bet · GJ01AU1 · 1995-10-26 00:00:00 — 4) att arbetstagare även inomprivat sektor skall kunna få löneuppgifter och andra uppgifter om denperson som hon/han vill jämföra sig med vid misstänkt lönediskrimine-ring.Utskottets bedömningUtskottet har vid sin behandling av jämställdhetsfrågorna i betänkandet1993/94:AU17 (s. 39-40) behandlat likartade önskemål. Utskottet hänvi-sar till detta betänkande i vilket det finns en redovisning av arbetstagarensmöjligheter att hos arbetsgivaren utverka information av det angivna sla-get. Sammanfattningsvis finns det inte någon lagregel som ger arbetstaga-ren stöd för att få den begärda informationen av arbetsgivaren. Arbetstaga-ren har dock med nuvarande ordning möjligheter att med stöd av sin fack-liga organisation eller genom JämO få begärda uppgifter om lön m.m.Ytterligare möjligheter föreligger vid en domstolsprocess.Utskottet har förståelse för synpunkten att den som anser sig könsdis-kriminerad bör ha rätt att hos arbetsgivaren få en skriftlig information omlön m.fl. uppgifter för den person av motsatt kön, med vilken arbetstagarenjämför sig. Utskottet förutsätter att denna fråga ingår i beredningsarbetetinför den jämställdhetsproposition som planeras . Någottillkännagivande med anledning av motion A817 (yrk. 4) anser utskottetinte vara påkallat. Därmed avstyrks nämnda motionsyrkande.Jämställdhetsombudsmannens uppgifterMotionerJämO:s uppgifter berörs i fyra motioner.Vänsterpartiet anser i motion A817 (yrk. 1) att fack och arbetsgivare harett direkt ansvar för att framtidens arbetsvärdering blir saklig och korrekt.För att möjliggöra aktiva åtgärder mot arbetsgivare m.fl. bör JämO fåstörre befogenheter att ingripa mot lönediskriminering än vad dagenslagstiftning medger.I den moderata kommittémotionen A816 (yrk. 10) anförs att JämO:suppgifter inom en inte alltför avlägsen framtid bör ses över. att jämställdhetsarbetet har en prioriterad ställning inom EU. Därut-över anser motionärerna att attitydpåverkan inte uppnås genom politiskabeslut utan genom enskilda individers ansvar.Ewa m.fl. (mp) kräver i motion A810 (yrk. 2) ökade befogenhe-ter för JämO att gå till rättslig prövning mot omotiverade löneskillnader.Rose-Marie Frebran (kds) anser i motion A813 att JämO:s uppgifter börutvidgas till att avse bevakning av jämställdhetsfrågor inom hela samhälls-livet.Utskottets bedömningUtskottet har förståelse för de framförda önskemålen om en breddning avJämO:s ansvar. ändrades jämställdhetslagenså att JämO därefter även verkar på det kollektivavtalsreglerade området.En annan breddning gällde att JämO numera kan åberopaäven annan lagstiftning än jämställdhetslagen. I fråga om JämO:s ansvarför löneskillnaderna konstaterar utskottet att JämO numera har rätt attundersöka om det på en arbetsplats finns kartläggning av löneskillnader pådet sätt som är föreskrivet. Ombudsmannen kan också undersöka om enredovisning av kartläggningen och de åtgärder som motiveras av kartlägg-ningen finns i jämställdhetsplanen.Möjligheten att genom vitesföreläggande få en arbetsgivare att fullgöralagens bestämmelser om aktiva åtgärder har utnyttjats undersenare tid. Vitesföreläggande har då meddelats av Jämställdhetsnämndenpå framställning av JämO. I båda fallen ledde vitesföreläggandet till för-likning mellan JämO och den aktuella arbetsgivaren genom att arbetsgiva-ren tog itu med de begärda åtgärderna.Mot bakgrund av att relativt tagit ställning i frågan omJämO:s uppgifter samt att JämO inför nästa budgetår skall inkomma meden fördjupad anslagsframställning, vilket ger ett bättre underlag för frågorom behov och resurser, anser utskottet att nya överväganden bör anstå tillett vidare sammanhang.Motionerna A810 (yrk. 2), A813, A816 (yrk. 10) samt A817 (yrk. 1)avstyrks med hänvisning till det anförda.Sexuella trakasserierMotionerI två motioner, nämligen A812 (yrk. 1) av m.fl. (mp) ochA819 av m.fl. (s), begärs att det görs ett tillägg till jäm-ställdhetslagens 22 § med förbud mot sexuella