bet · GI01SkU20 · 1995-03-28 00:00:00 — Vad somhär har anförts om värnskatten bör , med bifall tillmotion Sk341 yrkande 3, som sin mening ge regeringen till känna.Enighet råder om att regeringens förslag om avtrappning av detsärskilda grundavdraget för folkpensionärer med kapitalinkomsterär olämpligt och att det inte bör genomföras. Propositionen böralltså, med bifall till motion Sk328 yrkande 20, avslås. Därmedär också motion Sf266 (yrkande 3 i denna del) tillgodosedd. Vimotsätter oss utskottets förslag att i stället inhämta enmotsvarande budgetförstärkning genom att övervältra denföreslagna skatteskärpningen för vissa pensionärer till heltandra grupper. Att som utskottet föreslår begränsa grundavdragettill 0,24 basbelopp är en åtgärd som i första hand får bäras avlöntagare som redan har drabbats av alltför storaskatteskärpningar. menar att inkomstbortfalletborde täckas genom förslag om reduceradavdragsrätt för privata pensionsförsäkringar alternativt genomVänsterpartiets förslag till skärpt inkomstskatt.dels vid moment 2 hemställt2. beträffande det särskilda grundavdraget, det allmännagrundavdraget och uttaget av statlig inkomstskattatt riksdagena) med bifall till motion 1994/95:Sk341 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som här har anförts omvärnskatten,b) med bifall till motion 1994/95:Sk341 yrkandena 4--7 begärförslag från regeringen om ändringar i skatteuttaget i enlighetmed vad som här har anförts,c) med bifall till motion 1994/95:Sk328 yrkande 20 och medanledning av motion 1994/95:Sf266 yrkande 3 såvitt avser detsärskilda grundavdraget för pensionärer avslår proposition1994/95:100 bilaga 6 B II Försäkring vid ålderdom m.m., s. 81punkt 1, och avslår utskottets förslag att i stället för den ipropositionen föreslagna budgetförstärkningen sätta ned detallmänna grundavdraget med 0,01 basbelopp,d) avslår motionerna 1994/95:Sk328 yrkandena 6 och 7,1994/95:Sk349 yrkande 11, 1994/95:Fi211 yrkande 22,1994/95:Fi212 yrkande 32 och 1994/95:Fi219 yrkandena 9 och10.10. Det särskilda grundavdraget, det allmänna grundavdragetoch uttaget av statlig inkomstskatt (mom. 2 -- mp)() hardels anfört följande:I motion Fi212 yrkande 32 föreslår attgrundavdraget höjs med fr.o.m. för attkompensera hushållen för våra förslag till högre energi- ochmiljöskatter. Jag yrkar bifall till detta förslag och avslag påövriga motioner rörande skatteuttaget.Enighet råder om att regeringens förslag om avtrappning av detsärskilda grundavdraget för folkpensionärer med kapitalinkomsterär olämpligt och att det inte bör genomföras. Propositionen böralltså, med bifall till motion Sk328 yrkande 20, avslås. Därmedär också motion Sf266 yrkande 3 i denna del tillgodosett. Vimotsätter oss utskottets förslag att i stället inhämta enmotsvarande budgetförstärkning genom att övervältra denföreslagna skatteskärpningen för vissa pensionärer till heltandra grupper. Att som utskottet föreslår begränsa grundavdragettill 0,24 basbelopp är en åtgärd som i första hand får bäras avlöntagare som redan har drabbats av alltför storaskatteskärpningar.dels vid moment 2 hemställt2. beträffande det särskilda grundavdraget, det allmännagrundavdraget och uttaget av statlig inkomstskattatt med bifall till motion 1994/95:Fi212 yrkande32 och 1994/95:Sk328 yrkande 20, med anledning av motion1994/95:Sf266 yrkande 3 såvitt avser det särskildagrundavdraget för pensionärer samt med avslag på proposition1994/95:100 bilaga 6 B II Försäkring vid ålderdom m.m., s. 81punkt 1, med avslag på utskottets förslag att i stället för deni propositionen föreslagna budgetförstärkningen sätta ned detallmänna grundavdraget med 0,01 basbelopp och med avslag påmotionerna 1994/95:Sk328 yrkandena 6 och 7, 1994/95:Sk341yrkandena 3--7, 1994/95:Sk349 yrkande 11, 1994/95:Fi211yrkande 22 och 1994/95:Fi219 yrkandena 9 och 10 begär förslagfrån regeringen om höjt grundavdrag i enlighet med vad som härhar anförts.11. Det särskilda grundavdraget, det allmänna grundavdragetoch uttaget av statlig