bet · GI01SoU15 · 1995-03-30 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hiv och invandrare,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de frivilliga organisationerna vad gällerinformation, råd och stöd,1994/95:So414 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ett förslag till psykologlagenligt vad i motionen anförts om förbättrat skydd för personersom anlitar psykologer.1994/95:So418 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om legitimation för kiropraktorer,2. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att kontinuerligt följa upp verksamheten vidSkandinaviska Chiropraktor Skolan.1994/95:So421 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt, genom omdisponering inom anslaget C 1. Bidrag till hälso-och sjukvård, säkerställa möjligheten för blivande naprapateratt genomgå för legitimation nödvändig handleddpraktiktjänstgöring för naprapater.1994/95:So422 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att anslår för att georganisationer och andra möjlighet att söka medel för attinformera om genteknikens följder,1994/95:So429 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att genomföra en informationskampanj om fibromyalgi,2. att anslår för att genomföraen sådan informationskampanj.1994/95:So435 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om legitimering för socionomer.1994/95:So439 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om insatser för tortyrskadade flyktingar.1994/95:So440 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om översyn av kvacksalverilagen.1994/95:So445 av m.fl. (m, s, fp, kds) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utvidgad förskrivningsrätt,1994/95:So448 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ansvarsfördelningen för vården av vissagrupper av psykiskt sjuka personer.1994/95:So449 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en informationskampanj omfibromyalgi.1994/95:So454 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att frågan om naprapaternas praktiktjänstgöring måste få entillfredsställande lösning.1994/95:So455 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att beslutar att anslaget till psykoterapeutiskvård finansierad genom utökas med 10 miljonerkronor för innevarande budgetår.1994/95:So462 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om legitimation för arbetsterapeuter.1994/95:So476 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom legitimation för arbetsterapeuter.1994/95:So477 av () vari yrkas att hosregeringen begär att medel anvisas till praktikperiod förnaprapater enligt anvisningar.1994/95:So484 av m.fl. (kds) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att ett allergicentrum inrättasoch att för detta ändamål anvisar ,38. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att informera om och förebygga sexuelltöverförbara sjukdomar,1994/95:So485 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna attlandstingen, samt den vård som är berättigad till statsbidrag,bör tillföras extra medel för att stärka det förebyggandearbetet, vården, omvårdnaden och rehabiliteringen.1994/95:So489 av m.fl. (v) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppföljning av pågående omstruktureringarinom psykvården,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försöksverksamhet med personliga ombud förpsykiskt sjuka,21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om önskvärdheten att öka anslagen till hälso-och sjukvården.1994/95:So490 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär att den gerSocialstyrelsen i uppdrag att analysera eventuella skillnader iutvärderingen av naprapat- resp. chiropraktorutbildning syftandetill yrkeslegitimering, i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begär att den gerSocialstyrelsen i uppdrag att kontinuerligt kontrollerautbildningen vid i syfte atttillse yrkeslegitimeringens godkännande.1994/95:So498 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom införande av praktiktjänstgöring för arbetsterapeuter.1994/95:Ub389 av m.fl. (kds) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den utbildning i farmakologi somförutsätts för förskrivningsrätt görs tillgänglig förskolsköterskor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förskrivningsrätt till skolsköterskor förett begränsat antal läkemedel.1994/95:Bo504 av m.fl. (kds) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att ett allergicentrum inrättasoch