trakasserier.Motionärerna anser att den utväg som står till buds vid sexuellttrakasseri - att anmäla händelsen till polisen för att få ärendet prövat enligtbrottsbalkens bestämmelser - oftast är en lång och för den enskilda perso-nen svår process.Utskottets bedömningRegler som kan användas mot sexuella trakasserier finns i såväl jäm-ställdhetslagen som i och arbetsmiljölagen.Medan bestämmelser rör sexualbrott av olika slag utansärskild inriktning på var brottet sker, tar arbetsmiljölagen sikte på attarbetsmiljön skall vara sund och säker och att arbetsförhållandena skallanpassas till människans förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende.Genom jämställdhetslagen uttrycks den viktiga principen att sexuellatrakasserier inte skall behöva tålas på en arbetsplats. 6 § jämställdhetslageninnebär, förutom en skyldighet för arbetsgivaren att rent allmänt förebyggaoch förhindra både sexuella trakasserier och trakasserier på grund av an-mälan om könsdiskriminering, också en skyldighet för arbetsgivaren att setill att en arbetstagare inte trakasseras av en annan arbetstagare. Som tidi-gare berörts har JämO numera möjlighet att utöva tillsyn över hela arbets-marknaden så att reglerna i 4-11 §§ om aktiva åtgärder följs. Tillsynengäller således även 6 §.Enligt 22 § första stycket jämställdhetslagen får en arbetsgivare inte ut-sätta en arbetstagare för trakasserier på grund av att arbetstagaren haravvisat arbetsgivarens sexuella närmanden eller anmält arbetsgivaren förkönsdiskriminering. Om så sker skall arbetsgivaren enligt 27 § betalaskadestånd till arbetstagaren för den kränkning som trakasserierna innebär.JämO har i en skrivelse till regeringen uttryckt önskemålom en förstärkt lagstiftning mot bl.a. sexuella trakasserier. JämO anför iskrivelsen att det är svårt, om inte omöjligt, att komma åt problemet, sålänge arbetsgivaren inte kan ställas till ansvar för att arbetstagaren utsättsför sexuella trakasserier på arbetsplatsen. JämO önskar därför att det ijämställdhetslagen skall införas en regel som i vissa klart definierade si-tuationer håller arbetsgivaren ansvarig om arbetstagare utsätts för sexuellatrakasserier på arbetsplatsen.Utskottet vill i detta sammanhang redovisa att Kvinnovåldskommissio-nen har kommit med sitt slutbetänkande Kvinnofrid (SOU 1995:60).Kommissionen har kartlagt en rad olika frågor som har anknytning till våldmot kvinnor. I kapitel 13 tas frågor om sexuella trakasserier upp. I dettakapitel instämmer i JämO:s mening att jäm-ställdhetslagen bör kompletteras med en regel som i vissa situationer hållerarbetsgivaren ansvarig för om en kvinna utsätts för sexuella trakasserier avsina arbetskamrater. Frågan bör dock bli föremål för utredning i särskildordning enligt kommissionen. Betänkandet har skickats ut på en bredremiss. Remisstiden går ut den 1 december 1995.Utskottet förutsätter att regeringen ytterligare följer frågan om sexuellatrakasserier och om förhållandena så föranleder bereder ärendet vidare tillden proposition om jämställdhetsfrågor som planeras år 1996.Med hänvisning till vad som anförts bör motionerna A812 (yrk. 1) ochA819 inte påkalla någon åtgärd. De avstyrks därmed.FamiljenMotionKristdemokraterna framför i motion A820 (yrk. 1, 2) att det behövs enaktiv opinionsbildning som betonar kvinnans och mannens gemensammaansvar för hem och familj. Historiskt sett har det varit kvin-norna som utfört de flesta arbetsuppgifterna i hemmet som obetalt arbete.Arbete i hem och familj skall enligt motionärerna värderas lika som arbeteutanför hemmet.Utskottets bedömningUtskottet har ingen annan syn än motionärerna när det gäller kvinnans ochmannens gemensamma ansvar för hem och familj. Ett krav i samman-hanget är att arbetet med barn och hushåll synliggörs.Utskottet anser att det är en angelägen jämställdhetsfråga att öka pap-pornas uttag av föräldraledighet. Statistiken visar att pappornas andel aversatta dagar ökade med drygt en procentenhet jämfört med åretinnan. Andelen