bet · GI01SoU15 · 1995-03-30 00:00:00 — Motionerna So606(v) yrkandena 1--2, So609 (s) och So622 (kds) avstyrks.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelstilldelningen tillBidragsförskott.Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn (A 5)Utskottet tillstyrker den i budgetpropositionen förslagnamedelsanvisningen till Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn (A5), vilken inte mött någon erinran i form av motioner.Bidrag till kostnader för internationella adoptioner (A 6)Anslaget disponeras för utgifter till kostnader förinternationella adoptioner. Bidragsbestämmelserna finns i lagen(1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn.Bestämmelserna innebär i korthet att bidrag lämnas för varjebarn med hälften av genomsnittskostnaden för adoption frånbarnets ursprungsland, dock högst . förinternationella adoptionsfrågor () fastställer dengenomsnittskostnad för olika ursprungsländer som skall liggatill grund för beräkning av bidraget.I budgetpropositionen föreslås anvisas underanslaget A 6. Bidrag till kostnader för internationellaadoptioner.I fyra motioner yrkas på att adoptionsbidraget höjs, nämligeni motion So603 av (), motion So608 avDan () (yrkande 1), motion So610 av . (s) och motion So619 av m.fl. (s)(yrkande 1). Motionärerna pekar på att läkarvetenskapen harförfinat och förbättrat sina metoder att hjälpa barnlösa att fåhjälp via in-vitro-fertilisering, mikrokirurgi, inseminationm.m. Många par blir hjälpta men inte alla. En del av dem somprövat medicinsk hjälp och inte lyckats skulle vilja adoptera.Samtliga motionärer framhåller att om kostnaderna för adoptionvar lägre skulle fler familjer pröva adoption som ett förstaalternativ för att bilda familj eller pröva adoption tidigare.Höjda statsbidrag skulle kunna innebära minskade kostnader försjukvården vilket vore en vinst. Motionärerna anser att bidragetåtminstone bör höjas till samma nivå som i och ,dvs. per barn.Vidare begärs i motion So619 av m.fl. (s)att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rationaliseringsvinster för verksamheten ochbidragen vid adoption (yrkande 2). I motionen anförs att dennya om adoptioner, som förmodligen kommer attvara ratificerad av flertalet länder , innebär attnästan alla adoptioner kommer att förmedlas av statligaauktoriserade organisationer. Liknande förslag har ocksådiskuterats av som väntas bli klar ibörjan av . Förmedling och utbetalning skulle då, enligtmotionärerna, kunna bli ett av auktorisationsvillkoren föradoptionsorganisationerna. skulle därmedslippa en liten men svårskött arbetsuppgift. Vidare skullestatsbidraget till organisationerna, som administreras ochutbetalas via , kunna samordnas med adoptionsbidraget.Även i motion So608 av () föreslås attansvaret för bidragshanteringen flyttas från försäkringskassornatill statligt auktoriserade adoptionsorganisationer. Motionärenbegär ett tillkännagivande till regeringen om detta (yrkande2).Adoptionslagstiftningsutredningen skall enligt sinadirektiv (dir. 1992:69) bl.a. pröva den roll som adoptionsfrågor () har iadoptionsverksamheten. Inriktningen skall vara att, medbibehållande av den enskildes möjlighet att adoptera utanmedverkan av auktoriserad adoptionsorganisation, stärka när det gäller att upprätthålla en verksamhet på hög etisknivå till barnets bästa. Utredaren bör bl.a. överväga olikamöjligheter att begränsa kostnaderna för internationellaadoptioner utan att adoptionsorganisationernas arbetsmöjligheterbegränsas samt undersöka hur de små adoptionsorganistionerna kanstödjas.Enligt vad utskottet erfarit kommmer utredningen att läggafram sitt betänkande senare under våren.Utskottet är väl medvetet om de höga kostnader som eninternationell adoption innebär för de familjer som adopterar. Inuvarande statsfinansiella läge kan bidraget dock inte höjas.Motionerna So603 (fp), So608 (kds) yrkande 1, So610 (s) ochSo619 (s) yrkande 1 avstyrks därför.Adoptionslagstiftningsutredningen kommer attöverlämna sitt betänkande. Utskottet vill inte föregriparegeringens kommande förslag. Motionerna So608 (kds) yrkande 2och So619 (s) yrkande 2 avstyrks därmed.