bet · GI01FiU23 · 1995-03-09 00:00:00 — Ekonomisk demokrati, sparande och ägarspridning I betänkandet behandlas två motioner från den allmänna motionstiden. Enmotion från tar upp ägandet i det svenska näringslivet och endemokratisering av företagandet. I en moderat motion behandlas frågor omhushållens sparande och ägande. Båda motionerna avstyrks av utskottet.Företrädarna för och reserverar sig till förmånför sina resp. partimotioner. får beträffande tre av motionens fyrayrkanden stöd av , liberalerna och . 1994/95:Fi217 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning med uppdragatt senast lägga fram förslag till åtgärder för att stärka denekonomiska demokratin och underlätta förnyelse av näringslivet i enlighet medvad som anförts i motionen.1994/95:Fi213 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att stimulera hushållssparandet och öka ägarspridningen,3. att hos regeringen begär utredning av pensions- ochlivförsäkringssparandet i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att främja enskilt sparande i aktier,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anställdas möjligheter att aktiespara i det egna företaget. Utredning för ökad ekonomisk demokratiI motion Fi217 av m.fl. (v) diskuteras förändringar iföretagsägandet i det senaste kvartsseklet. Motionen bygger bl.a. påJan Gletes bok i näringslivet. I den beskrivs hur den gamla svenskaindustrikapitalistiska makteliten alltmer tvingas till försvar av detetablerade. Glete efterlyser nya kapitalförvaltare som medvetet gynnarentreprenörer, och han kritiserar den ärvda företagarmakten.I motionen sägs att de stora ägarna inte bara har fått större inflytande påbekostnad av de små. De stora ägarna, privata och offentliga, har ocksåtenderat att bli mer passiva och mindre kreativa i sin ägarroll. En dynamisk och framsynt industriutvecklingförutsätter sannolikt en mer engagerad ägarmakt, menar motionärerna.Det har blivit allt svårare att hitta engagerade privatkapitalister som ärvilliga att göra nysatsningar som innebär stor osäkerhet och risk, menarmotionärerna, som i stället vill tillvarata det offentligas förmåga som ägare.Motionärerna hänvisar till det framgångsrika statliga engagemanget igruvnäringen, elförsörjningen, telekommunikationerna och läkemedelsindustrinoch pekar på att de kommunala företagen i huvudsak varit välskötta. Menekonomisk demokrati kan inte förverkligas enbart genom offentligt ägande, anförmotionärerna. Arbetslivet i företagen måste också bli mer demokratiskt, någotsom ligger i linje med utvecklingen mot större specialisering ochkundanpassning av varu- och tjänsteproduktionen. Framtidens ägarmakt måstebyggas mer på eget arbete i ett företag, på kunskaper om produktion och påviljan att ta ett långsiktigt ansvar -- mindre på kortsiktigt vinstintresse.Detta nya slags demokratiska medelsförvaltande och företagande skulle kunnaförverkligas av lokala löntagarfonder eller kooperativ, men också av stat ochkommuner, menar motionärerna.Man bör överväga att tillåta högre rösträtt på aktier enbart för dem somsjälva arbetar med eller i ett företag. Vidare bör stat och kommuner finnaformer för att ge ett ökat ansvar till de anställda i sina företag. Även nyaoch mer demokratiska former för företagande samt ökad progressivitet iarvsbeskattningen bör övervägas. Motionärerna vill att en utredning tillsättssom ser över lagstiftningen på området.