inkomstskatt (mom. 2 -- kds)() hardels anfört följande:En av de främsta uppgifterna för skattepolitiken är attreducera de kraftigt höjda skattekilarna på arbetsinkomster,bl.a. genom att återgå till principen om en marginalskatt påhögst . I stället bör systemet med ett slopat grundavdragvid den statliga beskattningen återinföras, vilket inte höjermarginalskatten. Förslaget i motion Sk349 yrkande 11 bör alltsågenomföras. Det anförda innebär också bifall till motionernaSk328 och Fi211 om sänkt marginalskatt. Kds avstyrker övrigamotionsyrkanden om ändringar av skatteuttaget.Enighet råder om att regeringens förslag om avtrappning av detsärskilda grundavdraget för folkpensionärer med kapitalinkomsterär olämpligt och att det inte bör genomföras. Propositionen böralltså, med bifall till motion Sk328 yrkande 20, avslås i dennadel. Därmed är också motion Sf266 yrkande 3 i denna deltillgodosett. vill utöver att avvisaregeringens förslag till skattehöjning för de sämst ställdapensionärerna genomföra förbättringar för pensionärer. IKristdemokraternas ekonomiska motion har anvisats 500 miljonerkronor för /96 och förbudgetåren 1997 och 1998. Dessa medel möjliggör en förstärkningav bostadstillägg och pensionstillskott för de sämst ställdapensionärerna, vilket redovisas i socialförsäkringsutskottetsbetänkande /95:SfU10. Med hänvisning till defördelningspolitiska skäl som ligger till grund för våraställningstaganden i det sammanhanget instämmer vi i utskottetsförslag att i stället inhämta en motsvarande budgetförstärkninggenom att begränsa det allmänna grundavdraget till 0,24basbelopp. Förslaget innebär att detta grundavdrag blir 300eller lägre än enligt nuvarande regler.dels vid moment 2 hemställt2. beträffande det särskilda grundavdraget, det allmännagrundavdraget och uttaget av statlig inkomstskattatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk328yrkandena 6 och 20, 1994/95:Sk349 yrkande 11 och1994/95:Fi211 yrkande 22, med anledning av motion1994/95:Sf266 yrkande 3 såvitt avser det särskildagrundavdraget för pensionärer, med avslag på proposition1994/95:100 bilaga 6 B II Försäkring vid ålderdom m.m., s. 81punkt 1, och med avslag på motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 7,1994/95:Sk341 yrkandena 3--7, 1994/95:Fi212 yrkande 32 och,1994/95:Fi219 yrkandena 9 och 10 dels godtar vad utskottetanfört om att i stället för den aktuella, av regeringenföreslagna budgetförstärkningen sätta ned det allmännagrundavdraget med 0,01 basbelopp, dels begär att regeringenlägger fram förslag till ändrade regler om en återgång tillskattesatsen för statlig inkomstskatt och om slopatgrundavdrag vid taxeringen till statlig inkomstskatt i enlighetmed vad som här har anförts.12. Den allmänna löneavgiften(mom. 3 -- m, fp, kds)(), (), (), (), () och KarinPilsäter (fp) hardels anfört följande:Den nya löneskatt -- den s.k. allmänna löneavgiften -- sominförts i syfte att finansiera det svenskamedlemskapet i EU bör avskaffas. Denna skatt innebär att denredan alltför höga skatten på arbete stiger ytterligare, medalla de svåra konsekvenser som detta medför. EU-finansieringenbör enligt vår uppfattning på annat sätt. Vi hänvisartill våra ställningstaganden till dessa frågor i höstas.dels vid moment 3 hemställt3. beträffande den allmänna löneavgiftenatt med bifall till motionerna, 1994/95:Sk328yrkande 4, 1994/95:Sk349 yrkande 9, 1994/95:Sk350 yrkande 8,1994/95:Fi211 yrkande 24, 1994/95:A215 yrkande 3 och,1994/95:A270 yrkande 3 begär att regeringen lägger framförslag till lag om upphävande av den allmänna löneavgiften, medverkan fr.o.m. den 1 januari 1996.13. En progressiv övertidsavgift (mom. 4 -- v)() hardels anfört följande:Som anförs i motion A272 bör man av arbetsmarknadspolitiskaskäl överväga att införa en extra arbetsgivaravgift på allövertid. En sådan avgift gör all övertid dyrare och skullestimulera arbetsgivarna till att i stället utöka den ordinariearbetstiden för dem som deltidsarbetar. För arbetstid övergällande tak bör den