bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Härtill kommer att det sociala trygghetssystemet inte börutsättas för ständiga försämringar som skapar osäkerhet. Utskottet motsättersig därför att kompensationsnivån i arbetslöshetsförsäkringen sänks till ,och de framlagda lagförslagen bör avslås.3. Kompensationsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen m.m.Hans Andersson () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetKompensationsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen m.m. som börjar med "Denhöga" och slutar med "(yrk. 6--7)." bort ha följande lydelse:Sänkningen av kompensationsnivån i arbetslöshetsförsäkringen riktar sig heltmot de lågavlönade. De som har inkomster drabbas inteav nivåsänkningen medan låginkomsttagarna drabbas fullt ut. gerförsämringen också upphov till en mer osolidarisk lönebildning, och detta ärfördelningspolitiskt helt oacceptabelt. Utskottet avvisar således förslaget omen sänkning av kompensationsnivån till , och bör avslå deframlagda lagförslagen i denna del.Utskottet avvisar av samma skäl sänkningen av grundbeloppet i KAS, och därmedden lägsta ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och inkomstrelateradKAS, . Utskottet föreslår ett tillkännagivande härom.4. Kompensationsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen m.m.Bertil () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetKompensationsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen m.m. som börjar med "Denhöga" och slutar med "(yrk. 6--7)." bort ha följande lydelse:Utskottet avvisar förslaget om en sänkning av kompensationsnivån iarbetslöshetsförsäkringen till . Enligt utskottets mening bör i stället etts.k. brutet tak införas i arbetslöshetsförsäkringen. Detta skulle innebära attinkomstdelar kompenseras ochinkomstdelar däröver . Detta ger en större besparing än regeringensförslag som låginkomsttagarna inte drabbas. Det högstadagpenningbeloppet kommer i ett sådant system att utgöra 612 kr.5. Kompensationsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen m.m.Dan () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetKompensationsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen m.m. som börjar med "Denhöga" och slutar med "(yrk. 6--7)." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att kompensationsnivåerna i socialförsäkringarna ocharbetslöshetsförsäkringen bör vara enhetliga. En kompensationsnivå på ärdärvid nödvändig för att inte öka kostnaderna för kommunernas socialbidrag. Avsamma skäl bör grundbeloppet i KAS och därmed den lägsta ersättningen iarbetslöshetsförsäkringen inte sänkas. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. De framlagda lagförslagen om en 75-procentigkompensationsnivå bör avslås.6. DeltidsarbetslösaHans Andersson () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetDeltidsarbetslösa som börjar med "Utskottet har" och slutar med "Fi33 (yrk.43)." bort ha följande lydelse:Allt fler människor fastnar i deltidsfällan. Allt fler tvingas byta frånheltid till deltid. De avskedas ena dagen för att anställas på deltideller som vikarier. Arbetsgivarna vältrar över kostnaderna på a-kassan,kommunernas socialbudget och den enskilde. De deltidsarbetslösa blir allt fler,ca 150 000 personer. Merparten drabbade är kvinnor.Det är angeläget att lagen om anställningsskydd ändras så attdeltidsarbetande får företräde till fler arbetstimmar vid vidgat arbetsutbud.Man bör också överväga en ändring av lagen så att grundregeln skall vara att enanställning avser heltidsarbete, men med rätt för arbetsgivare ocharbetstagarorganisation att avtala om deltid.Den begränsning i de deltidsarbetslösas ersättningsrätt som regeringen nuaviserar är orättfärdig. Den könssegregerade arbetsmarknaden gör att den slårsärskilt hårt mot kvinnorna. Eftersom begränsningen endast skall gälla dem somunder har haft fast deltidsarbete kommer bestämmelserna attträffa mycket godtyckligt. Det är dessutom orimligt att en så omfattandeförändring införs direkt, utan möjlighet