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas inställning till vikten av ökad demokrati iarbetslivet och betydelsen av att företag i har engagerade, kunniga ochansvarstagande ägare. Enligt utskottet är en första förutsättning för denanställdes inflytande på arbetsplatsen att anställningen är trygg och säker.Kampen mot arbetslöshet har därför en avgörande betydele för att de anställdaskall kunna få en stark ställning i arbetslivet. Därtill behöver det finnasgoda möjligheter till utbildning och kompetenshöjning. Det behövs vidare ettsamarbete mellan anställda och arbetsgivare och mellan deras organisationer föratt utveckla en väl fungerande arbetsorganisation.Ett aktivt och engagerat ägarskap främjas av en stabil ekonomisk omgivning.Regeringens arbete med att sanera statsfinanserna syftar ytterst till att skapaden trygga ekonomiska atmosfär där gott och förtroendefullt samarbete mellanägare och anställda i företagen är regel. För denna uppgift måste nu storaansträngningar koncentreras. Utskottet anser att åtgärder görs på olika hålloch att en särskild utredning av det slag som föreslås i motionen inte ärpåkallad.Motion Fi217 (v) yrkande 1 avstyrks av utskottet.Sparande och ägardemokratiMotion Fi213 av m.fl. (m) behandlar sparande ochägardemokrati. Motionärerna framhåller att det privata sparandet spelar enavgörande roll för den enskildes frihet genom de möjligheter det ger hushållenatt styra och kontrollera sin ekonomi och bli mindre beroende av centralabeslut och bidragssystem. Ett eget sparande är av avgörande betydelse förmöjligheterna att skaffa en egen bostad eller fritidshus. Än viktigare, betonarmotionärerna, är hushållssparandet för finansieringen av nyföretagande ochinvesteringar i de minsta företagen. Därför bör politiken inriktas på attfrämja och stimulera ett högt hushållssparande och ett spritt ägande.Människors strävan efter att förkovra sig och förbättra tillvaron för sigsjälva och de sina är en mäktig drivkraft som systematiskt har motarbetats avsocialdemokratiska regeringar , skriver motionärerna.När den socialdemokratiska regeringen utpekar det ökade hushållssparandet somett hot mot den konsumtionsökning på vilken regeringen vill bygga sinekonomiska politik innebär det en återgång till den kollektivisering av denenskildes ekonomi och ägandet av kapital som har varit ett för densocialdemokratiska funktionssocialismen, hävdar motionärerna. Skattesystemetmåste utformas så att det lönar sig att arbeta och spara och driva företag. Ettsamhälle som inte ger sina medborgare möjligheter att förkovra sig genom egetarbete, företagsamhet och sparande stagnerar och stöter slutligen bort demänniskor och det kapital som utgör förutsättningen för utveckling ochvälstånd. Motionärerna citerar ur Utvandrarna av de än mödade sig och strävade, kunde de aldrig förkovra sig här iKorpamoen. -- -- -- Han för sin del ledsnade på att sträva om han inte längresåg någonting att sträva fram emot. Han kunde inte arbeta med någon lust, omhan inte trodde att han hjälpte sig och de sina till en bättre lott. Och allamänniskor ville väl ha något att sträva fram emot, åtminstone så länge de varunga som han och hon ännu var. Vad skulle de annars leva för?Ambitionen för Socialdemokraterna, menar motionärerna, har varit att genom koncentration till stora företag och en kraftigtillväxt av den offentliga sektorn minska inflytandet från privat kapital ochprivata finansiärer för att skapa utrymme för en ökad politisk och korporativkontroll över produktionen och fördelningen av produktionsresultat. De främstamedlen för denna politik har varit kollektivt sparande och kapitalbildning. Detvar genom en överuttaxering av skatter som Socialdemokraterna åstadkom ettstort offentligt sparande , skriver motionärerna. Medden förda högskattepolitiken trängde man också effektivt undan det privatasparandet. Först har det privata sparandet ökat signifikant.Det privata sparandet i spelar en viktig roll. Det är nämligen enviktig faktor för nyföretagande. Finansieringen av små och medelstora svenskaföretag, som inte kan locka till sig internationellt kapital, är starktberoende av tillgången till inhemskt kapital. Banken ställer upp med en del,under förutsättning att företaget själv kan samla in resten. Detta egnariskkapital kommer oftast från företagaren, delägare och andra närstående.I en allt mer global ekonomi kommer såväl stora som små placerare att öka sinriskspridning. För innebär det att många