bet · GJ01JoU5 · 1995-11-16 00:00:00 — I motion Jo410 (s) begärs ettförslag till ändring i lagstiftningenså att strandägare får del i fiskerättvad avser strandredskap utanför sinstrand, utan att de grundläggandereglerna för fiskerätten rubbas. Enligtmotion Jo417 (s) bör beslutaatt ge 2 § i lagen om fiskevårdsområdenföljande lydelse: Ett fiskevårdsområdefår inte omfatta fiske inom områden därsamerna har rätt till fiske enligtrennäringslagen (1971:437), såvittfråga är om kronomark ovanförodlingsgränsen som står under statensomedelbara disposition ellerrenbetesfjällen. För områden därfisket tillhör såväl kronan somenskilda får undantag ske från förstastycket om det ur allmän synpunktbedöms angeläget att fiskevårdsområdebildas. Beträffande fiske inom områden,där samerna har rätt till fiske enligtrennäringslagen, får någon inskränkninginte ske i denna rätt genom bildande avfiskevårdsområden. I motion Jo418 (s)föreslås att lagstiftningen ändras isyfte att tillåta ålhuttning.StrukturstödEnligt motion Jo413 (s) är ettfiskeberoende område och bör därföringå i det område som kan få del av detstrukturstöd som kan hänföras till mål5a, dvs. anpassning av fiskerisektornsstruktur (yrkande 2). Om inga åtgärdervidtas riskerar de öländska fiskarnamed sina mindre fiskefartyg att slåsut. Betydelsen av Kårehamn på somfiskehamn betonas i motion Jo411 (s).Enligt motionärerna skulle en utbyggnadav hamnen på kort sikt ökasysselsättningen i samband med självamuddringsarbetena och utbyggnaden mensamtidigt säkra sysselsättningen pålängre sikt inom fisket och dessbinäringar. I motion Jo415 (kds)yrkande 1 framhålls möjligheterna avatt nyttja EU:s stöd förlandsbygdsutveckling (5b-stöd) förfiskeberoende områden.Internationellt samarbeteDet internationella samarbetet påfiskets område är föremål för fleramotionsyrkanden. I motion Jo402 (m)yrkande 4 uppmärksammas betydelsen avatt i internationella fora verka förbegränsningar av fisket. Fortsattaansträngningar måste göras för ochinom ramen för det europeiskasamarbetet för att maximera antalettillåtna fiskedagar per vecka.Motsvarande krav återkommer även imotion Jo416 (m) yrkande 4. Enligtmotion Jo415 (kds) yrkande 6 börSverige inom EU och andra lämpligainternationella fora verka för krav ombeståndsvänligare redskap försedda medidentifikationsmöjlighet i syfte attfrämja ett uthålligt fiske. Enligtmotion Jo419 (m) bör havsområden avstor betydelse för fiskens reproduktionoch tillväxt fredas. I övriga områdenskulle fiske få bedrivas merkontinuerligt. Genom internationellaöverenskommelser skulle man kompenseraberört land genom utökad tillgång tillfiske i andra områden (yrkande 2).Dagens problem med fiskestopp kanendast lösas långsiktigt om samtligastater kring samt targemensamt ansvar för nödvändigaöverenskommelser. bör ta snarainitiativ till förhandlingar syftandetill långsiktiga gemensammaöverenskommelser (yrkande 4).Utskottets övervägandenFiskeregler m.m.Sedan flera år tillbaka har företrädareför de danska och svenskautrikesdepartementen diskuteratåtgärder för att råda bot på detolagliga danska trålfisket på svensktvatten. Förhandlingarna har till syfteatt modernisera konvention omrätten för statsfartyg att gå in påannat lands territorium. Från svensksida har kravet varit att den s.k. 24-timmarsregeln, som innebär att detkrävs en anmälan innanexempelvis ett kustbevakningsfartygskall passera gränsen till ett annatlands territorialvatten, skall slopas.Enligt vad utskottet erfarit harDanmark och kommit överens omatt, vid tillämpningen av 1932 årskonvention, fr.o.m. den 1 januari 1995ersätta den s.k. 24-timmarsregeln meden anmälan via radio när man går in pådanskt resp. svenskt vatten. Detta fårdock endast ske vid s.k. hot pursuit.En ny förhandlingsomgång med Danmarkinleds , varvid bl.a.ett förslag om att utökaövervakningsområdet för fisket tillhela inkl. skallbehandlas. Enligt utskottets bedömningär motion Jo401 yrkande 1 med