bet · GI01SkU25 · 1995-05-11 00:00:00 — Beskattning av vissa förmåner Utskottet tillstyrker de förslag som regeringen lägger fram iproposition 1994/95:182 om skatt på förmån av fri sjukvård m.m.och avstyrker föreliggande motioner.Till betänkandet fogas fyra reservationer. Regeringen () föreslår i proposition1994/95:182 att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),2. lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare,3. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,4. lag om ändring i lagen (1994:1852) om beräkning av statliginkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1996--taxeringar.Lagförslagen har följande lydelse. Motioner väckta med anledning av propositionen1994/95:Sk48 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att arbetsgivare skall åtnjuta fullavdragsrätt för kostnader för anställdas icke offentligtfinansierad hälso- och sjukvård i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar att skattefrihet förpersonalrabatter även skall gälla vid inköp från företag som ihuvudsak står under gemensam ledning i enlighet med vad somangivits i motionen.1994/95:Sk49 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att avgränsningen av undantaget från skatteplikt ejskall göras så att konkurrenssituationen mellan olika typer avtidningar av dagstidningskaraktär snedvrids i enlighet med vadsom anförs i motionen.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19951994/95:Sk302 av m.fl. (kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en miljörelaterad bilförmånsbeskattning.1994/95:Sk309 av Per m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förmånsbeskattningen bör beräknas påca 4 och att förmånsvärdet"miljöklassas",2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om övergångsproblem vid omläggningen avbilförmånssystemet.1994/95:Sk310 av Skånberg (kds) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en översyn av bilförmånsreglerna för småföretagare.1994/95:Sk343 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att , i enlighet med vad i motionen anförts, hosregeringen begär förslag till sådan ändring av beskattningen avförmånsbilar att den kan träda i kraft ,2. att som sin mening ger regeringen till känna attförmånsbilar skall beskattas motsvarande en privat körsträcka om4 ,3. att som sin mening ger regeringen till känna attförmånsvärdet för förmånsbilar i miljöklass 1 bör reduceras med20 % och höjas för bilar i miljöklass 3,4. att som sin mening ger regeringen till känna attelbilar helt skall befrias från förmånsbeskattning,5. att som sin mening ger regeringen till känna attförmånsvärdet bör reduceras för den som väljer attbetala bensinen själv.1994/95:T210 av m.fl. (m) vari yrkas, såvitt nuär i fråga3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av reglerna förtjänstebilsinnehav.1994/95:Jo628 av m.fl. (fp) vari yrkas, såvittnu är i fråga11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att höja skatten för förmånsbilar.1994/95:Jo641 av m.fl. (c) vari yrkas, såvittnu är i fråga14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslag om ny tjänstebilsbeskattning.1994/95:N236 av och () variyrkas, såvitt nu är i fråga4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tjänstebilsförmåner och elbilar. Hälso- och sjukvårdI propositionen redovisar regeringen de frågor som har tagitsupp i utredningsbetänkandet Beskattning av förmåner (SOU1994:98). Här ingår bl.a. beskattningsreglerna för hälso- ochsjukvårdsförmåner. Bortsett från tandvård undantas sådanaförmåner från beskattning, medan arbetsgivarnaendast i begränsad utsträckning har rätt till avdrag förmotsvarande kostnader.I propositionen föreslås att förmånsbeskattningen skallutvidgas även till detta område. Förslaget innebär attarbetstagarna i allmänhet skall beskattas för ersättningar frånarbetsgivaren för patientavgifter som utgått inom den offentligtfinansierade hälso- och sjukvården och tandvården och förläkemedel. Å andra sidan blir arbetsgivaren berättigad tillavdrag för sina kostnader i dessa hänseenden. När det gällericke offentligt finansierad hälso- eller sjukvård eller tandvårdblir huvudregeln enligt propositionen liksom attförmåner som arbetsgivaren tillhandahållit inte skall