svenska placerare kommer attleta sig till andra länder, kanske främst inom EU, för att förränta sittkapital men också för att minska de politiska riskerna.Den bästa stimulansen för ett ökat hushållssparande är en ekonomisk politiksom ökar hushållens disponibla inkomster och höjer realavkastningen på sparandeefter skatt. En minskning av skattetrycket vidgar människors utrymme för attspara. En anpassning till förhållandena inom EU är dessutom nödvändig, om inteinvesteringskapitalet återigen skall strömma ut ur vårt land. En ökad sparviljaförutsätter stabila spelregler så att människor vågar spara långsiktigt.Det är viktigt att hushållssparandets inriktning inte snedvrids. Så skeddeemellertid i det tidigare skattesystemet. Sparandet i aktier och vanligtbanksparande missgynnades skattemässigt, medan sparande i egna hem, fritidshus,konst och diamanter gynnades, säger motionärerna.Aktiesparandet ökade under den borgerliga regeringsperioden. Under åren1991--1994 tillfördes börsen sammantaget i nyttriskkapital. är varannan svensk aktieägare i någon form, påpekarmotionärerna. Detta fina resultat berodde bland annat på regeringensprivatiseringar av , och , samt de förbättringar föraktieägare som vidtogs med bl.a. sänkt reavinstbeskattning och slopaddubbelbeskattning på aktieutdelning.Motionärerna betonar att anställda i börsnoterade och andra företag måste fåmöjlighet att spara i aktier i det egna företaget utan att eventuell skillnadmellan marknadsvärdet och förvärvspriset betraktas som löneförmån. Därförföreslår motionärerna skattefrihet för alla anställdas aktieköp i det egnaföretaget utan annan begränsning än att köpen skall ha skett på sammaekonomiska villkor som tillämpas för utomstående.Människor vill försäkra sig om en trygg ålderdom. Motionärerna konstaterar,att infördes ett individuellt pensionssparande (IPS) i bank som,under förutsättning att det var bundet i räntebärande papper och aktier, ficksamma gynnade ställning som försäkringssparande. I och med IPS och den gryendeinsikten om att ATP-systemet inte kommer att ge den statligt utlovadetryggheten, finns det en klar möjlighet till ett ökat långsiktigt sparande iSverige. Många blivande pensionärer vill säkert öka sin trygghet och bättra påsin framtida pension med ett privat tillskott. När Socialdemokraterna nuförsöker minska detta sparande genom att öka skatten på pensionssparkapitaletmed -- från -- är risken uppenbar för att man enbartskrämmer sparandet ur landet. Det är alarmerande att så mycket avpensionssparandet nu sker utomlands, anser motionärerna.Livförsäkringar skiljer sig från pensionssparande genom att de också inrymmeren försäkring mot risken för ett för tidigt dödsfall. Marknaden förlivförsäkringar är fortfarande jämförelsevis stel i . Konkurrensenskulle öka, om den traditionella livförsäkringsrörelsen fick drivas iaktiebolagsform. Det skulle då bli möjligt att sätta räntan under risk.Unit link-försäkringarna erbjuder numera ett varierat utbud avplaceringsmöjligheter. En annan önskvärd sparmodell vore ett sparande med siktepå förvärv av bostad i samband med övergången från yrkesverksamhet tillpensionärstillvaro. Detaljerna för ett förstärkt försäkringssparande börsnarast utredas, skriver motionärerna.Ett viktigt mål är att sprida ägandet bland de enskilda medborgarna. Detgäller inte bara andelar i näringslivet. Det gäller även människors möjligheteratt äga en bostad och andra tillgångar. Gamla visioner om "egendomsägandedemokrati" eller "ägardemokrati" har större aktualitet och bärkraft ännågonsin. Detta bör ges regeringen till känna, anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeMed anledning av vad som anförs i motion Fi213 (m) om vikten avstimulans av hushållssparandet och ökad ägarspridning (yrkande 1) villutskottet anföra följande. I motionen anläggs ett långsiktigt perspektiv påSveriges ekonomiska utveckling. Huvudtesen är att marknadsekonomins framväxtoch expansion andra