detanförda i allt väsentligt tillgodosedd.Yrkandet påkallar således ingenytterligare åtgärd.Sverige fick genomanslutningsfördraget med EU inte fullttillträde till de vatten där Sverigehistoriskt bedrivit fiske. Ettbegränsat tillträde till Nordsjönerhölls i form av en kvot avseendeospecificerade arter på 1 000 ton.Vidare erhöll en skarpsillskvotpå . I samband med attanslutningsfördraget godkändes avriksdagen förutsattes att frågan omfritt tillträde till skullelösas . Enligtvad utskottet inhämtat pågårdiskussioner mellan ochberörda organ inom EU. Utskottetförutsätter att verket ävenfortsättningsvis kraftfullt verkar föratt svenska fiskare skall erhålla fullttillträde till . Härmed måstesyftet med motion Jo402 yrkande 3 iallt väsentligt anses tillgodosett.Yrkandet påkallar således ingenytterligare åtgärd.Frågan om strandägares möjligheter attfå rätt till fiske uppmärksammadessenast av utskottet i samband medbehandlingen av den nya fiskelagenvåren 1993. Utskottet framhöll därvidbl.a. att det snarare är regel änundantag att fiskerätten i desituationer som avses inte ingår iavstyckningar till sommarstugetomterlängs kusten. Avsikten har varit attinte stycka upp fiskerätten i alltförmånga delar (1992/93:JoU23 s. 23).Utskottet har inte funnit anledningtill ändrat ställningstagande ochföreslår därför att motion Jo410avslås.Utskottet har tidigare avvisat förslagom att åter tillåta s.k. ålhuttning(/93:JoU23 s. 13). mening har inget nytttillkommit som bör föranleda ett ändratställningstagande i denna fråga. MotionJo418 avstyrks.Statsmakterna har under lång tidframhållit vikten av att det bildasfiskevårdsområden i syfte att förbättrafiskevården och underlättatillgängligheten till fiske förallmänheten. I samband med tillkomstenav lagen (1981:533) omfiskevårdsområden framhöll dockdepartementschefen att övervägande skältalade för att behålla förbudet attbilda fiskevårdsområden inomrenskötselområdena. En annan lösningskulle enligt hans mening krävabestämmelser med särregler som skullekomplicera bildandet och förvaltningeni en utsträckning som knappast skullegynna fiskevården. hade ingenannan uppfattning (prop. 1980/81:153,JoU29). Frågan om bildandet avfiskevårdsområden inomrenskötselområdena har senastbehandlats av utskottet under våren1994. Utskottet fann därvid ingenanledning att frångå sin tidigarebedömning i denna fråga (1993/94:JoU24s. Utskottet gör samma bedömningnu och avstyrker därför motion Jo417.StrukturstödNär det gäller strukturstöd m.m. tillfiskerinäringen vill utskottet anföraföljande. lade EU fastnya riktlinjer för strukturpolitiken påfiskets område och inrättade ensärskild fond för denna, FinancialInstrument for Fisheries Guidance(FIFG). Fonden finansierar den del avfiskets strukturstöd som kan hänförastill mål 5a, dvs. anpassningen avfiskerisektorns struktur. EU har slagitfast mål och regler för hurgemenskapens fiskerisektor skallomstruktureras -1996 i syfte att uppnå en varaktigbalans mellan fiskeresurserna och derasutnyttjande. S.k. 5b-stöd kan bl.a.lämnas till öar och områden påfastlandet som har ett perifert läge iförhållande till större centra samttill regioner där omstruktureringen avfiskerisektorn får en storsocioekonomisk inverkan. Fiskerisektornhar ingen särskild fond ur vilken medeltill 5b-stöd kan lämnas utan dessa fårinordnas under 5b-stödens övergripandefinansieringskällor.I juni 1994 beslutade kommissionen attinföra ett s.k. kommissionsinitiativför omstrukturering av fiskerisektorn.Initiativet, kallat Pesca, kompletterarde stöd som kan erhållas under målen 1- 6. Den strukturella krisen inomfisket har medfört stora problem förhela fiskerisektorn. Pescas målsättningär att möjliggöra omstrukturering ochunderlätta de ekonomiska och socialakonsekvenserna samt att bidra tilldiversifiering av sektorn genom attutveckla ny sysselsättning. Inom ramenför Pesca kan stöd lämnas till bl.a.utveckling av fiskehamnar för