beskattasoch att arbetsgivaren inte får avdrag för sina kostnader i dessahänseenden.När det gäller företagshälsovård och arbetslivsinriktadrehabilitering föreslås i stort sett oförändrade regler.Arbetsgivarens avdragsrätt för kostnader av detta slag utvidgasi viss utsträckning, och de förmåner som har utgått i sådanahänseenden skall inte beskattas.I motion Sk48 av m.fl. (m) yrkande 1 yrkas attarbetsgivaren i enlighet med utredningens förslag skall få fulltavdrag för kostnader för anställdas icke offentligt finansieradehälso- och sjukvård, med motsvarande beskattning hos löntagarna.Enligt motionärerna är utredningens förslag att föredra frånprincipiell utgångspunkt.Regeringens förslag skall ses mot bakgrund av svårigheternaatt inordna den icke offentligt finansierade vården i dennamall. Värderingen av dessa förmåner skulle medförasvårbemästrade praktiska problem, och allvarliga invändningarhar riktats mot de schabloner som har diskuterats i dettasammanhang. Som framhålls i propositionen kan ett system med enobegränsad avdragsrätt och en låg förmånsbeskattning motverka demål som har ställts upp för hälso- och sjukvårdspolitiken.Utskottet instämmer därför i regeringens uppfattning att detmåste finnas tungt vägande skäl för att ändra skattereglerna ifråga om den icke offentligt finansierade vården. Till grund förregeringens förslag beträffande denna fråga ligger också att denendast berör ett fåtal personer och att nuvarande skattereglerenligt vad som framgår av utredningen och remissyttrandena inteinneburit något stort problem för näringslivet. Med hänvisninghärtill finner utskottet att regeringens förslag bör godtas ochatt motionen bör avslås i denna del.Utskottet har inte heller i övrigt något att erinra motregeringens förslag på detta område.PersonalrabatterI propositionen föreslås att personalrabatt vid inköp av envara eller tjänst från arbetsgivaren inte skall tas upp somintäkt om varan eller tjänsten ingår i det ordinarie utbudet.Som förutsättning härför skall gälla att rabatten inteöverstiger den största rabatt som en konsument skulle kunnautverka på affärsmässiga grunder och att den inte uppenbartöverstiger vad som är sedvanligt i branschen. Propositioneninnebär att reglerna om skattefrihet på ett tydligare sätt änför närvarande kommer att anknyta till vad som är möjligt för enkonsument att uppnå på affärsmässiga grunder. Avsikten är attdärigenom generellt sett minska risken för att personalrabatterutnyttjas för att omvandla lön till en obeskattad förmån.Utskottet finner att förslaget är välmotiverat och börgenomföras.Det skattefria området för sedvanliga rabatter utvidgadesfr.o.m. taxering till s.k. korsvisa rabatter, dvs.rabatter på varor eller tjänster som ingår i ett arbetsgivarennärstående företags ordinarie utbud och som har ett nära sambandmed arbetsgivarens verksamhet. Med hänvisning till att reglernamedfört vissa tillämpningsproblem och tolkats generöst föreslåsi propositionen att reglerna begränsas till rabatter inom en ochsamma koncern.I motion Sk48 av m.fl. (m) yrkande 2 yrkas attskattefriheten för personalrabatter även skall gälla vid inköpfrån företag som i huvudsak står under gemensam ledning. Enligtmotionen, som anknyter till utredningens förslag, förekommer dett.ex. att ett expanderande familjeföretag av kreditgivarnatvingas att förlägga tillverkningen av likartade produkter iflera fristående bolag och att de anställda uppfattar sig ha enoch samma arbetsgivare. I motionen anförs att anställda i småoch medelstora företag inte bör behandlas på ett sämre sätt änanställda i stora bolagskoncerner.Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att de nuvarandegränsdragningsproblemen lett till en allför vidsträckttillämpning av reglerna. Regeringens förslag har utformats påett sätt som begränsar utrymmet för de korsvisa rabatterna ochhar en klarare innebörd. De föreslagna reglerna kommer att gällaäven inom små bolagskoncerner. Med det anförda tillstyrkerutskottet propositionen och avstyrker motionen i denna del.Förmån av begränsat värdeSom en huvudregel gäller att alla förmåner i tjänsten skallbeskattas, och något allmänt undantag finns inte längrebeträffande naturaförmåner av begränsat värde. Utredningen harföreslagit