var jämfört . har emellertid männens andel av ersattadagar minskat. (Statistiken kan vara svårtolkad på grund av förändringar iföräldrapenningsystemet.) Utskottet vill i detta sammanhang redovisa attregeringen har avsatt tillinformationsåtgärder i syfte att öka pappors uttag av föräldrapenning.Utskottet anser att det är väsentligt att angripa de informella hinder somfinns mot jämställdhet. Attitydförändringar är av största vikt. Erfarenhe-terna av s.k. pappagrupper är mycket positiva och visar att de somdeltagit i pappagrupper tar ut en större del av föräldraledigheten än ge-nomsnittet för män i riket. Enligt budgetpropositionen 1994/95:100 bil. 6kommer regeringen att överväga ytterligare insatser för att stimulera mänatt ta ett ökat praktiskt ansvar för barn och hem. För att nå de inledningsvisnämnda jämställdhetsmålen är ytterligare insatser på detta område nöd-vändiga enligt utskottets mening.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks motion A820 (yrk. 1, 2).Kvinnors hälsa m.m.MotionerKristdemokraterna tar i motion A820 (yrk. 17-19) upp frågor om kvinnorshälsa.Motionärerna anför att mannen utgör norm i vetenskapliga sam-manhang. För att främja kunskapen om kvinnors hälsa bör emellertid ävenkvinnors normalvärden gälla som norm. Både kvinnors och mäns normal-värden måste därför utgöra norm i vetenskapliga sammanhang. Vidare börkvinnors hälsa bli föremål för forskning i samma utsträckning som mäns.Sådan forskning som beaktar skillnaderna i biologi, aktiviteter under arbe-te och fritid, livsstil och andra aspekter av den sociala miljön bör stimule-ras. Även inom missbrukarvården skall både kvinnors och mäns behovmötas.Utskottets bedömningFrågan om mäns och kvinnors hälsa i ett könsperspektiv uppmärksammasoch diskuteras i allt större utsträckning. Ett exempel är Kvinnovåldskom-missionens avlämnade betänkande, Kvinnofrid (SOU 1995:60).Kommissionen har tillkallats för att utifrån ett kvinnoperspektiv göra enöversyn av frågor som rör våld mot kvinnor. Bland annat belyses social-tjänsten och hälso- och sjukvården ur detta perspektiv.Ansvariga myndigheter för frågor om mäns och kvinnors hälsa är i förstahand och . Eftersom kunskaperna ändåär otillräckliga på detta område har en särskild utredare tillkallats för attkartlägga hur kvinnor och män bemöts och behandlas inom hälso- ochsjukvården (dir. 1994:95). Utgångspunkten bör vara en noggrann genom-gång av det aktuella kunskapsläget vad gäller dels sådana skillnader i sättetatt bemöta patienter som beror på kön, dels faktorer som skiljer kvinnorsoch mäns hälsa. Förslag skall läggas fram som är motiverade utifrån målenom en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Utred-ningsarbetet skall vara avslutat före utgången av juni månad 1996.Kvinnor söker sjukvård oftare än män och i allmänhet för andra symp-tom. Att forskningsresultat som enbart baseras på män antas vara relevantaäven för kvinnor kan försvåra förståelsen av orsakssammanhangen. Utskot-tet anser i likhet med regeringen att detta område borde belysas bättre i dengrundläggande läkarutbildningen. Därför ser utskottet positivt på att rege-ringen inbjudit universitet och högskolor som anordnar läkarutbildning attansöka om projektmedel för projekt i detta syfte. Regeringen har i oktober1995 beviljat för utveckling av kurser i kvinnorshälsa och jämställdhetskunskap för den grundläggande läkarutbildningen.Syftet är att kurserna skall ingå som en del av utbildningen.Med hänvisning till den utveckling som äger rum på detta område anserutskottet att motion A820 (yrk. 17-19) inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Motionen avstyrks således i aktuella delar.