hälft förklarar huvuddelen av deekonomiska framsteg som gjorts i landet. Den socialdemokratiska politiken, denoffentliga sektorns tillväxt och utvecklingen av stora kollektiva ekonomiskainstitutioner -- bl.a. vad gäller sparandet -- har enligt motionärernahuvudsakligen bidragit till att försämra förutsättningarna för tillväxt ochsnedvridit användningen av resurserna. Den svenska modellen påstås haförhindrat ekonomiskt framåtskridande, förlamat individernas initiativkraft ochförsvårat villkoren för enskilt företagande.Motionens analys vilar enligt utskottets mening på lösa antaganden. Denstarka motsättning som målas ut i motionen mellan offentlig sektor och enskildverksamhet kan på goda grunder ifrågasättas. Framsteg inom marknadsekonomin hari stor utsträckning gynnats av utbygganden av verksamheten inom den offentligasektorn, t.ex. utbildning och sjukvård. Den trygghet som t.exsocialförsäkringar ger den enskilde har skapat en social stabilitet som i sigbefrämjat den ekonomiska utvecklingen. En jämnare fördelning av inkomster ochtillgångar har ökat välfärden och förhindrat sociala orättvisor.Det är som utskottet ser det svårt att finna någon hållbar grund förmotionens analys. framhålls ofta som de år då det socialareformarbetet i intensifierades -- det var de s.k. "skördeåren". Mendet var också de år då den ekonomiska tillväxten var som starkast. Under dessabåda decennier var den genomsnittliga årliga tillväxten . --1970 var den årliga tillväxten i genomsnitt 2,1 %.Skulle analysen i motion Fi213 (m) vara riktig borde tillväxten ha mattats avmycket tidigare i , liksom i andra länder som snabbt byggde utoffentliga verksamheter efter 1945.Motionen berör som utskottet ser det mycket viktiga frågor men är tyvärr tillstora delar en politisk pamflett med en ensidig och ibland direkt falsk bild avden ekonomiska och sociala utvecklingen i . --1991ökade de svenska hushållens förmögenhet som aldrig förr i historia.Aldrig tidigare har det enskilda ägandet ökat så mycket på så . Det varunder som det egna hemmet, den egna bilen och sommarstugan blev alltvanligare hos den breda svenska allmänheten. Det hårda, orättvisa svenskaståndssamhälle som så skarpt tecknar i Utvandrarna lade Sverigelångt bakom sig under dessa år. förvandlades från ett utvandrarlandtill ett invandrarland. Den koppling motionärerna vill göra mellan Karl-Oskarsoch 1840-tal och 1900-talets efterkrigstid är således både illasinnadoch okunnig.Det är också beklagligt att ett parti som bär ett tungt ansvar för attstatens finanser 1991--94 allvarligt undergrävdes inte tycks ha tagit lärdom avdetta. Det visar bland annat det faktum att de moderata motionärerna nu häftigtkritiserar den välbehövliga konsolidering av statsfinanserna som genomfördes avtidigare socialdemokratiska regeringar.Hushållssparandet i beräknas ha ökat från ca-5 % av den disponibla inkomsten till , en omsvängning med nära 15procentenheter. Att människor lägger upp en egen ekonomisk buffert är positivt.Men man skall hålla i minnet att det dramatiskt ökade hushållssparandet hadeflera dystra orsaker. Den kraftiga försämringen av ekonomi under deborgerliga regeringsåren, den snabbt stigande arbetslösheten och det likasnabbt stigande antalet konkurser tvingade fram ett allt störrehushållssparande i takt med att otryggheten ökade. Arbetslösheten är denviktigaste orsaken till underskottet i det offentliga sparandet under sammatid. Men arbetslösheten sätter inte bara press på statsfinanserna. Lika viktigär den svåra press den sätter på de enskilda människorna. De av arbetslöshetdrabbade plågas inte bara ekonomiskt utan även psykologiskt och socialt avarbetslösheten. De skador som 1990-talets arbetslöshetschock har vållathundratusentals människor går inte att beräkna i pengar. Många lade skulden påsig själva för en arbetslöshet som var samhällets gemensamma problem. Vi måstekunna förena de nödvändiga kraven på solidariskt ansvar för gemensammaangelägenheter med de lika nödvändiga kraven på enskild valfrihet och trygghet.