att förmåner som har begränsat värde för denanställde men där varan eller tjänsten har väsentlig betydelseför utförandet av den anställdes arbetsuppgifter skall undantasfrån skatteplikt. I propositionen ansluter sig regeringen ihuvudsak till detta förslag men framhåller att förmånen då måstevara en närmast ofrånkomlig biförmån. Regeringen föreslår därföratt det för skattefrihet också skall fordras att förmånen inteutan svårighet kan särskiljas från nyttan i anställningen.I motion Sk49 av () yrkas att reglerna utformaspå ett sätt som innebär att konkurrenssituationen mellan olikatyper av tidningar av dagstidningskaraktär ej snedvrids. Imotionen anförs bl.a. att det faller sig naturligt för företagenatt betrakta en prenumeration på som enavdragsgill kostnad. Detsamma gäller inte på samma sätt förmotsvarande prenumerationer på t.ex. ellerSvenska , trots att dessa tidningar har ekonomi- ochnäringslivssektioner vilka till sitt innehåll väl kan mäta sigmed den smalare tidningen . Om ett sådantfaktiskt beteende sanktioneras i det aktuellalagstiftningsärendet kan detta enligt motionen innebära ettallvarligt avbräck för tidningar som konkurrerar med DagensIndustri. framhålls i motionen att sådana snedvridandeeffekter vid inkomstbeskattningen kommer att accentueras omdagstidningarna beläggs med mervärdesskatt.Med anledning av vad som anförs i motionen vill utskottetframhålla att de regler som föreslås i propositionen har engenerell utformning som gäller för alla typer av varor ochtjänster som arbetsgivaren tillhandahåller åt den anställde ochsom helt eller delvis har karaktär av arbetsredskap. Regeringensförslag innebär alltså inte några särskilda regler förspecialtidningar eller för allmänna nyhetstidningar. Fråganskall bedömas med hänsyn till de särskilda förhållanden somföreligger för den anställde i det speciella fallet. Utskottetvill framhålla att det i första hand åvilarRiksskatteverket att sörja för att reglerna får en så enhetligoch likformig tillämpning som möjligt. Vad som anförs i motionenutgör enligt utskottets mening inte heller i övrigt tillräckligaskäl för att avvika från propositionen på denna punkt.BilförmånÅtta motioner som har väcks under den allmänna motionstidenangår frågan om värderingen av bilförmåner. Sex av dessamotioner syftar till att uppnå en mer miljöanpassad beskattningän . Så innebär de yrkanden som framställs imotionerna Sk302 av m.fl. (kds) och Jo628 avLars m.fl. (fp) yrkande 11 att beskattningen bör blimer beroende av den privata körsträckan. Även motionerna Sk343av m.fl. (mp) och Jo641 av . (c) har denna innebörd, och dessa motioner går också ut påatt beskattningen relateras till bilarnas miljöegenskaper.Yrkanden om miljöklassning och skärpningar av beskattningenframställs även i motionerna Sk309 av Per m.fl. (v).Också motion N236 av och ()innehåller krav på skattelättnader för elbilar. Två avmotionerna angår andra frågor. Motion Sk310 av Skånberg(kds) syftar till en översyn av reglerna så att egenföretagarefår möjlighet att parkera en firmabil vid hemmet utan attträffas av förmånsbeskattning. I motion T210 av . (m), yrkande 14, begärs ett riksdagsuttalande om attbilismen drabbas för hårt av reglerna.Vi sin behandling av hithörande frågor (1993/94:SkU20) konstaterade utskottet att den översyn sompågått rörande beskattningen av tjänsteinkomster resulterade iatt detaljerna i förmånsbeskattningen av tjänstebilar justeradesunder och att möjligheterna till jämkning avförmånsvärdena då förbättrades. konstaterade utskottetatt vissa frågor som kvarstod olösta skyndsamt bereds vidareinom , bl.a. miljöaspekterna på de schablonersom tillämpas beträffande bilförmånerna. Utskottet utgick frånatt denna översyn skulle redovisas . Utskottet gickdärför inte in på en närmare omprövning av de avvägningar somlåg till grund för beslutet utan avstyrkte deföreliggande motionerna. Enligt vad utskottet nu har inhämtatkommer resultatet av översynen att läggas fram senare under detinnevarande halvåret. I avvaktan på de kommandeställningstagandena till de alternativ som då presenterasavstyrker utskottet de aktuella motionerna.