Övriga frågorForskning m.m.MotionerKristdemokraterna anser i motion A820 (yrk. 16) att universitetens ochhögskolornas kvinnoforskning bör tilldelas goda resurser. Målet är attutöka antalet kvinnliga forskare. Därmed möjliggörs att kvinnoperspektivetuppmärksammas i forskningen.I motion 1993/94:Ub906 (yrk. 6) av Socialdemokraterna avvisas allapropåer om att försämra studieledighetslagen. Aktuella undersökningarvisar att lagen inte upplevs som något problem bland arbetsgivarna. Perso-nalutbildning bör arbetsgivaren svara för medan andra mer personligtmotiverade utbildningsbehov förutsätter möjligheter till studieledighet.Utskottets bedömningBeträffande kvinno- och jämställdhetsforskning vill utskottet redovisa atten särskild utredare tillkallats för att föreslå åtgärder som främjar sådanforskning (dir. 1995:8). Utredaren skall särskilt undersöka hur uppgifternaatt utreda, skapa opinion och dela ut bidrag för att främja kvinno- ochjämställdhetsforskning bäst kan utformas. Uppdraget skall redovisas senastden . Med hänvisning till den utveckling som pågår anserutskottet att något tillkännagivande med anledning av motion A820 (yrk.16) inte är aktuellt. Utskottet avstyrker därför nämnda yrkande.Utskottet anser i likhet med motionärerna till motion 1993/94:Ub906(yrk. 6) att alla vägar till kompetensutveckling bör tas till vara med hänsyntill såväl personlig vidareutveckling som till arbetslivets behov. Det kanerinras om att regeringen beslutat om en parlamentariskkommitté, som skall se över hela vuxenutbildningen. Kommittén skall i ettförsta steg föreslå mål för ett nationellt kunskapslyft för vuxna som en deli en strategi för ett livslångt lärande (dir. 1995:67). Bedömningen skallgöras ur den enskildes, samhällets och arbetslivets perspektiv. I ett andrasteg skall kommittén ta ställning till hur det finansiella ansvaret skall för-delas. Vidare skall kommittén föreslå en användning av samhällets resur-ser så att så många som möjligt kan ta del av den utbildning de behöveroch önskar. Uppdraget skall vara slutfört senast den 1 mars 1997.Enligt (dir. 1995:30) bör förslaget ny studieledighetslag (framlagt i betänkandet Ledighetslagstiftningen -en översyn, SOU 1994:1), liksom frågor om utbildning inom arbetslivet iövrigt, diskuteras inom kommissionen. Enligt utskottets uppfattningkompletterar studieledighetslagen andra system som leder till kompe-tensutveckling bland arbetstagarna. Med hänvisning till vad utskottet an-fört avstyrker utskottet motion 1993/94:Ub906 (yrk. 6).FörskolanMotionerVänsterpartiet framhåller i motion So248 (yrk. 7) att våldet i samhälletdelvis kan förklaras av att män är dåligt representerade inom yrken somarbetar med barn. Enligt motionärerna bör fler män stimuleras att arbetainom förskolan.Bengt () framför i motion A804 ett likartat önskemål.Målet om jämställdhet på daghem kan uppnås på olika vägar, bl.a. genom"morötter" till de daghem som når upp till jämställdhetskraven eller i formav "piska" med kvotering i utbildning och anställning.Utskottets bedömningUtskottet instämmer i motionärernas uppfattning att det är mycket angelä-get att det finns både kvinnor och män som förebilder i förskolan. Av desammanlagt ca 69 000 personer som direkt arbetade med barn inom dag-hemmen var män och kvinnor . I fritidsverksamhetenfanns det män och kvinnor av totalt ca 15 000 personer. Somen jämförelse kan nämnas att var andelen män inom daghem ochfritidshem resp. 16 %.Från olika håll försöker man främja en utveckling mot större jämställd-het i förskolan. genomförde en konferensom jämställdhet i förskolan. Konferensen riktade sig särskilt till huvudmänför förskollärar- och fritidspedagogutbildning. Syftet var bl.a. att öka in-tresset och medvetenheten om jämställdhetsfrågor hos personal inombarnomsorgen och skolbarnsomsorgen. Vidare redovisades erfarenheter avtidigare jämställdhetsprojekt inom förskolan. Under konferensen meddela-des att regeringen har för avsikt att avsätta för projektsom syftar till att främja jämställdhet i barnomsorgen. får iuppdrag att administrera denna projektverksamhet och bevilja medel till de"bästa" projekten. Projektverksamheten väntas pågå i två år.Vidare har på initiativ av utarbetaten 5-poängskurs för män som funderar på att utbilda sig till förskollärareeller fritidspedagog