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi213 (m) yrkande 1.Vad gäller motionens yrkande 4 om främjande av enskilt sparande i aktiervill utskottet anföra följande. Riskkapitalförsörjningen för de små företagenspelar en nyckelroll för den framtida tillväxten. En utmärkt möjlighet öppnadesig med förslagen att föra över de forna löntagarfondernas medel tillAP-fonderna samt ge tillstånd till AP-fonderna att förvärva aktier i svenskaföretag. Båda dessa initiativ motarbetades och motarbetas ännu av Moderaterna.Ett spritt ägande är förvisso eftersträvansvärt, men enligt utskottets meninghade de utförsäljningar av statliga tillgångar som genomfördes av denborgerliga regeringen och som motionen beskriver som stora framgångar flerastarkt negativa inslag. Åtskilliga miljarder av det folkliga sparandet satsadesi äldre storföretag, i stället för att kanaliseras till de små, nystartadeföretag som motionärerna säger sig vilja värna om. Dessutom skeddeutförsäljningarna ibland till priser som var ytterst oförmånliga förskattebetalarna.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi213 (m) yrkande 4.Motionärerna begär vidare att en utredning av pensions- ochlivförsäkringssparandet tillsätts. Det nya pensionssystem som beslutades1994 är fördelaktigt för de många människor som börjar arbeta tidigt i livet,har låg lön och saknar chans till lönekarriär. Gynnas mindre gör inkomsttagaremed i förvärvslivet och stark löneutveckling. Dessa grupper kan ansesig ha behov av ett extra pensionsskydd i form av en privat försäkring. Detfinns emellertid fördelningspolitiska skäl som talar emot att skattemässigtgynna höginkomstgruppernas privata pensionssparande på det sätt sommotionärerna vill. Det kan tilläggas att numera är ensamma på denborgerliga sidan om att kräva ytterligare skatteförmåner för privatapensionssparare i form av sänkt avkastningsskatt.Den svaga konkurrensen på marknaden för livförsäkringar hör till de frågorsom just nu utreds av . Utredningen har avgivittvå delbetänkanden. Vissa lagförslag, bland annat om EU-anpassning avkoncessionsreglerna för försäkringsverksamhet, har antagits av riksdagen.Försäkringsutredningen skall avge sitt slutbetänkande.Utskottet vill inte föreslå några ytterligare förändringar påförsäkringssparandets område innan utredningen har lämnat sina synpunkteroch avstyrker därför motion Fi213 (m) yrkande 3.Vad gäller de anställdas möjligheter att aktiespara i det egnaföretaget vill utskottet anföra följande. Det kan vara förenat med storafördelar både för de anställda och företaget om de anställda ges delaktighet iföretagets resultat. Det är dock angeläget att resultatersättningar som harstora likheter med löner betraktas som sådana även i beskattningshänseende.Regeringen har aviserat att de sociala avgifterna på vinstandelar som slopadesunder den förra mandatperioden skall återinföras. Motionärerna motsätter sigdetta och vill dessutom införa skattefrihet för alla anställdas aktieköp i detegna företaget. Utskottet gör bedömningen att skatteförmåner av denna artskulle uppfattas som orättvisa av alla dem som inte kommer i åtnjutande av dem.Med hänvisning till det anförda avstyrker finansutskottet motion Fi213 (m)yrkande 7. beträffande utredning för ökad ekonomisk demokratiatt avslår motion 1994/95:Fi217 yrkande 1.res. 1 (v)res. 2 (m,c, fp, mp, kds) - motiv.2. beträffande stimulans av hushållssparandet och ökad ägarspridningatt avslår motion 1994/95:Fi213 yrkande 1,res. 3 (m, c, fp, kds)3. beträffande främjande av enskilt sparande i aktieratt avslår motion 1994/95:Fi213 yrkande 4,res. 4 (m, c, fp, kds)res. 5 (mp) - motiv.4. beträffande utredning av pensions- ochlivförsäkringssparandetatt avslår motion 1994/95:Fi213 yrkande 3,res. 6 (m)res. 7 (c, fp, mp, kds) - motiv.5. beträffande anställdas möjligheter att aktiespara i det egna företagetatt