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelstilldelningen tillBidrag till kostnader för internationella adoptioner.Strukturprojekt för besparingar för budgetåret 1998I budgetpropositionen (s. 57 f) föreslås vidare attriksdagen godkänner inriktningen att besparingar motsvarande 1,7miljarder kronor skall göras inom läkemedels-och tandvårdsområdena samt underhålls- ochbidragsförskottssystemet. Regeringen konstaterar att ytterligarebesparingar framstår som möjliga inom bidragsförskotten utövervad som angavs i propositionen Vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m. (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, rskr.1994/95:145). Strukturprojekt inom läkemedelsförmåner,tandvård, underhållsbidrags- och bidragsförskottssystemet skallsammantaget möjliggöra besparingar med 1,7 miljarderkronor anför regeringen.I motion So617 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts ombidragsförskottet (yrkande 6). Motionärerna hänvisar tillmotion 1994/95:Fi1 av m.fl. som avlämnades medanledning av regeringens proposition om vissaekonomisk-politiska åtgärder. De åtgärder som då föreslogsinnebär, enligt motionärerna en ytterligare besparing påutgifterna för bidragsförskottet med 1998.Motionärerna anser vidare att förslagen i regeringspromemorianEnsamförälderstöd (Ds 1992:53) skall genomföras.Utskottet delar regeringens bedömning att ytterligarebesparingar bör vara möjliga att göra inom underhålls-och bidragsförskottssystemet. Utskottet ställer sig för sindel bakom regeringens inriktning av besparingarna för år 1998.Det saknas dock underlag för att ange hurfördelningen mellan läkemedels- och tandvårdsområdena ochunderhålls- och bidragsförskottssystemet bör ske. Beredningen av vissa familjepolitiska frågorsitt arbete beträffande understöds- ochbidragsförskottssystemet så att tidigare beslut ombesparingar på inom systemet skall kunnauppnås. Beredningsgruppens arbete bör även ge underlag förbedömning av vilka ytterligare besparingar som är möjliga.Utskottet anser att bör godkänna vad utskottet anförtom inriktningen av besparingarna och avstyrka motionSo617 (m) yrkande 6.Hälso- och sjukvård (C 1--C 9)Bidrag till hälso- och sjukvård (C 1)Från anslaget betalas statsbidrag till sjukvårdshuvudmännen ienlighet med överenskommelser om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen. Bidragets användningsområden m.m. finnsangivna i förordningen (1984:908) om vissa statsbidrag ochförsäkringsersättningar för sjukvård m.m. Vidare betalas frånanslaget ersättningar för vissa kostnader och förluster somuppkommit på grund av myndighets ingripande för att förhindraspridning av smittsam sjukdom. Bestämmelserna om detta finnsbl.a. i förordningen (1956:296) om ersättning från staten ivissa fall vid ingripanden för att förhindra spridning av ensmittsam sjukdom och lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare. Vissa kostnader enligt smittskyddsförordningen(1989:301) för läkemedel m.m. vid behandling för ensamhällsfarlig sjukdom betalas också ut från detta anslag,liksom även kostnader för patientförsäkring och vissaskadeersättningar.Enligt propositionen har betydande förändringar istatsbidragssystemet i enlighet med riksdagensbeslut lett till att rundgången av medel mellan stat ochlandsting begränsats. Ramen för de medel som fördelas mellansjukvårdshuvudmännen såsom bidrag till hälso- och sjukvården hardärigenom minskat. uppgår ramen till 2 698 miljonerkronor där medlen utgår dels från detta anslag, dels frånsjukförsäkringen. En överenskommelse om bidragen avseende år1995 har träffats med företrädare för sjukvårdshuvudmännen den30 . Överenskommelsen har godkänts av regeringenden . I förhållande har särskildamedel avsatts för rehabilitering för äldre ochfunktionshindrade. Medlen skall ställas till kommunernas ochlandstingens förfogande för att gemensamt utvecklarehabiliteringsverksamheten för dessa grupper. Iöverenskommelsen har vidare en höjning gjorts av ersättningenför psykoterapeutisk verksamhet från till60,0 miljoner kronor.