Övriga frågorBland förslagen i propositionen ingår att värdet av enbostadsförmån i vissa fall skall kunna jämkas även vid beräkningav arbetsgivaravgifter. Vidare föreslås en lagteknisk justeringav indexeringen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt i 2 §lagen om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomstervid --taxeringar och en justering avövergångsreglerna till lagen (1994:1855) om ändring ikommunalskattelagen beträffande avdrag för barnomsorgskostnader.Utskottet har inte något att erinra mot dessa förslag. beträffande hälso- och sjukvårdatt med avslag på motion 1994/95:Sk48 yrkande 1godtar proposition 1994/95:182 i denna del,res. 1 (m)2. beträffande personalrabatteratt med avslag på motion 1994/95:Sk48 yrkande 2godtar proposition 1994/95:182 i dessa delar,res. 2 (m) - delvis3. beträffande förmån med begränsat värdeatt med avslag på motion 1994/95:Sk49 godtarproposition 1994/95:182 i denna del,4. beträffande bilförmåneratt avslår motionerna 1994/95:Sk302,1994/95:Sk309, 1994/95:Sk310, 1994/95:Sk343,1994/95:T210 yrkande 3, 1994/95:Jo628 yrkande 11,1994/95:Jo641 yrkande 14 och 1994/95:N236 yrkande 4,res. 3 (m)res. 4 (c, fp, v, mp, kds)5. beträffande övriga frågoratt godtar proposition 1994/95:182 i dessa delar,6. beträffande lagförslagenatt med anledning av vad utskottet ovan anfört ochhemställt antar de vid proposition 1994/95:182 fogadeförslagen till1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),2. lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare,3. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,4. lag om ändring i lagen (1994:1852) om beräkning av statliginkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1996--taxeringar.res. 2 (m) - delvisStockholm den 11 maj 1995Lars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), () och PerRosengren (v). Hälso- och sjukvård (mom. 1), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Regeringen har i propositionen avvikit från utredningen ochföreslagit avdragsbegränsningar när det gäller kostnader föranställdas icke offentligt finansierade hälso- och sjukvård. Somanförs i motion Sk48 av m.fl. (m) är utredningensförslag att föredra från principiell synpunkt. Arbetsgivare börenligt vår mening åtnjuta avdragsrätt även för dessa kostnader.Samtidigt uppkommer en förmån hos löntagaren som bör beskattashärför.Vi tillstyrker alltså motion Sk48 yrkande 1. Regeringen börföreläggas att skyndsamt lägga fram de förslag till dejusteringar som behövs i de aktuella lagtexterna.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande hälso- och sjukvårdatt med bifall till motion 1994/95:Sk48 yrkande 1begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag om fullavdragsrätt för kostnader för anställdas icke offentligtfinansierade hälso- och sjukvård samt att i övrigtgodtar proposition 1994/95:182 i aktuella delar.2. Personalrabatter (mom. 2 och mom. 6 i motsvarande del), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Regeringens föreslår bl.a. att de särskilda reglerna omkorsvisa rabatter slopas. Det innebär bl.a. att skattefriheteninskränks till att endast gälla personalrabatter inom enkoncern.Som framhålls i motion Sk48 av m.fl. (m) är detofta enbart en organisationsfråga om ett företag bedriver sinverksamhet i form av en eller flera juridiska personer. Detta ären skillnad som personalen inte uppfattar. Vi delarmotionärernas uppfattning att de skäl som regeringen åberoparför skattefria personalrabatter inom en koncern i lika hög gradgäller för anställda inom så kallade oäkta koncerner, dvs.företag som står under i huvudsak gemensam ledning. ärdet fråga om mindre företag som av olika skäl tvingas attorganisera verksamheten på detta sätt.Eftersom skattelagstiftningen bör vara neutral i förhållandetill de organisationsformer som företagen väljer bör anställda ioäkta koncerner inte behandlas annorlunda än anställda inomandra organisationsformer. Det är också viktigt att anställda ismå- och medelstora företag inte skall behandlas på ett sämresätt än anställda i stora bolagskoncerner.Vi tillstyrker alltså motionärernas förslag att enskattefrihet för personalrabatter skall gälla för alla anställdainom företag som står under i huvudsak gemensam ledning. Denföreslagna lagtexten (32 § 3 e mom. kommunalskattelagen) böralltså kompletteras på denna punkt. I övrigt