avslår motion 1994/95:Fi213 yrkande 7.res. 8 (m, c, fp, kds)den 9 mars 1995På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit:Jan (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),Per (),(),(),() och (). Utredning för ökad ekonomisk demokrati (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 3 slutar med "avstyrks av utskottet" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i motionärernas problembeskrivning. Det har blivit alltsvårare att hitta genuina entreprenörer och engagerade privatkapitalister somär villiga att göra nysatsningar som innebär stor osäkerhet och risk. Denmoderna teknologin kommer att i grunden ändra förutsättningarna förföretagandet. Den innebär att större krav ställs på de anställda som själva kanta ansvar och initiativ. Forskning och utveckling av nya produkter kräversamarbete vilket gör att detta oftare sker i kollektiva former. Det kan intevara en slump att det just inom databranschen finns så många företag som ägsoch drivs kollektivt av dem som arbetar där. Det finns internationella studiersom visar att moderna arbetsorganisationer med makt för de anställda ärsamhällsekonomiskt lönsammare än mer gammaldags auktoritärt organiseradearbetsplatser. Produktiviteten är oftast högre i organisationer där deanställda har mer att säga till om. När arbetsgivarna dikterar villkoren ochklassklyftorna är stora så ökar motsättningarna i samhället vilket sänkerproduktiviteten.Utskottet delar motionärernas uppfattning att framtidens ägarmakt bör byggamer på eget arbete i ett företag, på kunskaper om produktion och teknologi ochpå viljan att ta ett långsiktigt ansvar -- mindre på kortsiktigt vinstintresse.Regelsystemet bör ändras så att sådana verksamhetsformer främjas. Som framhållsi motionen är det nödvändigt att nu genomföra de institutionella förändringarsom kan underlätta den nödvändiga omställningen av produktionen i ekologiskthållbar, jämställd och demokratisk riktning.Utskottet tillstyrker med det anförda förslaget i motion Fi217 (v) yrkande 1att en utredning tillsätts för att se över lagstiftningen så att den anpassastill behovet av ett ägande som gynnar den nödvändiga omställningen i svensktnäringsliv till ett samhälle med hög kunskapsnivå och miljömedvetenhet.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande utredning för ökad ekonomisk demokratiatt med bifall till motion 1994/95:Fi217yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Utredning för ökad ekonomisk demokrati (mom. 1, motiveringen)(), (), (), (), (), Per (), () och Ulla-BrittHagström (kds) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med"Utskottet delar" och på s. 3 slutar med "inte är påkallad" bort ha följandelydelse:Motion Fi217 (v) utgår från en klassisk socialistisk syn på det privataföretagandet och ägandet och en motsvarande övertro på offentligt ägande ochägande genom löntagarfonder och andra former av kollektiv kapitalbildning.Det motsägelsefulla i motionen framgår av att den utredning somVänsterpartiet vill ha till stånd om ökat statligt ägande i näringslivet står idirekt strid med önskemål som också framförs i motionen om större delaktighetoch medägande för anställda i företag.Utskottet delar inte uppfattning i dessa frågor och avstyrkerdärför motionen.3. Stimulans av hushållssparandet och ökad ägarspridning (mom. 2)(), (), (), (), Per (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Medanledning av" och på s. 7 slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse:Med anledning av vad som anförts i motion Fi213 (m) om vikten avstimulans av hushållssparandet och ökad ägarspridning (yrkande 1) villutskottet anföra följande.De svenska hushållens sparande har ökat till nivåer somnärmar sig de gängse i andra västerländska demokratier.Människors strävan efter att förkovra sig och förbättra tillvaron för sigsjälva och de sina är en mäktig drivkraft som har behandlats styvmoderligt avsocialdemokratiska regeringar .