för de deltidsarbetslösa att hinnaförändra sin situation. Utskottet ifrågasätter också besparingens storlek. Avdet anförda framgår att frågan om en regelförändring måste hänvisas till denaviserade utredningen för en samlad bedömning.Det anförda bör med bifall till motionerna Fi33 (yrk. 43) och A55(yrk. 25--26) som sin mening ge regeringen till känna.7. Ytterligare förändringar i arbetslöshetsersättningenKent , , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Ytterligare förändringari arbetslöshetsersättningen som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"således avslås." bort ha följande lydelse:I den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen kan ersättning utges under ipraktiken obegränsad tid. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får för mångakaraktären av åtgärder enbart för att kvalificera sig för en nyersättningsperiod. Detta sänker effektiviteten i bl.a.arbetsmarknadsutbildningen och riskerar att motverka arbetslöshetsbekämpningen.Enligt utskottets mening bör den sammanlagda tid under vilken ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen skall kunna utgå begränsas till högst 450 dagar.Under den tiden bör någon form av åtgärd regelmässigt sättas in. Regeringen börsnarast lägga fram förslag härom.8. Ytterligare förändringar i arbetslöshetsersättningenElver () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetYtterligare förändringar i arbetslöshetsersättningen som börjar med "" och slutar med "således avslås." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen bör skärpasmer än vad regeringen aviserat. Det inkomstrelaterade skyddet vid arbetslöshetskall förbehållas personer som har haft stark anknytning till arbetsmarknaden.Arbetsvillkoret bör därför enligt huvudregeln vara 75 timmars arbete per månadunder . Möjligheten att kvalificera sig för en nyersättningsperiod med hjälp av arbetsmarknadsutbildning bör avskaffas. Detanförda bör med bifall till motion Fi32 (yrk. 9) som sin mening geregeringen till känna.9. Ytterligare förändringar i arbetslöshetsersättningenHans Andersson () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetYtterligare förändringar i arbetslöshetsersättningen som börjar med "" och slutar med "således avslås." bort ha följande lydelse:Regeringen lägger i flera avseenden fram förslag om avsevärda försämringar iarbetslöshetsförsäkringen utan att först låta göra en ingående utredning.Utskottet anser att såväl en förlängning av avstängningstiden för den somfrivilligt slutar sitt arbete som en skärpning av arbetsvillkoret bör avvaktaett samlat utredningsförslag. Genom att upprätthålla en stark anknytning tillarbetsmarknaden kan man försvara goda försäkringsvillkor. Avgränsningen avvilka som bör omfattas av ersättningsrätt bör därför vara en prioriteraduppgift för den aviserade utredningen om arbetslöshetsförsäkringen. Utskottetvill beträffande avstängningstiden tillägga att det i många fall inte handlarom missbruk när personer lämnar sitt arbete. Det anförda bör medbifall till motion Fi33 (yrk. 46) som sin mening ge regeringen till känna.10. Förkortad arbetstidHans Andersson () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetFörkortad arbetstid som börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"A55 (yrk. 22)." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en arbetstidsförkortning är ofrånkomlig, om vi radikaltskall minska arbetslösheten. bör 30-timmars arbetsvecka införas. Det ärdärför positivt att frågan om en arbetstidsförkortning är föremål för utredningi arbetstidskommitté. Detta får dock inte innebära att det förstasteget mot en förkortad arbetstid blir försenat. Försöksverksamhet medförkortad arbetstid bör intensifieras. Utskottet anser det angeläget attsnarast utöka försöksverksamheten till andra sektorer än den offentliga. Såmånga branscher som möjligt bör bli föremål för försöksverksamhet i olikaformer. Utskottet föreslår att en stödfond inrättas för arbetsgivare som deltari försöksverksamhet med minskad arbetstid. Stödet skall ges i form av avdrag påarbetsgivaravgiften. Utskottet beräknar att avdragen kan komma att uppgå miljard kronor. bör med bifall till motion A55 (yrk. 22) som sinmening ge regeringen detta till känna.11. Förkortad arbetstidBertil () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetFörkortad arbetstid som börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"A55 (yrk. 22)." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en arbetstidsförkortning är ofrånkomlig, om vi radikaltskall minska arbetslösheten. bör 30-timmars arbetsvecka införas. Det ärdärför positivt att frågan om en arbetstidsförkortning är föremål för utredningi arbetstidskommitté. Detta får dock inte innebära att det förstasteget mot en förkortad arbetstid blir försenat. Ett sådant bör tas redan undernästa budgetår genom att normalarbetstiden sänks . Detta germinskad arbetslöshet och därmed mindre kostnader för arbetslöshetsförsäkringen.Det anförda bör med bifall till motion Fi34 (yrk. 30) som sin meningge regeringen till känna.12. Finansierings- och utjämningsavgiftKent , , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Finansierings- ochutjämningsavgift som börjar med "Utskottet har" och slutar med "såledesavslås." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det rimligt att, så länge det inte finns enallmän arbetslöshetsförsäkring, det fackliga ansvarstagandet för försäkringenökar. Regeringen bör därför överväga en sådan utveckling genom en höjning avarbetslöshetskassornas finansieringsavgift. Det anförda bör medanledning av motion Fi38 ge regeringen till känna.13. MedelsanvisningHans Andersson () anser att den del av utskottets yttrande under avsnittetMedelsanvisning som börjar med "Utskottet har" och slutar med "detanförda." bort ha följande lydelse:Utskottets förslag i de avvikande meningarna 3 och 6 innebär att ytterligare2,bör beräknas vid en oförändrad kompensationsnivå iarbetslöshetsförsäkringen och för att kompenseraoförändrade ersättningsregler för deltidsarbetslösa. Under anslaget Bidrag tillarbetslöshetsersättning m.m. bör således anvisas mer än vadregeringen föreslagit.14. MedelsanvisningBertil () anser att den del av utskottets yttrande under avsnittetMedelsanvisning som börjar med "Utskottet har" och slutar med "detanförda." bort ha följande lydelse:Utskottets förslag i de avvikande meningarna 4 och 11 innebär att utgifternaför arbetslöshetsförsäkringen minskar. Under anslaget Bidrag tillarbetslöshetsersättning m.m. bör därför anvisas mindre änvad regeringen föreslagit.15. MedelsanvisningDan () anser att den del av utskottets yttrande under avsnittetMedelsanvisning som börjar med "Utskottet har" och slutar med "detanförda." bort ha följande lydelse:Utskottets förslag i den avvikande meningen 5 innebär att ytterligare 2,5miljarder kronor bör anvisas under anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättningm.m. vid en oförändrad kompensationsnivå i arbetslöshetsförsäkringen.Särskilda yttranden1. Kompensationsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen m.m.Elver (), (), (), (), () och () anför:Vi anser att en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring åter börinföras. Yrkanden härom har vi framställt tidigare i flera sammanhang, och ibetänkande 1994/95:AU15 En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m. reserverar vioss till förmån för motioner i frågan.2. Ytterligare förändringar i arbetslöshetsersättningenDan () anför:Regeringen har alltsedan i höstas aviserat att en utredning omarbetslöshetsförsäkringen skall tillsättas. har iavvaktan på utredningsunderlag såväl som avvisatförändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen har trots detta inteförmått komma i gång med utredningsarbetet utan aviserar , utan utredning,förändringar i försäkringen redan till årsskiftet. Det är enligt min meningsynnerligen anmärkningsvärt att utredningen fortfarande inte har tillsatts ochatt några direktiv ännu inte föreligger.3. MedelsanvisningElver () anför:Folkpartiet har i sin motion