extra arbetsgivaravgiften höjasytterligare. Detta gynnar deltidsarbetande, ofta kvinnor, somvill öka sin ordinarie arbetstid, och förslaget ger starkaincitament att omvandla övertid till nya tjänster. I kombinationmed sänkt arbetsgivaravgift vid nyanställningar uppnås maximalverkan.Med det anförda tillstyrks motionen i denna del.dels vid moment 4 hemställt4. beträffande en progressiv övertidsavgiftatt med bifall till motion 1994/95:A272 yrkandena3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad som här haranförts om en progressiv övertidsavgift.14. Skattelättnader inom tjänstesektorn(mom. 5 -- m), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:I motionerna Sk303, Sk328 yrkande 2, A270 yrkande 11 och A816yrkande 9 framställs krav på särskilda skattelättnader inomtjänstesektorn. I motionerna konstateras att den storaskattekilen på arbete innebär särskilt negativa effekter för denprivata tjänstesektorn. Det finns ofta alternativ såsom att målahuset eller att reparera bilen själv, att låta göra arbetetsvart eller att avstå för att tjänsten blir för dyr.Med tanke på det statsfinansiella läget är det interealistiskt att överväga så stora generella sänkningar avskattekilen på arbete som skulle erfordras för att uppnåtillräckligt goda förutsättningar för expansion av den privatatjänstesektorn. I stället måste selektiva åtgärder i vart fallinledningsvis vidtas.Det som framför allt kan komma i fråga är avdrag vidinkomstbeskattningen för vissa tjänster och befrielse från ellersänkt mervärdesskatt för vissa tjänster. Åtgärder skulle ocksåkunna företas inom ramen för de samlade löneskatterna ochegenavgifterna, men risken för snedvridningar blir då större.Den s.k. tjänsteutredningen presenterade ett förslag (SOU1994:43) om avdrag vid inkomstbeskattningen för vissahushållstjänster. Dessutom föreslogs sänkt moms på vissatjänster. Effekterna av att medge avdrag vidinkomstbeskattningen och befrielse från mervärdesskatt för vissatjänster är dramatiska. Enbart med hänsynstagande till dengenomsnittliga kommunalskattesatsen måste den som anlitar enperson för att utföra en tjänst där nettot efter skatt skallvara i sin tur förtjäna . Med en avdragsrättsjunker behovet av intjänad inkomst till . bördet framhållas att skattebortfallet blir försumbart, eftersomredovisade hushålls- och omsorgstjänster i realiteten inte harnågon omfattning.Enligt utredningens bedömningar liggersysselsättningspotentialen vad beträffar hushållstjänster iintervallet 20 000--60 000 personer. Enligt utredarens meningär den övre gränsen mer sannolik än den lägre.Inom ramen för det familjepolitiska reformarbetet infördesunder förra mandatperioden ett första steg mot avdrag för vissahushålls- och omsorgstjänster, nämligen rätt till avdrag förstyrkta barntillsynskostnader . Detta avdragledde i kombination med det införda vårdnadsbidragettill större valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen. Därmeduppnåddes också en totalt sett effektivare och därmed billigarefamiljepolitik. Avdraget för barntillsynskostnader böråterinföras.EU:s regler om mervärdesskatt hindrar sänkteller slopad mervärdesskatt på andra tjänster än dem som finnsangivna i momsdirektiven. Under den förra mandatperiodenaktualiserade regeringen hos en förändring avreglerna så att medlemsländerna skulle kunna sänka eller slopamervärdesskatten på sådana tjänster som inte är utsatta förgränsöverskridande konkurrens. Enligt vad kommissionen redovisathar ett arbete med denna inriktning inletts. Vi utgår från attdetta arbete kommer att fullföljas. Att så sker bör följas uppav regeringen.Med utgångspunkten att EU-reglerna ändras bör mervärdesskattenför vissa tjänster kunna sänkas eller slopas. Med hänsyn tilldet statsfinansiella läget bör också här, liksom vad gällersektorer där avdrag vid inkomstbeskattningen skulle kunna bliaktuellt, sådana sektorer väljas som har liten omfattning,som är arbetsintensiva och där det således finns ett potentielltutrymme för en kraftig ökning av