Överenskommelsen för innebär följande såvitt gällerde anslagsposter som redovisas under detta anslag.Ändamål Totalbeloppmilj. kr.Bidrag till hälso- och sjukvård 625,00Rehabilitering för äldre och 150,00funktionshindradeSärskild ersättning för psyko- 60,00terapeutisk verksamhetSärskild ersättning för informations- 21,00försörjning m.m.Statens beredning för utvärdering av 5,00medicinsk metodik, SBUVissa särskilda insatser:- Särskild ersättning för hand- 0,50ledning av kiropraktorer- Särskild ersättning för vissa 0,25patientöverföringar- Särskild ersättning för riks- 6,25sjukvård för hivsmittadeSumma 868,00Med utgångspunkt i överenskommelsen beräknarregeringen anslagsbehovet under förevarande anslag /96 till till de ändamålsom har angivits i tabellen. Förhandlingarna avseende år 1996har dock ännu inte påbörjats enligt propositionen.Det sammanlagda medelsbehovet för ersättning till smittbärarem.m. för /96 beräknas till 9 miljoner kronor.Kostnaden för patientförsäkring och ersättningar för vissaskador beräknas till 2 025 000 kr.Medelsanvisningen m.m.Regeringen beräknar det sammanlagda medelsbehovet till 1313 025 000 kr.I motion So489 av m.fl. (v) begärs attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts omönskvärdheten att öka anslagen till hälso- och sjukvården(yrkande 21). Motionärerna anför att om man gör eninternationell jämförelse och standardiserar för åldersstrukturså framstår den svenska sjukvården som jämförelseviskostnadseffektiv och billig. Motionärerna anser att den svenskasjukvården ledigt skulle kunna expandera med några procent.Detta bör enligt motionärerna vara ett bra riktmärke närregering och riksdag i fortsättningen skall göra övervägningarom hur stora resurser som skall satsas på sjukvården.I motion So485 av m.fl. (mp) begärsatt som sin mening ger regeringen till känna attlandstingen, samt den vård som är berättigad till statsbidrag,bör tillföras extra medel för att stärka det förebyggandearbetet, vården, omvårdnaden och rehabiliteringen (yrkande4). Motionärerna anser att de verksamheter som orsakar vårdskall vara med och betala vårdkostnaderna. Som exempel nämnermotionärerna att områdena kemikalier, trafik, alkohol och tobakskulle kunna avgiftsbeläggas och att sådana medel skulle varamed och finansiera sjukvården. En sådan finansieringsmodellskulle därefter kunna utvecklas genom att fler företeelser somorsakar sjukdom och vårdkostnader kan bakas in i systemet. Dåligarbetsmiljö nämns som exempel.I motion So455 av m.fl. (mp) begärs attriksdagen beslutar att anslaget till psykoterapeutisk vårdfinansierad genom utökas med 10 miljonerkronor (yrkande 5).Utskottet finner den i propositionen föreslagnamedelstilldelningen, vilken i huvudsak bygger på enöverenskommelse mellan staten och sjukvårdshuvudmännen,välavvägd. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna So485(mp) yrkande 4 och So489 (v) yrkande 21 samt tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning. Motion So455 (mp)yrkande 5 avstyrks också.Praktiktjänstgöring för naprapaterTre motioner tar upp frågan om resurser förpraktiktjänstgöring för naprapater.I motion So421 av () hemställs att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen anförts om att genomomdisponering inom anslaget C 1. Bidrag till hälso- ochsjukvård, säkerställa möjligheter för blivande naprapater attgenomgå för legitimation nödvändig, handleddpraktiktjänstgöring. I motion So454 av ()och So477 av () framställs liknande yrkanden.I motion So421 anförs bl.a. följande. De grundläggande kravenför att legitimation skall meddelas är teoretisk utbildning avviss nivå, men därutöver krävs praktisk tjänstgöring motsvarandeett års handledd heltidstjänstgöring i svensk hälso- ochsjukvård fördelad på olika verksamhetsområden. Socialstyrelsenhar fått bemyndigande att meddela närmare