fp)res. 136 (v)res. 137 (mp)res. 138 (kds)91. beträffande tillkommande utgiftsbehov, nettoatt avslår motion1994/95:Fi31 yrkande 3,res. 139 (m)92. beträffande finansfullmaktenatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 1 yrkande 9bemyndigar regeringen att för /96, om arbetsmarknadslägetkräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad som förordats intillett sammanlagt belopp av 2 ,93. beträffande bemyndigande om statens upplåningatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 1 yrkande 8bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statensupplåning,94. beträffande revisionens iakttagelseratt avslår motionerna1994/95:Fi34 yrkande 33 och1994/95:Fi35 yrkande 41,res. 140 (v, mp, kds)95. beträffande rätt att granska statliga aktiebolagoch stiftelseratt antar det iproposition 1994/95:150 bilaga 1 yrkande 11framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1987:519) omRiksrevisionsverkets granskning av statliga aktiebolag och stiftelser,Motioner i frågor som behandlat i annat sammanhang96. beträffande motioner från liberalerna i frågor somriksdagen behandlat i annat sammanhangatt avslår motionerna1994/95:Fi32 yrkandena 18--22, 28, 29, 32 och 33 samt1994/95:Fi44 yrkandena 1, 8, 9, 13 och 14,res. 141 (fp)97. beträffande motioner från i frågor som riksdagenbehandlat i annat sammanhangatt avslår motion1994/95:Fi33 yrkandena 3--5, 8, 18, 20, 21 och 33--35.res. 142 (v)den 30 maj 1995På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit:Jan (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),Per () ochMagnus (). Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)(), (), (), FredrikReinfeldt (m), () och Per () anserdels att det avsnitt som har rubriken i bortutgå,dels att den del av utskottets yttrande som under rubriken till inriktning av den ekonomiska politiken börjar med "De flesta"och slutar med "samt Fi40 (m) yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse:InledningDen ekonomiska politiken måste utformas så att en långsiktigt hållbarutveckling blir möjlig.Sverige behöver därför en politik för fortsatt förändring och förnyelse. Attåterfalla till den politik som misslyckats förr riskerar att fåallvarliga konsekvenser på snart sagt alla samhällslivets områden. Följdernaavutvecklingen visar mer än väl vad som kan hända om regeringeninte nu förmår att ändra den allmänna inriktning av den ekonomiska politikensom karakteriserade tidigare socialdemokratiska regeringar.Under den borgerliga regeringsperioden --1994 inleddes ett genomgripandereformarbete för att förändra och förnya . Avgörande var att Sverigehelt och fullt skulle bli medlem i det europeiska samarbetet, attförutsättningarna för tillväxt och företagande genomgripande skulleförbättras,att vi skulle få en valfrihetsrevolution i välfärdspolitiken och attambitionsnivån skulle höjas för miljöpolitiken som denna skulle fåenny och bättre inriktning.Detta arbete för förändring drevs som regeringen hade att hanteraen ekonomi i fritt fall efter misslyckandet för den s.k. tredje vägensekonomiska politik. började industriproduktionen attökasamtidigt som öppen arbetslöshet och budgetunderskott började att minska. Vidregeringsskiftet befann sig den svenska ekonomin i denstarkaste uppgången på flera decennier.Genom att ekonomin fortfarande befinner sig i uppgångsfas -- med någotminskad arbetslöshet och sjunkande budgetunderskott -- finns alltjämt ettgyllene tillfälle att med en riktig politik lägga grunden till en starkutveckling för Sverige.Den alltmera överhettade ekonomin drev fram en expansion ide traditionella industrisektorerna som skylde över långsiktigatillväxt- och budgetproblem.Små- och nyföretagande har haft en alldeles för liten omfattning, bl.a. tillföljd av ett ogynnsamt företagarklimat. Skatternas utformning och försmåföretagen illa anpassade regelverk har varit en kraftigt återhållandefaktor. Till de strukturella problem som alltför länge nonchalerades hörde denbristande konkurrensen