antalet verksamma. Bl.a. är detäven i detta avseende aktuellt med hushållstjänster.Mot den angivna bakgrunden bör regeringen förelägga riksdagenförslag om sådana åtgärder som reducerar skattekilen inom dedelar av den privata tjänstesektorn som bedöms kunna ge storttillskott i form av nya arbetstillfällen. I detta sammanhang börockså frågan om eventuella selektiva sänkningar av löneskatternabelysas.Vad som här har anförts innefattar bifall till motionernaSk303, Sk328 yrkande 2, A270 yrkande 11 och A816 yrkande 9 ochinnebär också att de krav på en särskild ungdomsskattsedel somframställs i kds-motionerna Sk349 yrkande 7, A271 yrkande 4,A288 yrkande 8 och A820 yrkande 3 till en del kan ansestillgodosedda.Yrkande 5 i motion Fi211 går ut på att frågan om en lägretjänstebeskattning bör hänskjutas till utredningen ommiljörelaterade skatter. Som vi anfört tidigare är det intemöjligt att den vägen uppnå tillräckliga begränsningar av des.k. skattekilarna.dels vid moment 5 hemställt5. beträffande skattelättnader inom tjänstesektornatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk303,1994/95:Sk328 yrkande 2, 1994/95:A270 yrkande 11 och1994/95:A816 yrkande 9, med anledning av motionerna1994/95:Sk349 yrkande 7, 1994/95:A271 yrkande 4,1994/95:A288 yrkande 8 och 1994/95:A820 yrkande 3 och medavslag på motion 1994/95:Fi211 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som här har anförts beträffandeåtgärder i syfte att minska skattekilen på arbete inomtjänstesektorn.15. Skattelättnader inom tjänstesektorn(mom. 5 -- fp)() hardels anfört följande:Folkpartiet liberalerna pekade före valet särskilt påtjänstesektorns roll när det gäller att skapa nya företag somger nya jobb. Trots att det från principiella utgångspunkter ärsvårt att motivera att varor och tjänster skall beskattas olikavill vi ändå förorda ett avsteg från principerna i det extremaarbetsmarknadsläge som vi nu befinner oss i och i denomställning från det industriella till det postindustriellasamhälle som pågår. Eftersom det är lättare att åstadkomma höjdproduktivitet i varusektorn än i tjänstesektorn, och eftersomdet finns möjlighet att ersätta köpta tjänster medegenproduktion i annan utsträckning än vad man kan ersätta köpav varor, talar mycket för att beskattningen av tjänster medförstörre snedvridningar än inom varuproduktionen. Det utrymme förskattesänkningar som kan skapas -- exempelvis genom höjdaskatter på miljöförstörande verksamhet -- bör i första handriktas till tjänstesektorn där utväxlingen i form av fler jobbkan antas bli störst.Förslaget rymmer en del problem. om begränsning avantalet momsnivåer, definitions- och avgränsningsproblem gör attvi inte nu lägger ett konkret förslag om t.ex. lägra moms påtjänster eller lägre arbetsgivaravgift för tjänsteföretag.Utredningen om miljörelaterade skatter bör få i uppdrag attsärskilt analysera för- och nackdelar med en lägretjänstebeskattning och hur det utrymme för skattesänkningar somskapas kan utnyttjas för att stimulera företagsamhet inomtjänstesektorn. Våra ställningstaganden innebär att övrigamotioner på detta område bör avslås.dels vid moment 5 hemställt5. beträffande skattelättnader inom tjänstesektornatt med bifall till motion 1994/95:Fi211 yrkande 5och med avslag på motionerna 1994/95:Sk303, 1994/95:Sk328yrkande 2, 1994/95:Sk349 yrkande 7, 1994/95:A270 yrkande 11,1994/95:A271 yrkande 4, 1994/95:A288 yrkande 8,1994/95:A816 yrkande 9 och 1994/95:A820 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som här har anförts om enlägre tjänstebeskattning.16. Skattelättnader inom tjänstesektorn(mom. 5 -- kds)() hardels anfört följande:Som framhålls bl.a. i motion Sk349 av m.fl. (kds)måste de nya jobb som skall växa fram komma från den privatasektorn. De flesta nya arbetstillfällena måste skapas i denprivata tjänstesektorn. De nuvarande mycket höga skattekilarnapå arbete motverkar en sådan utveckling. Skattesystemetbegränsar hushållens möjligheter att köpa hushållstjänster,vilket är ett stort samhällsekonomiskt problem som bör åtgärdas.Som det är har hushållen helt enkelt inte råd att köpadessa tjänster.Vårt förslag är att man nu inför en s.k. ungdomsskattsedel.Förslaget innebär att ungdomar upp till får möjlighet attstarta egna företag med en speciell skattsedel som berättigartill betydligt lägre arbetsgivaravgifter/egenavgifter på deutförda hushållstjänsterna. Tjänsterna skulle dessutom varamomsbefriade. Med hushållstjänster menas t.ex. bilvård,trädgårdsarbete, löpande hushållsarbete och enklarefastighetsunderhåll. 