bestämmelser om denpraktiska tjänstgöringen. anger enligt uppgift isina riktlinjer att fördelningen av utbildningen kan variera meni princip bör innefatta i offentlig hälso- ochsjukvård och hos legitimerad naprapat med minst treårs yrkeserfarenhet. Praktiktjänstgöringen bör ocksåkompletteras med fördjupning inom ett antal relevantaämnesområden. Att denna höga målsättning verkligen uppnås ochupprätthålls synes enligt motionären utomordentligt angeläget urframför allt den vårdsökande patientens perspektiv. Det ärdärför starkt oroande att, då inte medel tillpraktiktjänstgöringen anvisats, risken finns att de flestanaprapater avstår från legitimering och därmed bedriver enverksamhet som inte regleras genom sjukvårdslagarna och intestår under tillsyn. I motionen anförs att enpraktikplats kostar ochelev.I motionerna So454 (m) och So477 (fp) nämns att när det gälldekiropraktorernas praktiktjänstgöring ersättningar ordnades tillsjukvårdshuvudmännen via s.k. Dagmar-pengar.Kiropraktorer med viss utbildning har kunnat fålegitimation fr.o.m. (prop. 1988/89:96, SoU23rskr. För legitimation föreskrevs dels viss utbildning,dels viss praktiktjänstgöring.I överenskommelsen om vissa ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen m.m. för år 1991anfördes följande när särskild ersättning för handledning avkiropraktorer i hälso- och sjukvården för infördes(prop. 1990/91:51, bil. 1:7 s. 35).Enligt riksdagsbeslut på grundval av regeringens proposition(prop. 1988/89, SoU23, rskr. 295) om legitimation för vissakiropraktorer m.m. skall ett av villkoren för legitimation somkiropraktor vara fullgjord praktisk tjänstgöring inom allmäneller enskilt bedriven hälso- och sjukvård. Tjänstgöringen skallvara handledd av en legitimerad läkare eller en legitimeradkiropraktor. Den skall fullgöras som motsvarar ettårs heltidstjänstgöring och skall fördelas på verksamhetsområdenenligt föreskrifter som meddelar.Den praktiska tjänstgöringen skall enligt socialstyrelsenomfatta bl.a. ca 6 månaders handledd praktik inom offentlighälso- och sjukvård inkluderande 10--12 seminarieövningar om tvåtimmar vardera. En ansvarig huvudhandledare bör finnas för varjepraktikant under detta tjänstgöringsavsnitt, vilken bör varaspecialist i ortopedisk kirurgi. Sådan praktiktjänstgöring ärförenad med kostnader som bör regleras i särskild ordning.Staten och företrädare för sjukvårdshuvudmännen är ense om attavsätta högst 1 milj.kr. för detta ändamål för år 1991.Ersättning lämnas med . Socialstyrelsenskall svara för handläggningen av dessa ärenden och lämnaerforderligt underlag till , som svarar förutbetalning av ersättningen.Enligt motsvarande överenskommelse för utgesersättning med sammanlagt högst till desjukvårdshuvudmän som svarar för handledd praktiktjänstgöring avkiropraktorer. Ersättningen lämnades med högst . perpraktikant (prop. 1993/94:75, bil. 2, s. 105).I proposition 1993/94:145 med förslag om legitimation förvissa naprapater och kiropraktorer m.m. föreslogs bl.a. attnaprapat efter genomgången utbildning och fullgjord praktisktjänstgöring efter ansökan skall kunna få legitimation föryrket. Under rubriken i propositionen (s. 19)anfördes att förslaget inte kunde beräknas medföra någrabetydelsefulla kostnadskonsekvenser för samhället ellerenskilda. Här nämndes bl.a. visst merarbete för Socialstyrelsenoch m.fl. såvitt gälldetillsynsfrågor.Utskottet anser inte att en omdisponering inom anslagetbör göras för att frigöra medel för handledd praktiktjänstgöringav blivande naprapater. Möjlighet finns att i kommandeförhandlingar mellan staten och företrädare försjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen för behandla frågan. MotionernaSo421 (m), So454 (m) och So477 (fp) avstyrks.Insatser mot aids (C 2)Från anslaget betalas utgifter för särskilda insatser för attbekämpa spridningen av hiv/aids.Ett handlingsprogram för den fortsatta bekämpningen avhiv/aids har antagits av på grundval av proposition1987/88:79 om åtgärder mot aids (bet. 