på viktiga områden som t.ex. byggsektorn.Den borgerliga regeringen tog itu med en rad stora strukturella problem isvensk ekonomi i syfte att öka ekonomins utvecklingskraft. Det lade en godgrund för en stark uppgång framöver.Utskottet bedömer att det måste vara en central uppgift för politiskabeslutsfattare att söka identifiera tillväxtens ochföretagandets drivkrafter och pröva vilka möjligheter som finns att stärka demytterligare. Men en första förutsättning är att man inser att en viktig del avgångna missgrepp och försummelser berör just detta. Dessvärre visar deninriktning av den ekonomiska politiken som föreslås ikompletteringspropositionen att den socialdemokratiska regeringen inte tagittill sig dessa lärdomar.Osäkerhetsfaktorer i bedömningen av den ekonomiska utvecklingenSom framgått av vad utskottet anfört om den internationella utvecklingen förde närmaste två åren kan en dämpning av konjunkturen förutses för Förentastaterna och övriga anglosachsiska länder. Denna avmattning av konjunkturenkankomma att motverkas av utvecklingen i länder utanför OECD-området. Som exempelpå sådana områden kan nämnas länderna i Sydostasien.Utskottet har emellertid i avsnittet om den internationella utvecklingen ävenframhållit att det finns flera osäkerhetsmoment i denna bedömning. Alltjämt äroron stor på de finansiella marknaderna. De offentliga finanserna iOECD-området förbättrades visserligen , och underskotten gick nedtill ett genomsnitt på av BNP. Som jämförelse kan nämnas attmotsvarande underskott i detta år uppgick till drygt 10 %.Förbättringen i OECD-området var dock inte tillräcklig för att förhindra enfortsatt statsskuldsökning. Slutsatsen är därför att växande statsskulder ochinstabilitet på den finansiella marknaden fortfarande utgör ett hot mot enpositiv internationell utveckling. Det finns i detta sammanhang anledning attframhålla att den svenska ekonomin med en extrem obalans i de offentligafinanserna kan visa sig mycket känslig för störningar i den internationellaekonomin. En i och för sig måttlig konjunkturavmattning i länder som tillhörkretsen av våra viktigaste handelspartners, tillsammans med en ny våg av oropåde finansiella marknaderna, kan innebära att den nuvarande positivautvecklingen av den svenska ekonomin kan vändas i sin motsats.Regeringen förutspår, i kompletteringspropositionen, liksom i finansplanen ijanuari, att den totala produktionen kommer att växa och någotmer . Utskottet ser det som anmärkningsvärt att inte någongångunder den konjunkturcykel vi nu är inne i skulle nå itillväxttakt. I regeringens medelfristiga kalkyler av utvecklingen fram tillår2000 når BNP-tillväxten i alternativet med "medelhög" tillväxt upp till 2,2 %i årsgenomsnitt fram . Dessa i internationell jämförelse mycketlåga tillväxttakter borde ha fått regeringen att inse att den inriktning avdenekonomiska politiken som föreslås i kompletteringspropositionen måsteomprövas.Den faktor som främst gör att både konjunkturbedömningen och de medelfristigakalkylerna, trots den förutsedda låga tillväxten, måste ses som alltföroptimistiska är antagandena om utveckligen av hushållssparandet. knappast någon etablerad konjunkturbedömare utöver regeringen som troratt hushållen drar ner sitt finansiella sparande så kraftigt som antas ipropositionen. Därmed skulle den privata konsumtionen utvecklas svagare, medåterverkningar både på tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser.Regeringen var för optimistisk angående den privata konsumtionensutveckling i och med antagandet om en kraftig minskning av sparkvoten.Regeringen har reviderat ner prognosen för privat konsumtion, menfortfarande antas en enligt utskottets uppfattning orealistiskt stor minskningav hushållens finansiella sparande. Sparkvoten förutses minska från 8,3 %förra året till och ytterligare ned till år 1998.Osäkerhet vidlåder också prognosen för växelkurs- och ränteutveckling. Kronanförutses apprecieras med . förutses lönekostnadsökningen blihögre än