Fi32 redovisat hur en enhetlig kompensationsnivåpå i arbetslöshetsförsäkringen och sjuk- och föräldraförsäkringarna skallfinansieras. Ytterligare medel för denna högre nivå har beräknats till 4miljarder kronor för /96.Bostadsutskottets yttrande1994/95:BoU4yBilaga 17Kompletteringspropositionen i vad den avser bostadsutskottetsberedningsområdeTill finansutskottetFinansutskottet har berett bostadsutskottet tillfälle attsenast avge yttrande över proposition 1994/95:150(kompletteringspropositionen) jämte eventuella motioner i de delar som berörutskottets beredningsområde.Med denna avgränsning behandlas i detta yttrande vad ikompletteringspropositionen föreslagits om bostadsbidrag, stöd tillicke-statliga kulturlokaler, kulturstöd vid ombyggnad m.m. samt om anslag tilllänsstyrelserna jämte motioner. Vidare behandlas en motion om minskaderäntesubventioner till bostadsbyggandet.PropositionenRegeringen har i proposition 1994/95:1501. i bilaga 5 () föreslagit atta. godkänna inriktningen av de besparingsåtgärder inom bostadsbidragssystemetsom regeringen förordar,b. till förslagsanslaget Bostadsbidrag för /96 anvisa ettbelopp som är lägre än vad som föreslagits i prop. 1994/95:100bil. 6.,2. i bilaga 11 () föreslagit att med ändring avsitt tidigare beslut (bet. 1994/95:BoU10, rskr. 211) för /96,a. medge att beslut om stöd till icke-statliga kulturlokaler får meddelasintill ett sammanlagt belopp av ,b. till Stöd till icke-statliga kulturlokaler anvisa ett förslagsanslag på ,c. medge att beslut om bidrag till kulturstöd vid ombyggnad avkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse m.m. får meddelas intill ettsammanlagt belopp av ,d. till Kulturstöd vid ombyggnad m.m. anvisa ett förslagsanslag på 240 000000 kr.3. i bilaga 13 () föreslagit med ändring av sitttidigare beslut (bet. 1994/95:BoU12, rskr. 213) till Länsstyrelserna m.m. /96 under trettonde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på 2 662173 000 kr.MotionernaUtskottet behandlar i detta yttrande motionerna1994/95:Fi32 av m.fl. (fp) vari yrkas20. att hos regeringen begär förslag om minskade räntesubventionerenligt vad som förordats i motionen,26. att beslutar avskaffa möjligheten till bostadsbidrag förungdomar utan barn,1994/95:Fi33 av m.fl. (v) vari yrkas27. att avslår regeringens förslag om att till Bostadsbidrag /96 anslå mindre än vad som föreslagits iproposition 1994/95:100 bilaga 6,50. att till Länsstyrelserna m.m. (A 1) i enlighet med vad som imotionen anförts anvisar utöver vad regeringen föreslår,1994/95:Fi34 av m.fl. (mp) vari yrkas31. att avslår regeringens förslag att minska anslaget tillicke-statliga kulturlokaler,1994/95:Fi35 av m.fl. (kds) vari yrkas35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om slopat bostadsbidrag för ungdomshushåll utan barn,1994/95:Fi43 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det även i fortsättningen skall finnas en länsexpert förutbildning vid länsstyrelserna,2. att beslutar att den föreslagna besparingen på trettondehuvudtiteln () A 1 Länsstyrelserna m.m. får formen av engenerell besparing.UtskottetBostadsbidragRiksdagen anvisade tidigare i vår efter förslag av bostadsutskottet ibetänkandet 1994/95:BoU14 på anslaget tillbostadsbidrag för /96.I kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150) behandlas iSocialdepartementets bilaga (bil. 5, s. 23--24) frågan om anslaget tillBostadsbidrag m.m. för /96.Regeringen erinrar om att kostnaderna för bostadsbidragen har ökat mycketkraftigt . Den ekonomiska situationen med hög arbetslöshet, högaräntor med därav föranledda högre boendekostnader m.m. har bidragit till deökade kostnaderna. Även regelförändringar i samband med skattereformanges ha påverkat kostnaderna för bidragen.I kompletteringspropositionen erinrar regeringen om vissa förslag i 1995 årsbudgetproposition för att begränsa kostnadsutvecklingen av bostadsbidragen.Dessa förslag innebär bl.a. en höjning av den s.k. nedre bostadskostnadsgränsenför barnfamiljer och för ungdomar mellan . Vidare har bidragen