1987/88:SoU10, rskr.1987/88:165). Handlingsprogrammet innefattar information tillallmänheten och särskilda grupper med s.k. riskbeteende. Detomfattar vidare stöd till förebyggande insatser inomnarkomanvård och kriminalvård, psykosocial stödverksamhet samtstöd till samhällsvetenskapligt orienterad och medicinskforskning.Från anslaget lämnas också ett extra bidrag för preventivthiv/aidsarbete, som utgår främst till ,, , kommun och Malmöhusläns landsting men även till andra huvudmän.Den del av medlen som avser information och stöd tillpsykosocialt arbete och utvecklingsarbete m.m. disponeras avFolkhälsoinstitutet. Institutet ansvarar också för fördelningenav det extra bidraget i form av stöd till kommuner ochlandsting. Vid finns ett råd för aidsfrågorsom har en rådgivande funktion. program somgäller hiv/aids är huvudsakligen inriktat på att förmedlakunskap, att motverka spridning av hiv/aids och att motarbetadiskriminering av hivsmittade.Socialstyrelsen disponerar medel från anslaget för attutveckla en offensiv narkomanvård främst på nivå.Den omfattande internationella smittspridningen i kombinationmed ökat resande över landets gränser och pågående invandringtill innebär enligt regeringen en risk för fortsattsmittspridning i . Regeringen finner att fortsattainsatser mot hivsmittan är nödvändiga. Insatserna måste inriktaspå att motverka smittspridningen på både kort och lång sikt ochdärvid främst bygga på lokala aktiviteter. ärregeringens ambition att de preventiva insatserna mot hiv/aidsså långt möjligt skall integreras i kommunernas och landstingensreguljära verksamhet. Det finns dock fortfarande ett behov avatt från centralt håll initiera och stödja förebyggandeinsatser. Samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting ochfrivilligorganisationer bör därvid utvecklas vidare, heter det.Regeringen ställer sig bakom inriktning vadgäller det hiv/aidspreventiva arbetet. Män som har sex med mänsamt invandrare är alltjämt viktiga målgrupper. Det är ocksåangeläget att det preventiva arbetet gentemot ungdomarintensifieras. Många intresseorganisationer gör betydelsefullainsatser. Stödet till organisationernas arbete bör därförfortsätta under /96, enligt propositionen.Spridningen av hiv bland injektionsmissbrukare har enligtregeringen mötts med en kraftfull förstärkning av insatsernainom offensiv narkomanvård.MedelsanvisningI budgetpropositionen föreslås att till Insatser mot aidsför /96 anvisas ett reservationsanslag på . Regeringen beräknar en minskning av anslaget med 5miljoner kronor för att finansiera viss verksamhet vidSmittskyddsinstitutet. föreslås få disponera237 och av anslaget /96.Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning tillInsatser mot aids.InformationsinsatserI motion So405 av m.fl. (m) begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hiv/aidsarbetets inriktning på information,rådgivning och beteendepåverkan (yrkande 1). Motionärernaanför att kampanjer på nationell och regional nivå är nödvändigaför att ständigt påminna människor om riskerna med hiv. Det ärviktigt att de centralt initierade informationsinsatsernafortsätter för att stödja det regionala informationsarbetet.Kampanjerna måste enligt motionärerna vara ärliga och skarptformulerade så att människor påverkas och uppmanas söka merinformation och testning. Motionärerna anför att det är viktigtatt informationen utformas så att den når rätt målgrupp.Särskilda målgrupper för det förebyggande arbetet måste enligtmotionärerna vara ungdomar, flyktingar/invandrare, homo- ochbisexuella män samt narkotikamissbrukare. Särskilt viktigt ärenligt motionen att nå de unga. När det gällersamlevnadsundervisningen i skolan (yrkande 3) ansermotionärerna att information om hiv liksom om andra sexuelltöverförda sjukdomar och om homosexualitet måste ingå i allsamlevnadsundervisning. Kunskapsspridningen om hiv och andrasexuellt överförda sjukdomar måste också stödjas bland studentervid universitet och högskolor (yrkande 4). Lika viktigt ärdet att nå