nyaändamål, turism, nyföretagande,administrativa tjänster, ny teknologi,produktiva investeringar och särskildaprojekt inom fiskerisektorn.Sammanfattningsvis konstaterarutskottet att EG:s strukturpolitik påfiskets område överensstämmer i alltväsentligt med den svenska. Tillgångtill EG:s strukturstöd medförmöjligheter till en högre ambitionsnivåpå detta område och utskottetförutsätter att bl.a. de frågor som tasupp i motionerna Jo411, Jo413 yrkande 2och Jo415 yrkande 1 i detta sammanhangär föremål för regeringens och berördamyndigheters uppmärksamhet ochöverväganden. Därmed finner utskottetatt syftet med motionerna kan ansestillgodosett. Motionerna avstyrks iberörda delar.Internationellt samarbeteSverige deltar i det internationellafiskerisamarbetet bl.a. för Östersjön.Kommissionens arbete syftar bl.a. tillatt fastställa maximalafångstuttag för de kommersiellt viktigafiskslagen. Kommissionens beslutkompletteras med bilaterala avtal somSverige sluter med samtligastrandstater. Inom ramen för dettainternationella samarbete verkarSverige för en förbättrad förvaltningav fiskeresurserna. Genom medlemskapeti EU deltar numera också i dengemensamma fiskeripolitiken. En översynav den gemensamma fiskeripolitikengjordes . De huvudsakligariktlinjerna för EG:s framtidafiskeripolitik angavs bl.a. vara bättrebalans mellan tillgängligafiskeresurser och fångstkapacitet samtutveckling av förbindelser med tredjeland. En ny basförordning antogs (EEGnr 3760/92) som gäller dåen ny översyn skall göras.Resurspolitiken reglerar delsfördelningen av resurser mellanmedlemsländerna, dels omfattar denöverenskommelser med länder utanförgemenskapen. Regleringen sker genomfastställande av högsta tillåtnafångstkvoter för olika arter,fördelning av kvoter, fiskerikontroll,internationella fiskerikonventioner,bilaterala och trilaterala fiskeavtal.I detta sammanhang bör även nämnas attåtgärder som syftar till att förbättrafiskemetodernas och redskapensselektivitet ryms inom ramen för den iföregående avsnitt omnämnda refomeradestrukturpolitiken på fiskets område.Som framgår av det anförda syftar detinternationella samarbetet påfiskeripolitikens område bl.a. till attanpassa fiskeansträngningarna till denlångsiktiga fisketillgången. Inom ramenför detta samarbete verkar bådeinom och utom EU för en förbättradförvaltning av fiskeresurserna. De imotionerna Jo402, Jo415, Jo416 ochJo419 framförda synpunkternabeträffande bl.a. begränsningar avfisket och utvecklandet av merselektiva redskap överensstämmer i alltväsentligt med den nu redovisadeinriktningen av det internationellasamarbetet. Som framhålls i motionernakan ensidiga svenska fiskestopp intelösa ifrågavarande problem. Ommeningsfulla begränsningar av fisketskall uppnås fordas det internationellaöverenskommelser. Med det anfördaföreslår utskottet att motionerna Jo402yrkande 4, Jo415 yrkande 6, Jo416yrkande 4 och Jo419 yrkandena 2 och 4avslås i den mån de inte kan ansestillgodosedda.Fiskets miljöfrågor m.m.MotionernaI motion Jo402 (m) yrkande 6uppmärksammas frågan om oljeutvinning iSkagerrak. Enligt motionärerna finnsdet av såväl miljöskäl som ekonomiskaskäl anledning att omsorgsfullt bevakadenna fråga, och eventuella projekt fårej medföra inskränkningar i fisket.Enligt motion Jo405 (mp) yrkande 4krävs snara initiativ till utvecklingav miljövänligare bränslen ochkatalysatorer för alla fartyg,inklusive fiskeflottan. Problemen kringoönskade fångster av senapsgasuppmärksammas i motionerna Jo408 (m)och Jo414 (c) yrkande 3. Enligtmotionärerna inträffar det attfiskefartyg vid fiske får dumpadgasammunition i sina redskap. Dettamedför risk för personskador och drygakostnader för fiskefartygen på grund avutebliven fångst. Svenska fiskaresaknar möjlighet att erhållaersättning för dessa förluster.Regeringen bör därför låta utredamöjligheterna till sådan ersättning såatt fiskarna hålls skadeslösa förutebliven fångst och förstörda redskap.I motion Jo420 (s) yrkande 2 