i flera av våra konkurrentländer, men icke desto mindre antasexportenutvecklas i takt med marknadstillväxten. Vidare antas i propositionen också enmarkant minskning av räntedifferensen mellan och Tyskland.Sammanfattningsvis vill utskottet inte utesluta att den ekonomiskautvecklingen skulle kunna utvecklas enligt regeringens prognoser, men det ärutskottets uppfattning att säkerhetsmarginalerna är för små. Om negativahändelser i omvärlden inträffar, riskerar, som nämnts, effekterna på svenskekonomi att bli betydande. Vad beträffar sysselsättningen finns det skäl attvara entydigt negativ. Även om regeringens prognoser skulle realiseras ärtillskottet av nya arbetstillfällen alltför begränsat. riskerar meddennu förda politiken att fastna i massarbetslöshet.Kraven på den ekonomisk-politiska strateginSom utskottet ser det är det följande övergripande krav som måste varautgångspunkten vid fastställandet av inriktningen av den ekonomiska politiken.Att politiken inriktas på att förbättra förutsättningarna för tillväxt iSverige. Strävan bör vara att tillväxten skall ligga på europeisk toppnivå.Att åstadkomma en uthållig hög sysselsättningsnivå i det svenska samhälletoch därmed avvärja hotet om en bestående massarbetslöshet.Att skapa en stabil ekonomisk bas för välfärdspolitiken. Det innebär atttakten i saneringen av statens finanser måste öka. De besparingar som föreslåsi kompletteringspropositionen är inte tillräckliga. Budgetsaneringen måste iallt väsentligt bygga på en kombination av minskade utgifter ochstrukturreformer som ger tillväxt, låg inflation och lägre räntor. En vissskärpning av budgetpolitiken i förhållande till regeringens förslag ärnödvändig. Än mer avgörande är dock åtgärdernas sammansättning.Budgetsaneringens innehåll måste anpassas till vad som är långsiktigtstrukturellt riktigt. Saneringspolitiken måste samspela med -- inte motverka--strukturpolitiken. De skattehöjningar på företagande som regeringengenomdrivitär förtroendenedsättande, hämmar tillväxten och försämrar därmed möjligheternaatt åstadkomma en uthållig balans i statens finanser. Skattepolitiken måsteutformas så att den blir konkurrenskraftig i jämförelse med den i övrigaEU-länder.Att hög prioritet ges åt inflationsbekämpningen. Bara med en politik somvärnar penningvärdet kan få en tillväxt som är långsiktigt hållbar. Enhög inflation lägger alltid grunden för en ny kris. En varaktig låg inflation skapar förutsättningar för att Sverigekan gå in och delta i EU:s ERM-samarbete vilket, vid sidan avbudgetsaneringen,är den mest effektiva åtgärden för att eliminera differensen mot deninternationella räntenivån.Att åstadkomma en omställning av den ekonomiska aktiviteten i samhället iriktning mot kretsloppstänkande och ekologisk balans. En ekonomisk tillväxtutan miljöhänsyn eller med överuttag av ändliga naturresurser blir intehållbaröver tiden. Användning av ekonomiska styrmedel ökar miljöpolitikenseffektivitet.Att inrikta den ekonomiska politiken så att hela landetsproduktionsmöjligheter tas till vara. På landsbygden finns det betydandeproduktionsmöjligheter genom bl.a. den snabba utvecklingen av småskalig teknikoch av informationsteknologin. En avgörande förutsättning för regional balansär en tillväxtbefrämjande politik och en politik som underlättar etableringenav nya mindre och medelstora företag.Att inrikta skattepolitiken mot lägre skatt på företagande särskilt inomtjänstesektorn. Skattesänkningar på företagandet bör i storutsträckning riktas mot tjänstesektorn. Medel bör således avsättas för enlägretjänstebeskattning.Att genomföra en avmonopolisering av offentliga sektorn. En stor del av denskattefinansierade verksamheten i offentlig sektor består inte avmyndighetsutövning utan av tjänster av olika slag. Den senare delen bör i storutsträckning utsättas för konkurrens. Utskottet föreslår att den serieåterställare som genomförts efter regeringsskiftet och som stärker de krafterikommunerna som vill motarbeta förnyelse rivs upp.