så att de skall kunna få en introduktion till yrkesområ-det. Ett av kursmomenten rör barns behov av förebilder av båda könen.Ett annat exempel är (Män I Kvinnodominerade Yrken)i och kommuner i samarbete med iVästernorrland. Detta projekt som pågår från augusti 1994 till augusti1996 arbetar bl.a. med åtgärder för att behålla de män som är anställ-da inom kvinnodominerade yrken och för att aktivt påverka unga killar attsatsa på utbildningar till sådana yrken.Enligt utskottets uppfattning är det värdefullt att pröva olika satsningaroch projekt för att uppnå en ökad andel män inom barnomsorgen. Medhänvisning till att det pågår projektverksamhet i linje med motionärernasönskemål är något tillkännagivande inte behövligt enligt utskottets upp-fattning. Motionerna So248 (yrk. 7) och A804 avstyrks därmed. beträffande inriktningen av jämställdhetsarbetetatt avslår motionerna 1994/95:A802 yrkande 1,1994/95:A803, 1994/95:A807 yrkande 3, 1994/95:A808, 1994/95:A811, 1994/95:A814, 1994/95:A816 yrkande 1, 1994/95:A820 yrkan-dena 5 och 10 samt 1994/95:Fi211 yrkande 7,res. 1 (m)res. 2 (fp, kds)res. 3 (v)2. beträffande utveckling av EU:s jämställdhetspolitikatt avslår motionerna 1994/95:A802 yrkande 16 och1994/95:K224 yrkande 23,3. beträffande arbetsrättsliga lagstiftningenatt avslår motion 1994/95:A807 yrkande 17,4. beträffande kvinnorepresentationen i statliga styrelseratt avslår motion 1994/95:A820 yrkande 8,5. beträffande kvinnliga cheferatt avslår motion 1994/95:A258 yrkande 5,6. beträffande myndigheternas ansvaratt avslår motion 1994/95:A820 yrkande 9,7. beträffande förbud mot lönediskriminering och behov av köns-neutral arbetsvärderingatt avslår motionerna 1994/95:A802 yrkande 2,1994/95:A807 yrkande 21, 1994/95:A809, 1994/95:A810 yrkande 3samt 1994/95:A820 yrkande 6,res. 4 (kds)8. beträffande alternativa arbetsgivareatt avslår motion 1994/95:A816 yrkande 8,res. 5 (m)9. beträffande lagregler om rekrytering m.m.att avslår motionerna 1994/95:A806 yrkandena 2 och 3samt 1994/95:Ub622 yrkande 1,10. beträffande lagmodell för lika lönatt avslår motion 1994/95:A817 yrkandena 2 och 3res. 6 (v)11. beträffande analys av löneskillnaderna på allaarbetsplatseratt avslår motion 1994/95:A258 yrkande 3,12. beträffande sanktionsmöjligheter mot företagatt avslår motion 1994/95:A810 yrkande 1,res. 7 (mp)13. beträffande utbildning som medel i jämställdhetsarbetetatt avslår motion 1994/95:A807 yrkande 29,14. beträffande skyldighet att upprätta jämställdhetsplanatt avslår motion 1994/95:A815res. 8 (v)15. beträffande nya anvisningar för jämställdhetsplanernaatt avslår motion 1994/95:A805,16. beträffande skriftlig information om lönatt avslår motion 1994/95:A817 yrkande 4,res. 9 (v)17. beträffande JämO:s uppgifteratt avslår motionerna 1994/95:A810 yrkande 2, 1994/95:A813, 1994/95:A816 yrkande 10 samt 1994/95:A817 yrkande 1,res. 10 (m)res. 11 (v)18. beträffande sexuella trakasserieratt avslår motionerna 1994/95:A812 yrkande 1 och1994/95:A819,res. 12 (v, mp)19. beträffande kvinnans och mannens gemensamma ansvaratt avslår motion 1994/95:A820 yrkandena 1 och 2,res. 13 (kds)20. beträffande kvinnors hälsaatt avslår motion 1994/95:A820 yrkandena 17-19,res. 14 (kds)21. beträffande kvinno- och jämställdhetsforskningatt avslår motion 1994/95:A820 yrkande 16,22. beträffande studieledighetslagenatt avslår motion 1993/94:Ub906 yrkande 6,23. beträffande män i förskolanatt avslår motionerna 1994/95:A804 och 1994/95:So248 yr-kande 7.Stockholm den 26 oktober 1995På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), MartinNilsson (s), (), (), (),(), (), (), BarbroJohansson (mp), (), () och MargaretaAndersson (c).Reservationer1. Inriktningen av jämställdhetsarbetet (mom. 1)(), (), () och AnnaÅkerhielm (m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "Beträffandeinriktningen" och på s. 9 slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följan-de lydelse:Det råder bred enighet om de övergripande målen för jämställd-hetsarbetet, nämligen