flyktingar/invandrare (yrkande 5). Dessa harkanske inte fått någon information i sina hemländer om faran medhivsmittan. Särskild information bör också riktas till olikapersonalgrupper som kommer i kontakt med flyktingar ochinvandrare. Olika intresseorganisationer fyller, enligtmotionen, en viktig roll i informationsarbetet. Motionärernaanser att en större del av informationsmedlen bör komma defrivilliga organisationerna till del för att användas i derasupplysnings- och informationsarbete (yrkande 7).I motion So484 av m.fl. (kds) betonas ocksåbetydelsen av att informera om och förebygga sexuelltöverförbara sjukdomar (yrkande 38). Motionärerna anser attbetydelsen av ungdomsmottagningarna, preventivmedelsrådgivningenoch skolhälsovården bör lyftas fram. Förebyggande satsningar börriktas till olika åldersgrupper könen heter det.Utskottet delar regeringens bedömning att fortsattainsatser mot hivsmittan är nödvändiga och måste inriktas påatt motverka smittspridningen på både kort och lång sikt.Utskottet delar också bedömningen att det finns ett behov attfrån centralt håll initiera och stödja förebyggande insatser menatt de preventiva insatserna mot hiv/aids så långtmöjligt bör integreras i kommunernas och landstingens reguljäraverksamhet. Inriktningen av arbete vadgäller det preventiva området tar särskilt sikte på vissamålgrupper. Utskottet anser detta viktigt. Mångafrivilligorganisationer och intresseorganisationer gör ävenbetydelsefulla insatser på området. Utskottet delar således ihuvudsak motionärernas inställning som inte står i någonmotsättning mot vad som anförs i propositionen. Motionerna So405(m) yrkandena 1, 3--5 och 7 samt So484 (kds) yrkande 38 får ihuvudsak anses tillgodosedda och avstyrks därför.Bidrag till vissa utbildningsinsatser (C 7)MedelsanvisningenFrån anslaget betalas det särskilda statsbidraget för attanordna sådan utbildning som krävs för att distriktssköterskorskall få rätt att förskriva vissa läkemedel. För att stimuleralandstingen att anordna sådan utbildning föreslog regeringen år1993 (prop. 1992/93:160) införande av ett statligtstimulansbidrag om sammanlagt fördelade påtre budgetår. I enlighet med beslut (1992/93:SoU22,rskr. 355) lämnades ett sådant bidrag första gången budgetåret1993/94. I propositionen anges att den utbildning som krävshittills inte har ingått som en integrerad del i dengrundläggande utbildningen för distriktssköterskorna. Detstatliga stimulansbidraget syftar till att underlätta för redanverksamma distriktssköterskor att komplettera sin utbildning iläkemedelslära.I budgetpropositionen föreslås att till Bidragtill vissa utbildningsinsatser för /96 anvisarett reservationsanslag på 5 000 000 kr.Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning tillBidrag till vissa utbildningsinsatser.Utvidgad förskrivningsrättI motion So445 av m.fl. (m, s, fp, kds)begärs ett tillkännagivande om utvidgad förskrivningsrätt(yrkande 2) och i motion Ub389 av m.fl.(kds) begärs ett tillkännagivande om att den utbildning ifarmakologi som förutsätts för förskrivningsrätt görstillgänglig för skolsköterskor (yrkande 2). I sistnämndamotion begärs vidare ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om förskrivningsrätt för skolsköterskor för ettbegränsat antal läkemedel (yrkande 3). I motion So445 anförsbl.a. att skolsköterskan arbetar med uppgifter som ligger näradistriktssköterskans, inte minst vad gäller vården av allergiskabarn. "Allergimediciner" utgör enligt motionärerna en väsentligdel av de medel som distriktssköterskan kan förskriva, däremotinte skolsköterskan. Motionärerna anser att det är bra attförskrivningsrätten följs upp och utvärderas kontinuerligt. Omresultatet blir positivt kan en eventuell utvidgning ske. Därvidbör, enligt motionärerna, frågor om utbildningsmöjlighet ochökad förskrivningsrätt för t.ex. barnmorskor och skolsköterskortas upp till prövning. I motion Ub389 förs ett liknanderesonemang. Där nämns vidare vaccinationsbeställningar ochrökavvänjningsmedel.