bet · GJ01JoU16 · 1995-12-08 00:00:00 — Skyddsåtgärder för den svenska ägg-produktionen Utskottet har med stöd av 3 kap. 7 §riksdagsordningen behandlat vissa frågorrörande den svenska äggproduktionen.Bakgrunden till utskottetsställningstagande är att importen av äggfrån har ökat kraftigt, medåtföljande marknadsstörningar för svenskproduktion. Problemen sammanhänger medatt med stöd av fördraget omanslutning till EU lämnar ett nationelltproduktionsstöd till sinaäggproducenter. Stödet utgår under femår, med successiv avtrappning. Utskottetföreslår ett tillkännagivande avinnebörd att regeringen inom EU snarastbör ta initiativ till åtgärder för attskydda inhemsk äggproduktion.Utskottet föreslår att ärendet avgörsefter endast en bordläggning. BakgrundEnligt ett riksdagsbeslut skallsystemet med burhållning av värphönsavvecklas ochersättas med andra, fråndjurskyddssynpunkt m.m. godtagbarasystem (1987/88:JoU22). Avvecklingenskall vara genomförd till den 1 januari1999. Regeringen har med jämna mellanrumredovisat det pågåendeomställningsarbetet för (1993/94:JoU14, 1994/95:JoU12). En meromfattande redovisning, en s.k.kontrollstation, skall härnäst företasunder . Regeringen har nyligengett i uppdrag attanalysera utvecklingsarbetet ochförutsättningarna för den fortsattaomställningen. Uppdraget skall redovisassenast den 1 april 1996.I samband med uppföljningsarbetet harutskottet konstaterat att det alltjämtkvarstår många problem att lösa innannågon produktion av godkändainhysningssystem kan komma i gång. Pågrund av osäkerhet om framtiden ochavsaknaden av godkända alternativsystemhar investeringstakten varit låg. Dethar dock framhållits som en positivfaktor att näringen visar stort intresseför golvhönsproduktion och är villig attdelta i verksamheter som kan geförbättringar från djurskydds- ochkvalitetssynpunkt. Vid flera tillfällenhar utskottet understrukit att beslutetom avveckling av burhönssystemet intefår innebära att svensk äggproduktionslås ut och ersätts med ägg produceradei andra länders bursystem.Utskottet har anordnat utfrågningar medrepresentanter förJordbruksdepartementet och äggnäringen.Det har framgått att exporten av äggfrån kraftigt ökat under år1995. Med stöd av artikel 138 ianslutningsfördraget tillämpar Finlandett nationellt produktionsstöd. Någotmotsvarande krav från svensk sidaframfördes ej i förhandlingarna. Enligtinformation från äggnäringen har desvenska producentpriserna sjunkitkraftigt, och även packerierna gör storaförluster. Särskilt för nyetableradeproducenter uppstår förluster genom attproducentpriset ej ens täckerproduktionskostnaderna. Regeringen harpåtalat problemen i ochmeddelat att man från sidaämnar införa ett system för märkning avfinska importerade ägg.Utskottets övervägandenSom framgår av redovisningen ovanfinansieras den ökande importen avfinska ägg delvis genom ett nationelltproduktionsstöd som saknar motsvarigheti . Äggen produceras iburhållningssystem som har lägre krav pådjurmiljö m.m. än i vårt land. I norraSverige har importen tagit enmarknadsandel om . Importen harlett till betydande sänkningar framförallt av producentpriserna. Enligtuppgift är de svenska konsumentprisernapå ägg fortfarande relativt höga vid enjämförelse med övriga EU-länder.Utskottet har förståelse för deintressen som förespråkar lägrekonsumentpriser på livsmedel. Det äremellertid inte förenligt med det merlångsiktiga konsumentintresset om delarav den svenska äggnäringen slås ut ochersätts med importerade ägg från ettland där kraven från djurskyddssynpunktär klart lägre än i vårt land. Somanförts ovan har medeftertryck uttalat sig för att en sådanutveckling måste motverkas. Utskottetanser sammanfattningsvis att de angivnaproblemen bör betecknas som allvarligasvårigheter som kan bli bestående inomden ekonomiska sektor som äggnäringenrepresenterar, om inga åtgärder vidtas.Utskottets förslag här nedan innebärdock inte att något nytt nationellt stödav budgetmedel skall aktualiseras idetta sammanhang.I samband med utfrågningen harJordbruksdepartementets företrädareinformerat om det kvalitetskravs- ochmärkningssystem som man ämnar införa föratt begränsa och kontrollera importen avägg. Systemet innefattar bl.a. krav påen sista försäljningsdag som liggermaximalt efter värpningsdagensamt på uppgifter om att äggenproducerats under andradjurmiljöförhållanden än i Sverige.Uppgiften avseende djurmiljö skallfinnas på varje ägg. Med stöd av enövergångsregel i anslutningsfördragetkan sådana nationellamärkningsbestämmelser tillämpas till1996 års utgång. Enligt utskottetsmening finns förutsättningar för att detav regeringen aviserade kvalitetskravs-och märkningssystemet för finska ägg gerpositiva effekter.Utskottet har noga övervägt omanslutningsfördraget ger möjlighet attvidta mer långtgående åtgärder för attskydda äggnäringen mot demarknadsstörningar som importen frånFinland ger upphov till. Även om detkan finnas skiljaktiga tolkningar avanslutningsfördragets närmare innebörd idetta hänseende anser utskottet attregeringen på nytt, med storskyndsamhet, bör ta upp frågan medkommissionen med stöd av artikel 152 ianslutningsfördraget. Utgångspunkten börvara att det ovan nämndamärkningssystemet genomförs men attregeringen dessutom, med stöd av artikel152, begär bemyndigande att vidtaskyddsåtgärder mot importen av ägg frånFinland. Om denna artikel åberopas finnsförutsättningar för en mycket snabbhandläggning i kommissionen.Vad utskottet anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.Utskottet föreslår att ärendet avgörsefter endast en bordläggning. Utskottet hemställeratt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört om skyddsåtgärder för den svenskaäggproduktionen.Stockholm den 8 december 1995På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngemarJosefsson (s), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), HåkanStrömberg (s) och ().Gotab, 1995