att för detta ändamål anvisar ,Motioner under littera D1994/95:So222 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bilstödet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en riksomfattande uppföljning avrehabiliteringsbehov,1994/95:So224 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ledarhundsutbildningen ochtolkverksamheten bör byggas ut och att anslår9 för denna verksamhet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om färdtjänsten och att den bör ges ett ökatanslag på ,1994/95:So230 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen beslutar att åldersgränsen för bilstödet avskaffas.1994/95:So245 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av teckenspråkslärare och tolkar.1994/95:So294 av m.fl. (c) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om genomförandet av Bilstödsutredningensförslag "Rätten till ratten".1994/95:Kr238 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett anslag på avsättsför Synskadades bokklubb.1994/95:Ub388 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att finna former för hurlandets enda bokklubb för punktskriftsläsare skall kunnafinansieras.Motioner under littera E1994/95:So240 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär att Statskontoret får iuppdrag att utarbeta ett system med riktade statsbidrag tillförebyggande åtgärder mot drogproblemen och för vård- ochrehabiliteringsinsatser för missbrukare.1994/95:So241 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär en analys av behovet avinsatser för hemlösas boende enligt vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna atten plan för samarbete mellan stat, landsting och kommuner börgenomföras enligt vad i motionen anförts,3. att för /96 anvisar 10 miljonerkronor för att möjliggöra statligt delägarskap i hus förhemlösas boende, främst i storstäderna.1994/95:So264 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett statsbidrag som är neutralti förhållande till öppen och sluten vård av missbrukare.1994/95:So268 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anslag över budget med 5 miljoner kronortill ,1994/95:So269 av m.fl. (fp, m, c, mp, kds) variyrkas att beslutar att ur anslagE 2 genom omfördelning anvisa att av regeringenanvändas till ett engångsbidrag till förfilantropisk verksamhet.1994/95:So281 av m.fl. (kds, c, fp, mp) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna attdet även fortsättningsvis bör finnas riktade statsbidrag tillungdoms- och missbruksvården,4. att som sin mening ger regeringen till känna attgruppverksamhet som ger stöd och hjälp till barn tillmissbrukare bör kunna utgöra ett kriterium för sådant riktatstatsbidrag.1994/95:So283 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom stöd till LP-stiftelsen.1994/95:Ju612 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att avsätter ytterligare tillROKS.1994/95:Ju806 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att kvinnojourer tilldelastillräckliga resurser inom befintlig ekonomisk ram.1994/95:A820 av m.fl. (kds) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kvinnojourer, dit den misshandlade kanvända sig i en akut situation, bör få stöd.Motioner under littera F1994/95:So218 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till regler föratt skall kunna vara processförare ienskilda straff- och processmål samt i Arbetsdomstolen enligtvad i motionen anförts om vikten av att ombudsmannen skall kunnaföra talan i för handikappade principiellt viktigadomstolsärenden,2. att till för budgetåret1994/95 anslår utöver vad regeringen föreslagiteller således enligt vad i motionen anförts om attge ombudsmannen en hög juridisk kompetens,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall ha enparlamentarisk sammansättning och att detta råd skallkompletteras med en bred representation frånhandikapporganisationerna,4. att hos regeringen begär förslag om attHandikappombudsmannen skall redovisa sin verksamhet både tillregeringen och enligt vad i motionen anförts omriksdagens ansvar, uppföljning och möjlighet att påverkaverksamheten.1994/95:So222 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om befogenheter,1994/95:So224 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Handikappombudsmannenssanktionsmöjligheter.1994/95:So231 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de svenska socialarbetarnas verksamhet iKöpenhamn.1994/95:So250 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av "allmänhetens ombudsman"vid regionala kontor,1994/95:So268 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall ha ansvarför utarbetandet av folkhälsorapporter,1994/95:So288 av och andre vice talmanGörel Thurdin (c ) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn avSocialstyrelsen.1994/95:So420 av och () variyrkas2. att i första hand som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kostnadsfria kondomer,3. att i andra hand som sin mening ger regeringentill känna att subventioneringen av kondomer skall öka.1994/95:So423 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillsynsroll,1994/95:So424 av m.fl. (m) vari yrkas7. att hos regeringen begär förslag tillåterinrättande av en medicinalstyrelse i enlighet med vad somanförts i motionen,1994/95:So474 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillvaratagande av disponibelrättspsykiatrisk vårdkapacitet inom ().1994/95:So484 av m.fl. (kds) vari yrkas37. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att prioritera abortförebyggandeverksamhet,1994/95:So495 av m.fl. (kds, s, c, fp, v, mp)vari yrkas att beslutar uppdra tillFolkhälsoinstitutet att i sin budget avsätta särskilda medel förinformationsinsatser bland berörda invandrargrupper.1994/95:So604 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till regler förBarnombudsmannen som öppnar för att driva enskilda mål enligtvad i motionen anförts,2. att till för /96anslår utöver vad regeringen föreslagit, ellersåledes 13 104 000 kr.1994/95:So621 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av fakta om barnets situation isitt hemland inför en internationell adoption,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av samordning avsocialtjänstlagens och regler,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en tydligare lagstiftning närdet gäller de krav som bör ställas på adoptanter.1994/95:A273 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär att Socialstyrelsenkommer med förslag om fria preventivmedel för kvinnor mellan 15och ,1994/95:A289 av och () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att göra Handikappombudsmannentill processförare i vissa principiella frågor. Ärendets beredning i utskottetUtskottet har under beredningen av detta ärende anordnat ensluten utfrågning i syfte att få de allmänna välfärdsfrågornaytterligare belysta. Till utfrågningen inbjöds generaldirektörenClaes , , generaldirektören , , professorn , Stockholmsuniversitet, och statssekreteraren ,Socialdepartementet.Utskottet har vidare deltagit i en avSocialförsäkringsutskottet anordnad offentlig utfrågning ominvandrartäta bostadsområden.Inriktningen av socialpolitikenFrågor om den allmänna inriktningen av socialpolitiken inomsocialutskottets beredningsområde behandlar utskottet motbakgrund av uttalanden i budgetpropositionen och ett sjuttiotalmotionsyrkanden huvudsakligen från den allmänna motionstiden omallmänna välfärdsfrågor och om familjepolitik.Motioner inom andra sakområden som t.ex. hälso- ochsjukvården, äldreomsorgen och omsorgen om funktionshindradekommer att behandlas senare av utskottet i separata betänkanden.BudgetpropositionenI budgetpropositionen 1994/95:100, bilaga 6, redovisarregeringen sin syn på inriktningen av välfärdspolitiken.Sverige skall vara ett välfärdsland där människorhar arbete och de offentliga finanserna är i balans. Det kräverenligt regeringen kraftfulla insatser för ekonomisk tillväxt,ökad sysselsättning och sanerade statsfinanser.Det stora budgetunderskottet gör det enligt regeringennödvändigt att minska utgifterna på en rad områden. För mångakommer de omedelbara effekterna av dessa åtgärder att blikännbara. Alternativet med bestående höga räntor och en utdragenekonomisk kris skulle dock drabba barnfamiljer, ungdomar ochmånga äldre än hårdare. Fortsatt stort budgetunderskott ökarstatsskulden och därmed den totala räntekostnaden. För att interänteutgifterna skall tränga undan välfärden måste statsskuldensutveckling vändas. Inte minst för framtiden och barnens skull ärdetta nödvändigt, heter det.För att vissa grupper inte skall drabbas orimligt hårt sägersig regeringen ha lagt stor vikt vid att besparingarna skalldelas av alla medborgare. Vidare har regeringen prioriteratbesparingar på transfereringar, bidrag och subventioner framförytterligare nedskärningar i de sociala verksamheterna. Skälenför denna prioritering anges vara flera.Att alla, oberoende av inkomst, har tillgång till brabarnomsorg, god