25-årsgränsen innebär att incitamenten tillutbildning inte minskar och förhindrar dessutom risken för attungdomar fastnar i denna typ av skattesubventionerat arbete enlängre tid.Det är vår övertygelse att ett system med ungdomsskattsedlarpå kort sikt skulle kunna skapa många ungdomsjobb inomhushållssektorn.dels vid moment 5 hemställt5. beträffande skattelättnader inom tjänstesektornatt med bifall till motionerna, 1994/95:Sk349yrkande 7, 1994/95:A271 yrkande 4, 1994/95:A288 yrkande 8och 1994/95:A820 yrkande 3 och med avslag på motionerna1994/95:Sk303, 1994/95:Sk328 yrkande 2, 1994/95:Fi211yrkande 5, 1994/95:A270 yrkande 11 och 1994/95:A816 yrkande9 som sin mening ger regeringen till känna vad som här haranförts om att införa en s.k. ungdomsskattsedel.17. Avdrag för gåvor till ideella ändamål(mom. 6 -- fp, kds)() och () hardels anfört följande:I fyra motioner ställs yrkanden i syfte att genomföra enavdragsrätt för gåvor till allmännyttiga ändamål av olika slag.Vi har uppfattningen att en sådan avdragsrätt är värdefull avmånga skäl, bl.a. som en värdefull stimulans av enskildainitiativ. Yrkandena innebär att regeringen bör överväga fråganeller tillsätta en utredning om den närmare utformningen av ensådan avdragsrätt. Dessa yrkanden bör bifallas.dels vid moment 6 hemställt6. beträffande avdrag för gåvor till ideella ändamålatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk305,1994/95:Sk317, 1994/95:Sk320 och 1994/95:Sk349 yrkande 1 idenna del begär att regeringen överväger frågan om enavdragsrätt för gåvor till ideella, allmännyttiga ändamål.18. Avdrag för underskott på nystartad verksamhet (mom. 7 --m, c, fp, kds)(), (), (),(), (), () och () hardels anfört följande:Hösten 1994 avskaffades den rätt till kvittning av underskotti näringsverksamhet mot inkomst av tjänst som infördes av denborgerliga regeringen. Kvittningsrätten gällde för nystartaderörelser . Att denna kvittningsrätt harslopats innebär att tillväxten av nya företag försvårasytterligare. I det känsliga inledningsskedet innebärkvittningsrätten en möjlighet att tillgodogöra sig deavdrag som annars skulle medges mot framtida överskott.Kvittningsrätten innebär bl.a. att kostnaden för anskaffning avkapital minskar när företaget byggs upp.I ett flertal motioner krävs att kvittningsrätten böråterinföras. Vi instämmer i denna uppfattning. Regeringen börskyndsamt lägga fram förslag till de lagändringar som behövs föratt reglerna skall kunna återställas med verkan årstaxering.dels vid moment 7 hemställt7. beträffande avdrag för underskott på nystartadverksamhetatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk328yrkande 14, 1994/95:Sk348, 1994/95:Sk349 yrkande 2,1994/95:Sk350 yrkande 7, 1994/95:Sk634, 1994/95:Fi211yrkande 25, 1994/95:Fi219 yrkande 15, 1994/95:N274 yrkande3, 1994/95:N300 yrkande 3 och 1994/95:A270 yrkande 6 hosregeringen begär skyndsamt förslag till lagstiftning av innebördatt kvittningsrätten för underskott på nystartad verksamhetåterinförs med verkan års taxering.19. Riskkapitalavdrag m.m.