att kvinnor och män skall ha samma rättigheter,skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områdena i livet. Bety-delsefulla förändringar i riktning mot jämställdhet mellan könen har ägtrum . Detta arbete har varit framgångsrikt i många avseen-den, i vart fall om man ser till kvinnors och mäns formella rättigheter.Fortfarande finns emellertid betydande olikheter i kvinnors och mänsreella villkor. Lång väg återstår att gå innan man i praktiken uppnått enjämnare fördelning av makt, inflytande och möjligheter till ekonomisksjälvständighet. Sedan de rent diskriminerande lagarna och reglerna nu haravskaffats återstår den svåraste delen av jämställdhetsarbetet, nämligen attfinna vägar att påverka människors attityder.Jämställdhetsarbetet kräver insatser inom många delar av samhället. Denattitydpåverkan som förestår uppnås dock inte främst genom politiskabeslut utan genom att enskilda individer tar ett personligt, praktiskt ochmoraliskt ansvar.Jämställdhetsarbetet måste bedrivas långsiktigt. Man måste acceptera attdet tar tid att i grunden förändra människors attityder. Mycket av det jäm-ställdhetsarbete som blivit följden av politiska beslut har skett iform av olika projekt. Utvärderingen av dessa projekt har emellertid oftagivit vid handen att verksamheterna har klingat av när projekttiden ochprojektpengarna har tagit slut. I realiteten blir effekterna därför ofta kort-variga och ytliga.Många anser att kvotering av kvinnor på manligt dominerande områdengynnar jämställdheten, vilket framgår av ett antal av de motionsyrkandensom utskottet nu behandlar. Utskottet delar emellertid den uppfattning somkommer till uttryck i den Moderata kommittémotionen A816, där motionä-rerna avvisar alla former av kvotering. Enligt utskottets uppfattning byggerkvoteringstänkandet på en bristande tilltro till kvinnors förmåga samt enövertro på regleringar och politisk styrning. Utskottet anser att en verklig,långsiktig jämställdhet förutsätter det självförtroende som det ger kvinnor-na att skapa sig en ställning grundad på egen kraft och duglighet. Detta är,som framhålls i motionen, skillnaden mellan formell och reell jämställd-het.Utskottet noterar dessutom att den dom från angåendelikabehandling av kvinnor och män, vilken meddelades den 17 oktober1995 kommer att aktualisera frågor om förutsättningarna för könskvoteringoch positiv särbehandling i EU-länderna (mål C-450/93). I domen sägs attnationella regler som garanterar kvinnor absolut och ovillkorlig företrädes-rätt vid tjänstetillsättning eller befordran strider mot EU:s direktiv /207från om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång tillanställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor.Även till följd av denna dom menar utskottet att det är helt nödvändigtför att tänka om när det gäller kvotering. Utskottet har inhämtat attdenna fråga är under övervägande i konstitutionsutskottetmed anledning av en där väckt moderat motion.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion A816 (yrk.1). Övriga behandlade yrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande inriktningen av jämställdhetsarbetetatt med anledning av motion 1994/95:A816 yrkande 1 samtmed avslag på motionerna 1994/95:A802 yrkande 1, 1994/95:A803,1994/95:A807 yrkande 3, 1994/95:A808, 1994/95:A811, 1994/95:A814, 1994/95:A820 yrkandena 5 och 10 samt 1994/95:Fi211 yrkande7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Inriktningen av jämställdhetsarbetet (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med ""och på s. 9 slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motion A802 (fp) att såväl lagstiftning somopinionsbildning och goda exempel behövs inom jämställdhetspolitiken.Vidare instämmer utskottet i den uppfattning som redovisas i motionFi211 (fp) att det är särskilt viktigt att bygga in jämställdheten i den eko-nomiska politiken. Aktuella exempel gäller åtgärder inom föräldraförsäk-ringen samt studiemedelssystemen SVUX/SVUXA.