godtar vidregeringens förslag i fråga om personalrabatter.dels vid moment 2 och moment 6 i motsvarande del hemställt2. beträffande personalrabatteratt med bifall till motion 1994/95:Sk48 yrkande 2godtar proposition 1994/95:182 i dessa delar med det tilläggsom har förordats i reservationen,6. beträffande lagförslagen i motsvarande delatt i vad avser 32 § 3 f mom. kommunalskattelagenantar det vid proposition 1994/95:182 fogade förslaget med dettillägget att första meningen erhåller följande såsomreservanternas förslag betecknade lydelse:Utskottetsförslag Reservanternasförslag 32 § 3 f mom. första meningenSom intäkt tas inte upp Som intäkt tas inte upppersonalrabatt vid inköp av personalrabatt vid inköp aven vara eller en tjänst en vara eller en tjänstfrån arbetsgivaren eller från arbetsgivaren ellernågot annat företag i något annat företag isamma koncern, om varan eller samma koncern eller i entjänsten ingår i företagsgrupp som stårsäljarens ordinarie utbud. under en i huvudsak gemensam ledning, om varan eller tjänsten ingår i säljarens ordinarie utbud.3. Bilförmåner (mom. 4), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:I motion T210 av m.fl. (m) anförs bl.a. att densom har tjänstebil i allmänhet behöver bilen i sitt arbete ochatt innehavet av tjänstebilen medför en kännbar kostnad i formav inkomstbeskattning av förmånen. Motionärerna framhåller atten skärpning av förmånsbeskattningen kan befaras medföra attallt fler väljer att köpa en egen bil för att mot milersättninganvända den i tjänsteutövningen. Därmed riskerar man bl.a. attfå en äldre bilpark med sämre miljö- ochtrafiksäkerhetseffekter. Därtill kommer en ökad byråkrati.Motionärerna motsätter sig inte en översyn av reglerna men anseratt nya regler inte skall försvåra tjänstebilsinnehav.Vi instämmer i motionärernas uppfattning att en generellskärpning av förmånsbeskattningen bör avvisas och anser att dehär anförda synpunkterna bör beaktas i den översyn som pågårrörande beskattningen av bilförmåner. Vad som här har anförtsbör -- med bifall till motion T210 yrkande 3 -- somsin meningen ge regeringen till känna.dels vid moment 4 hemställt4. beträffande bilförmåneratt med bifall till motion 1994/95:T210 yrkande 3och med avslag på motionerna 1994/95:Sk302, 1994/95:Sk309,1994/95:Sk310, 1994/95:Sk343, 1994/95:Jo628 yrkande 11,1994/95:Jo641 yrkande 14 och 1994/95:N236 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som här har anförts rörandebeskattningen av bilförmåner.4. Bilförmåner (mom. 4)(), (), Per (),() och () hardels anfört följande:Sex av de motioner som behandlas i detta betänkande --motionerna Sk302 av m.fl. (kds), Sk309 avPer m.fl. (v), Sk343 av m.fl.(mp), Jo628 av m.fl. (fp), Jo641 av OlofJohansson m.fl. (c) och N236 av och () -- syftar till att uppnå en mer miljöanpassad beskattningav bilförmåner, bl.a. genom att göra beskattningen beroende avden privata körsträckan. I en del av dessa motioner föreslås attbeskattningen också bör differentieras med hänsyn till bilarnasmiljöegenskaper. En annan motion -- Sk310 av Skånberg (kds)-- innehåller kritik mot att reglerna om firmabilar kan ledatill praktiska svårigheter för egenföretagare. I motion T210 avWiggo Komstedt m.fl. (m) motsätter sig motionärerna att reglernaskärps.Vi instämmer i uppfattningen att nuvarande regler, som utgårfrån en fast schablon för körsträckan, är olämpliga och attreglerna bör skärpas för längre körsträckor. bör manöverväga att differentiera beskattningen även i andra hänseendenoch se över detaljutformningen i övrigt. Enligt vår uppfattningbör den översyn av reglerna som pågår inom Finansdepartementetredovisas , och regeringen bör lägga framförslag till förbättringar som kan tillämpas . Vad som här har anförts bör --med avslag på motion T210 och med anledning av övriga motioner idenna del -- som sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 4 hemställt4. beträffande bilförmåneratt med anledning av motionerna 1994/95:Sk302,1994/95:Sk309, 1994/95:Sk310, 1994/95:Sk343,1994/95:Jo628 yrkande 11, 1994/95:Jo641 yrkande 14 och1994/95:N236 yrkande 4 och med avslag på motion 1994/95:T210yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad som härhar anförts om beskattningen av bilförmåner.