begärsytterligare resurser tillmarknadsföring av fisk som livsmedel.Vidare framhålls att statens anslagtill fisket bör delas upp så attmodernisering och rationalisering avden svenska fiskeflottan möjliggörs.Statens ekonomiska bidrag till fiskethar använts till destruktivaåtgärder såsom bidrag tillstillaliggande båtar vid fiskestoppm.m. (yrkande 3).Utskottets övervägandenFrågan om planer påprovborrningar i behandladesav ustkottet (1994/95:JoU2). Därvid framkom bl.a.följande. Mot bakgrund av den oro somfinns inför planer påprovborrning efter olja i Skagerrakbegärde den den 31januari 1994 samråd med den norskaregeringen i enlighet med den nordiskamiljökonventionen. togStortinget ställning till den norskaregeringens proposition ompetroleumverksamhet påkontinentalsockeln. I den har områdetför undersökningsverksamhetenbegränsats. Dessutom skall den norskaregeringen genomföra en utredning ommiljöeffekter av kemikalieutsläpp frånoljeborrning innan ett slutgiltigtbeslut tas. Ett sådant beslut kommertidigast att fattas . Iett frågesvar den 25 oktober 1994hänvisade miljöministern till dentidigare regeringens begäran om samrådoch framhöll bl.a. att tidsfristenskulle utnyttjas för att göra engrundlig bedömning av de begärdakompletteringarna och miljökonsekvenserför den svenska kusten av eventuellaprovborrningar. Miljöministernunderströk att den svenska regeringensbegäran om samråd kvarstod. Enligt vadutskottet erfarit harMiljödepartementet fått ta del av dekompletteringar som gjorts från norsksida och ärendet bereds för närvarandeinom departementet. Som tidigareförutsätter utskottet att regeringenmed stor uppmärksamhet följer frågansvidare utveckling och vidtar deåtgärder som anses erforderliga. Därmedfinner utskottet syftet med motionJo402 yrkande 6 i huvudsaktillgodosett. Motionen påkallar såledesinte någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida.Transportsektorns miljöpåverkan varsenast föremål för riksdagensöverväganden . Iskrivelse 1994/95:167 redovisaderegeringen utförligt sina övervägandenom vissa prioriterade sakområden isamband med miljöarbetet inom EU. Tillde prioriterade områdena hör kampen motförsurning och klimatförändringar.Under rubriken redovisadesdet arbete som pågår för att skärpakraven bl.a. på fartygstrafiken ochkraven på svavelhalt i olja. Skrivelsenbehandlades i utskottets betänkandeJoU23 (rskr. Frågorna berördesäven i skrivelse 1994/95:120 om Miljön- vårt gemensamma ansvar - där bl.a.Sjöfartsverkets deltagande i arbetetmed att utforma ett miljöanpassattransportsystem uppmärksammas (JoU16,rskr. 306).Vidare har godkäntav regeringen föreslagna riktlinjer försjöfartens säkerhets- och miljöfrågor.I detta sammanhang behandlades bl.a.frågor om svavelhalten i olja inomsjöfarten och katalysatorer på fartyg.En bärande princip i det av riksdagengodkända förslaget är att arbetet meden minskning av sjöfartens negativamiljöpåverkan även fortsättningsvismåste ha hög prioritet i verksamheten.Likartade krav bör gälla försjö- och lufttransporter som förlandbaserade källor vad beträffar bl.a.utsläpp till luft och vatten. Inomramen för samarbetet enligtkonventionen om skydd av Östersjönsmarina miljö (HELCOM) och inom EU skallSverige verka för att påskynda arbetetinom IMO med en särskild bilaga,avseende luftföroreningar, till dens.k. Inom HELCOMfinns en rekommendation tillmedlemsländerna att ingå bindandeavtal om begränsningar av svavelhalteni bunkerolja. Rekommendationen ärfrämst avsedd för fartyg i reguljärtrafik mellan länderna inom HELCOM.Inom EU antogs ett direktivvarigenom svavelhalten i bl.a.fartygsbränsle för bruk inom EU i ettförsta steg har minskats till . Idetta sammanhang bör även uppmärksammasatt regeringen har tillsatt enarbetsgrupp med uppgift att sökautarbeta förslag till bilateralaöverenskommelser om minskning avsjöfartens svavel- ochkväveoxidutsläpp. Kontakter har tagitsmed , , ochNorge (se vidare 