utbildning samt hälso- och sjukvård ochäldreomsorg av hög kvalitet är, enligt regeringen, vid sidan avmöjligheten att försörja sig genom eget arbete, det som främstskapar jämlika och rättvisa villkor i ett samhälle. Det går atti efterhand kompensera med lägre materiellstandard. En dålig omsorg under småbarnsåren, eller en förloradskoltid, ger däremot bestående skador som är kostsamma ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv och dessutom svåra att reparera.Tillgång till utbildning, vård och omsorg underlättar också enstrukturell anpassning i ekonomin och bidrar därmed till attskapa förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning. Enväl utbyggd social infrastruktur är en förutsättning för att ettmodernt samhälle, där både män och kvinnor förvärvsarbetar,skall fungera, heter det.I ett vidare perspektiv bidrar rättvist fördeladevälfärdstjänster till sammanhållningen i samhället och utgördärmed också ett värn för demokratin, anför regeringen.Ytterligare en viktig utgångspunkt för regeringensbesparingsarbete har varit att behålla transfereringssystemenskaraktär med inkomstrelaterade ersättningar.Jämställdhet mellan kvinnor och män är högt prioriterat iregeringens arbete. Alla förslag som regeringen lägger framkommer i förväg att granskas ur jämställdhetssynpunkt för attsäkerställa en fortsatt målmedveten utveckling mot ett jämställtsamhälle.Regeringen framhåller att välfärdspolitiken nu utsätts för nyautmaningar. I arbetslöshetens och den ekonomiska krisens spårkan vi nu se tendenser på en rad samhällsområden, som är ytterstoroande och som ytterligare inskärper kravet på åtgärder sombryter den negativa utvecklingen. Vissa grupper, främstinvandrare, ensamstående föräldrar och deras barn samt ungdomar,fick sina villkor försämrade. Under1990-talet har försämringarna fortsatt för dessa grupper,som det tillkommit nya problem, framför alltrelaterade till den höga arbetslösheten. Boendesegregationentenderar att öka, framför allt i storstadsregionerna, liksomskillnaderna mellan rika och fattiga kommuner, när det gällerinkomster, utbildningsnivå, antalet arbetslösa m.m.Alkoholkonsumtionen bland ungdomar ökar igen, speciellt blandflickor, och alkoholdebuten sker dessutom vid allt lägre ålder.Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att den ekonomiskakrisen har slagit hårdast i områden och bland grupper som redanbefinner sig i en utsatt position. Bland dessa är många förstaoch andra generationens invandrare. Det behövs, enligtregeringen, mer kunskap på en rad områden för att vi skall kunnafå en mer fullständig bild av hur de samlade effekterna av desenaste årens höga arbetslöshet och försämrade ekonomi påverkatmänniskors levnadsvillkor.Det sker också andra förändringar i samhället och i våromvärld, vilkas konsekvenser för välfärden ännu inte kanöverblickas. Regeringen nämner exempelvis den ökadeinternationaliseringen, framväxten av ett mångkulturelltsamhälle, användningen av ny teknik och den snabba utvecklingenpå kunskaps- och informationsområdet. För att kunna åstadkommaen social och ekonomisk modernisering av vårt land, främjajämställdheten mellan kvinnor och män och utveckla välfärdenefter nya förutsättningar och behov, behövs därför bättrekunskaper om hur dessa och andra förändringar påverkarmänniskors liv och vardag, heter det.En stor del av de sociala välfärdsfrågorna ligger inomSocialdepartementets ansvarsområde. Grundläggande är bl.a.ansvaret för det ekonomiska trygghetssystemet som omfattarsocialförsäkringarna och anslutande bidragssystem. Inom vård ochomsorg ansvarar i huvudsak kommuner och landsting för denkonkreta utformningen och utvecklingen av verksamheterna, medanstatens roll är mer övergripande och inriktad på nationella mål,tillsyn m.m.De samlade sociala utgifterna inkl. landstingens ochkommunernas utgifter för hälso- och sjukvård, barnomsorg, äldre-och handikappomsorg samt andra sociala insatser /96 (12 mån.) komma att uppgå till 470--480miljarder kronor. Detta motsvarar av BNP. Staten ochsocialförsäkringarna står för ca av detotala utgifterna. Familjepolitiken sätter enligt propositionen barnensbästa i centrum och har som mål att stödja föräldrarna iuppgiften att ge barnen en god uppväxt, oavsett familjetyp.Familjepolitiken är en del av den generellavälfärdspolitiken. Den bygger på principer om jämställdhetmellan kvinnor och män och individuella rättigheter. Målet äratt ge barnen en god start i livet samt båda