(mom. 8 -- m, fp, mp, kds)(), (), (), (), (), MichaelStjernström (kds) och () hardels anfört följande:Försörjningen av riskkapital är synnerligen viktig, särskiltför de mindre och medelstora företag som har en begränsadriskkapitalmarknad att vända sig till. Det är viktigt attstimulera enskilda sparare att inte bara investera ifondsparande eller i etablerade företag. Mot denna bakgrundyrkas i ett flertal motioner att ett särskilt riskkapitalavdraginförs.Vi instämmer i dessa krav.Med anledning av den kritik som i motionerna N275 yrkande 7och A711 yrkande 2 riktas mot tanken på ett riskkapitalavdragvill vi endast framhålla att reglerna givetvis bör utformas påett sätt som förebygger missbruk.Regeringen bör lägga fram förslag till omett riskkapital.dels vid moment 8 hemställt8. beträffande riskkapitalavdrag m.m.att med bifall till motionerna 1994/95:Sk328yrkande 1 i vad yrkandet inte behandlas i moment 1,1994/95:Sk333, 1994/95:Sk350 yrkande 2 i vad yrkandet intebehandlas i moment 1, 1994/95:Fi211 yrkande 27, 1994/95:N202yrkande 4, 1994/95:N220 yrkande 1, 1994/95:N301 yrkande 2och 1994/95:A270 yrkande 8, med anledning av motionerna1994/95:Fi213 yrkande 2, 1994/95:N300 yrkande 8 samt medavslag på motionerna 1994/95:N275 yrkande 7 och 1994/95:A711yrkande 2 begär att regeringen lägger fram förslag tillregler om riskkapitalavdrag.20. Avdragsrätten för räntor (mom. 9 -- v)() hardels anfört följande:Vänsterpartiet anser att rätten till avdrag för skuldräntorbör avvecklas. Med hänsyn till de många egnahemsboende medunderskottsräntor måste dock detta ske stegvis och under enlängre tidsrymd. Vad som här har anförts bör medbifall till motion Sk341 yrkande 15 som sin mening ge regeringentill känna.För att redan nu begränsa avdragsrätten föreslårVänsterpartiet att det införs ett strikt avdragstak gällandebruttoräntor som överstiger per skattskyldig.Riksdagen bör med bifall till motion Sk341 yrkande 16 hosregeringen begära förslag i enlighet med det anförda.dels vid moment 9 hemställt9. beträffande avdragsrätten för räntoratt med bifall till motion 1994/95:Sk341 yrkandena15 och 16 dels som sin mening ger regeringen till känna vadsom här har anförts om avvecklad avdragsrätt för låneräntor,dels begär att regeringen lägger fram förslag till skärptavdragstak för låneräntor i enlighet med vad som här haranförts.21. Skattesatsen för kapitalinkomster (mom. 10 -- m), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Motionerna Sk328 yrkande 10 och Sk350 yrkande 6 grundar sig påuppfattningen att den svenska nivån på beskattningen avkapitalinkomster långsiktigt är för hög. Just i dagens situationmed mycket höga realräntor kan visserligen en skattesats på30 % accepteras. Vid en normal nivå på realräntorna och vid enlåg inflationstakt bör emellertid skatten på kapitalinkomstersänkas ned mot 15--. Detta bör ske successivt, men redan1996 bör, vid den nedgång i räntenivån som blir följden av denekonomiska politik Moderata samlingspartiet förordar,skattesatsen sänkas till . De krav i detta hänseende somframställs i motionerna bör alltså bifallas.dels vid moment 10 hemställt10. beträffande skattesatsen för kapitalinkomsteratt med bifall till motionerna 1994/95:Sk328yrkande 10 och 1994/95:Sk350 yrkande 6 begär att regeringenlägger fram lagförslag om en skattesats på förkapitalinkomster fr.o.m. den 1 januari 1996.22. EG och kapitalbeskattningen (mom. 11 -- v)() hardels anfört följande:I motion Sk341 anförs att fördelnings- och statsfinansiellaskäl talar för vissa ytterligare skatteskärpningar när detgäller beskattningen av kapital. Kapital är en lättrörligskattebas. Genom internationella transaktioner ochskatteplanering kan kapitalägare försöka styra beskattningen ditdär skatten är så låg som möjligt. Detta gör att det är viktigtatt i internationella sammanhang och inom EU aktivtverkar för bättre samordning och kontroll avskatteundandragande. Ett verksamt instrument vore att inom EU fåtill stånd en minimiskattesats för kapitalbeskattningen.Vad som har anförts i motionen angående behovet avinternationell kontroll och minimiskatteregler förkapitalbeskattningen bör som sin mening ge regeringentill känna.dels vid moment 11 hemställt11. beträffande EG och kapitalbeskattningenatt med bifall till motion 1994/95:Sk341 yrkande13 som sin mening ger regeringen till känna vad som här haranförts om behovet av internationell kontroll ochminimiskatteregler för kapitalbeskattningen.23.