1994/95:TU12, rskr.232). Sammanfattningsvis konstaterarutskottet att sjöfartensinternationella karaktär medför attåtgärder för att minska dess negativamiljöpåverkan i allt väsentligt måstegrundas på internationellaöverenskommelser och regler. Somframgår av redovisningen ovan deltarSverige aktivt i det internationellaarbetet med sjöfartens miljöfrågor inomEU, IMO och HELCOM, och utskottetförutsätter att även ifortsättningen verkar pådrivande idetta arbetet. Med det anförda ärmotion Jo405 yrkande 4 i storutsträckning tillgodosedd. Yrkandetpåkallar således ingen ytterligareriksdagens åtgärd.Med som ordförandeland har enarbetsgrupp inom HELCOM kartlagtdumpade stridsmedel i ochKattegatt samt i Måseskärs-området iSkagerrak. Rapporten presenterades imars 1994. har det övergripandeansvaret för rapporteringssystemet. Vidkommissionsmötet inom HELCOM i mars1995 antogs gemensamma riktlinjerbeträffande skyddsåtgärder för fiskare(en s.k. skyddsmanual). Mot bakgrund avvad som redovisats om detinternationella samarbetet när detgäller förebyggande åtgärder på dettaområde anser utskottet att motionernaJo408 och Jo414 yrkande 3 kan lämnasutan vidare åtgärd.Beträffande det i motion Jo420framförda kravet på ytterligareresurser till marknadsföring av fisksom livsmedel vill utskottet anföraföljande. På förslag av utskottetuttalade att demedel om sammanlagt 30 miljoner kronorsom avsatts i 1987 och 1988 årsprisförhandlingar för att kompenserakonsumenterna för höga torskpriser börutnyttjas för långsiktiginformationsverksamhet till förmån förfiskkonsumtion (prop. 1992/93:184,JoU21, rskr. Regeringen hardärefter beslutat knyta ett råd förkonsumentfrämjande åtgärder på fisketsområde till . Rådetbeslutar på verkets vägnar omdispositionen av de medel som finns förändamålet. Dessutom vill utskottetutöver vad som i övrigt anförts ovan omstrukturpolitiken på fiskets områdesärskilt framhålla att stöd förmarknadsåtgärder är ett viktigt medelför att, inom ramen för EG:sstrukturpolitik för fisket, främjafiskerinäringens utveckling. Utskottetär i detta sammanhang inte berett attföreslå någon åtgärd med anledning avdet i motionen framförda kravet på enförändrad anslagsfördelning tillfisket. Motion Jo420 yrkandena 2 och 3avstyrks. beträffande föreskrifter omfisket m.m.att avslår motionerna1994/95:Jo401 yrkandena 2, 3 och 7,1994/95:Jo405 yrkandena 1 och 2,1994/95:Jo409, 1994/95:Jo413 yrkande1 och 1994/95:Jo419 yrkande 3,res. 1 (mp)2. beträffande länsstyrelsernasdelaktighet i fiskevårdenatt avslår motion1994/95:Jo406,3. beträffande otillåtettrålfiskeatt avslår motion1994/95:Jo401 yrkande 4,4. beträffande tillsyn avgällande fiskebestämmelser m.m.att avslår motion1994/95:Jo401 yrkandena 5 och 6,5. beträffande fiskerätten ienskilda vattenatt med anledning avregeringens förslag och med avslag påmotion 1995/96:Jo3 antar förslagettill lag om ändring i fiskelagen(1993:787) såvitt avser bilagan omsvenska medborgares rätt att fiska ienskilt vatten med den ändringenatt det beträffande , ,, och iJämtland under rubriken anges Alla utom kräftor,res. 2(m)6. beträffande regeringenslagförslag i övrigtatt antar regeringensförslag tilla) lag om ändring i fiskelagen(1993:787) i de delar som ejomfattas av utskottets hemställanovan,b) lag om ändring i lagen(1994:1709) om EG:s förordningar omden gemensamma fiskeripolitiken,7. beträffande utvärdering avfiskelagens konsekvenser m.m.att avslår motionerna1994/95:Jo416 yrkande 2 och1994/95:Jo420 yrkande 4,8. beträffande den s.k. 24-timmarsregelnatt avslår motion1994/95:Jo401 yrkande 1,9. beträffande ospecificeradefiskarter i Nordsjönatt avslår motion1994/95:Jo402 yrkande 3,10. beträffande strandägaresrätt till fiskeatt avslår motion1994/95:Jo410,11. beträffande s.k.