föräldrarnamöjlighet att delta i arbetslivet och rätt till nära och tidigarelationer med sina barn.De flesta barn och ungdomar i lever under mycket godaförhållanden. Kunskaperna om barn och barns behov har generelltökat. Barn och ungdomar respekteras alltmer som egna individer.Sverige har kommit långt, när det gäller att utveckla detbarnperspektiv som bl.a. FN:s konvention om barnets rättigheterger uttryck för.Regeringen framhåller att barnomsorgen spelar en viktig rollför att skapa bra uppväxtvillkor för alla barn. Dess uppgift äratt i samarbete med föräldrarna ge omvårdnad och skapa godaförutsättningar för varje barns utveckling. Verksamheten skallgenom att ge kunskaper och erfarenheter samt gemenskap med andrabarn och vuxna stimulera barnen till en allsidig utveckling.Barn med behov av särskilt stöd i sin utveckling skall ges denomsorg som deras speciella behov kräver.I propositionen anförs att , i jämförelse med andravästeuropeiska länder, under en rad av år har haft både högkvinnlig förvärvsfrekvens och ett högt födelsetal. Den generösaföräldraförsäkringen, den jämförelsevis väl utbyggdabarnomsorgen och en arbetsmarknad som accepterar deltidsarbete,har gjort det möjligt för både kvinnor och män att förena familjoch förvärvsarbete, också barnen är små.Målen för det ekonomiska familjestödet äratt utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utanbarn,att det inom tillgängliga ekonomiska ramar skall ges till allapå lika villkor,att lämna särskilt stöd till familjer i utsatta situationert.ex. vid stor försörjningsbörda, vid låga inkomster och högabostadskostnader eller när en förälder är ensam vårdnadshavare.Det grundläggande ekonomiska stödet till barnfamiljerna beståri dag främst av två delar, enligt propositionen: det allmännabarnbidraget som alla får del av och det inkomstprövadebostadsbidraget som är kopplat till en familjs försörjningsbördaoch som delvis kan ses som ett inkomstprövat barnbidrag.Vidare finns delar i det ekonomiska familjestödet som innebärstöd i vissa situationer. Till detta stöd hör flerbarnstilläggtill familjer med stor försörjningsbörda, ersättning frånföräldraförsäkringen som gör det möjligt för nyblivna föräldraratt vara hemma under barnens första levnadsår, bidragsförskottsom ger ett ekonomiskt grundskydd som är särskilt viktigt förensamföräldrar, barnpensioner samt vårdbidrag för handikappadebarn. Vidare finns ett särskilt stöd motsvarande bidragsförskotttill ensamstående adoptivföräldrar och ett bidrag till kostnaderför att adoptera barn från utlandet.I propositionen anförs att inom de ramar som den ekonomiskasituationen medger fyller barnbidragen väl sitt mål. De bidrartill utjämningen av de ekonomiska levnadsvillkoren mellanfamiljer med och familjer utan barn och detta utan att skapamarginaleffekter. Familjestödet omfördelar också inkomstermellan hög- och låginkomsttagare, eftersom skatter betalas irelation till inkomst och barnbidrag betalas ut med samma beloppför alla barn. Barnbidragssystemet är lätt att överblicka samtenkelt och billigt att administrera.Vidare anförs att bostadsbidraget till barnfamiljer har storfördelningspolitisk precision, och effekterna av denna stödformöverensstämmer till stor del med de uttalade syftena med stödetenligt en utvärdering som gjort för perioden1991--1993.Riksdagen har tidigare beslutat att slopa vårdnadsbidraget ochåterinföra garantidagarna i föräldraförsäkringen fr.o.m. den 1januari 1995 (prop. 1994/95:61, 1994/95:SoU8, rskr.1994/95:105). Beslutet innebär en nettobesparing påstatsbudgeten med . har ocksåbeslutat om en begränsad sänkning av flerbarnstilläggen fr.o.m.den 1 januari 1995, som dessa frikopplas frånbarnbidragen. Besparingar har också beslutats vad gällerbidragsförskott och särskilt bidrag till vissa adoptivbarn.I det förslag till besparingar inom familjepolitiken som nupresenteras i propositionen har en strävan varit att värna demmed den tyngsta försörjningsbördan och att ändå undvika att nyamarginaleffekter skapas, heter det. Det är också enligtregeringens mening angeläget att den generella karaktären avfamiljestödet bevaras, även om nivåerna nu måste sänkas avbesparingsskäl. Barnbidragen föreslås sänkas likformigt ochdärmed behålla sitt syfte att utjämna standarden mellan hushållmed och utan barn liksom mellan hushåll med få och med mångabarn. En avvägning behöver göras, framhåller regeringen, om detfinns skäl att kompensera särskilt drabbade grupper såsomensamstående föräldrar.