ålhuttningatt avslår motion1994/95:Jo418,12. beträffande vissafiskevårdsområdenatt avslår motion1994/95:Jo417,13. beträffande strukturstödm.m.att avslår motionerna1994/95:Jo411, 1994/95:Jo413yrkande 2 och 1994/95:Jo415 yrkande1,14. beträffande internationelltsamarbeteatt avslår motionerna1994/95:Jo402 yrkande 4, 1994/95:Jo415 yrkande 6, 1994/95:Jo416yrkande 4 och 1994/95:Jo419yrkandena 2 och 4,res. 3 (m)15. beträffande provborrningar iSkagerrakatt avslår motion1994/95:Jo402 yrkande 6,16. beträffande katalysatorerför fartyg m.m.att avslår motion1994/95:Jo405 yrkande 4,res. 4 (mp)17. beträffande skador avdumpade stridsmedelatt avslår motionerna1994/95:Jo408 och 1994/95:Jo414yrkande 3,18. beträffande marknadsföringav fisk m.m.att avslår motion1994/95:Jo420 yrkandena 2 och 3.Stockholm den 16 november 1995På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), MaggiMikaelsson (v), (), EvaBjörne (m), (),() och MichaelHagberg (s).Reservationer1. Föreskrifter om fisket m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 8 som börjar med Som framhålls och slutar med utan vidare åtgärd bort ha följande lydelse: Som framhålls- - - (=utskottet) - - - förvarahummer. Problemet är attfiskefartygen, med sina storafångstredskap, redan i början av åretkan ta upp hela årets kvot. När detgäller torsk, där kvoterna ärsäsongsindelade, sker slutfiskningen ibörjan av varje kvotperiod.Kustfiskebåtarna, med enklare redskap,har ingen möjlighet att konkurrera omkvoten. Resultatet blir att den jämnatillgången på fisk till de lokalafiskmarknaderna rycks undan samtidigtsom kustfiskarna förlorar sin utkomst.Fiskbestånden har ingen möjlighet attutvecklas i takt med utfiskningen.Regeringen bör därför utfärda direktivtill om säsongsindelningav de svenska kvoterna samt att entillräckligt stor andel avsätts tilldet kustnära fisket. Vidare börregeringen låta utreda ett nyttresursfördelningssystem. Som förebildskulle man kunna använda sig av detengelsk-skotska systemet med periodvisakvotavsättningar till olika godkändaproducentorganisationer. Kvoten baseraspå anslutna fiskelags historiskainfiskning. Detta skulle ge kustfisketen trygghet som länge saknats. anfört med anledning avmotion Jo405 yrkandena 1 och som sin mening ge regeringentill känna. Motionerna Jo401 yrkandena2, 3 och 7, Jo409, Jo413 yrkande 1 ochJo419 yrkande 3 avstyrks i den mån deinte kan anses tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande föreskrifter omfisket m.m.att med bifall tillmotion 1994/95:Jo405 yrkandena 1och 2 samt med avslag på motionerna1994/95:Jo401 yrkandena 2, 3 och 7,1994/95:Jo409, 1994/95:Jo413yrkande 1 och 1994/95:Jo419 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,2. Fiskerätten i enskilda vatten (mom.5), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 9 som börjar med Som regeringen och slutar med motion Jo3 bort haföljande lydelse:Utskottet tillstyrker regeringensförslag om förbud mot angeldonsfiske.Förbudet medverkar till en bättrehushållning med fiskeresurserna ochtryggar fiskevattenägarnas möjligheteratt upplåta sina vatten för sådantfiske genom kortförsäljning. mening bör man dock isamband med den föreslagna skärpningenav fiskelagen aktualisera ytterligaresteg i samma riktning och en återgångtill den ordning som gällde före detfria handredskapsfiskets införande. Medtanke på den uteblivna fiskevården vardet fria handredskapsfisket en mycketogenomtänkt reform. Viktigaprincipiella invändningar mot det friahandredskapsfisket har dessutom kommitfrån Lagrådet. Regeringen bör därföråterkomma till med ettförslag om upphävande av det friahandredskapsfisket. Vad utskottetanfört med anledning av motion Jo3 börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse:5. beträffande fiskerätten ienskilda vattenatt med anledning avregeringens förslag antar förslagettill lag om ändring i fiskelagen(1993:787) såvitt avser bilagan omsvenska medborgares rätt att fiskai enskilt vatten med den ändringenatt det beträffande ,, , ochStorsjön i under rubrikenTillåtna fiskslag anges Alla utomkräftor samt med anledning avmotion 1995/96:Jo3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,3.