tillövriga hushåll utan barn slopats.Trots dessa åtgärder anges i propositionen att, enligt aktuella prognoser,kostnaderna för bostadsbidragen fortsätter att stiga. Detta anser regeringeninte acceptabelt. En särskild utredningsman har givits i uppdrag att föreslåsådana regelförändringar att utgifterna för bidragen på helårsbasis minskar med1 . Utredningen skall bl.a. innefatta sättet att beräknainkomsten för rätt till bostadsbidrag. Skulle översynen inte komma fram tillsystemförändringar som ger den avsedda besparingen avser regeringen vidta andraåtgärder så att besparingen uppnås. Möjliga förändringar anges därvid varaändrade inkomst- och bostadskostnadsgränser, ändrade bidragsbelopp samtborttagande av bostadsbidrag för ungdomar utan barn. Utredningsuppdraget skallredovisas senast den 1 oktober 1995.Med hänvisning till vad i kompletteringspropositionen anförts föreslåsriksdagen -- uppenbarligen med ändring av sitt ovan nämnda tidigare beslut --att till Bostadsbidrag för /96 anvisa 11 320 miljoner kronor.Denna anslagsanvisning är lägre än den som riksdagentidigare i vår beslutat om med anledning av förslaget i budgetpropositionen.Riksdagen föreslås också godkänna inriktningen av de besparingsåtgärder inombostadsbidragssystemet som regeringen förordar.Vad i kompletteringspropositionen föreslagits har tagits upp i trepartimotioner. I partimotion Fi33 yrkande 27 avvisasregeringens förslag av fördelningspolitiska skäl. Ett genomförande avregeringens förslag skulle enligt motionärerna drabba barnfamiljerna och dåinte minst ensamstående kvinnor med barn. Motionärerna anser det möjligt attinföra ett system som när det gäller bostadsbidragen är mera träffsäkert ändagens.I partimotionerna från och -- motionerna Fi32yrkande 26 resp. Fi35 yrkande 35 -- accepteras regeringens förslag.Motionärerna föreslår att redan nu skall besluta att avskaffabostadsbidragen till ungdomar utan barn.Utskottet utgår från att ett genomförande av regeringsförslaget görs så attsådana fördelningspolitiskt negativa konsekvenser som beskrivs iVänsterpartiets partimotion Fi33 i möjligaste mån kan undvikas. Kritik kanrimligen inte riktas mot vad i motionen anförts om att bostadsbidragssystemetbör utformas så att det blir mer träffsäkert. Att också de pågåendeövervägandena görs bl.a. med denna utgångspunkt får närmast anses självklart.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i kompletteringspropositionen ochföreslår att till Bostadsbidrag för /96 anvisas ettförslagsanslag på . Yrkande 27 i partimotion Fi33avstyrks således.Förslagen i partimotionerna Fi32 (fp) yrkande 26 och Fi35 (kds) yrkande 35 omatt skall besluta att bostadsbidrag för ungdomar utan barn skallslopas bör inte nu bifallas av . Som framgått ovan anser regeringenatt det kan bli aktuellt att avskaffa dessa bostadsbidrag. Utskottet anser attresultatet av de pågående övervägandena bör avvaktas. Utskottet föreslår ocksåatt godkänner inriktningen av besparingsåtgärderna.Kulturstöd vid ombyggnad m.m.I bilaga 11 () till kompletteringspropositionen föreslåsriksdagen med ändring av sitt tidigare beslut (bet. 1994/95:BoU10) /96 medge att beslut om bidrag till kulturstöd vid ombyggnad av kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse m.m. får meddelas intill ett sammanlagt belopp av240 , till Kulturstöd vid ombyggnad m.m. anvisa ett förslagsanslag på 240 000 000kr, medge att beslut om stöd till icke-statliga kulturlokaler får meddelasintill ett sammanlagt belopp av , till Stöd till icke-statliga kulturlokaler anvisa ett förslagsanslag på27 500 000 kr.De förstnämnda två förslagen, bidrag och anslag till kulturstöd vid ombyggnadm.m., innebär en minskning med i förhållande till riksdagenstidigare i vår fattade beslut.Utskottet tillstyrker regeringens förslag som inte mött invändningar imotioner.Regeringens förslag om bidrag och anslag till stöd till icke-statligakulturlokaler innebär en minskning med i förhållande tillriksdagens tidigare i vår fattade beslut. I kompletteringspropositionen erinrasom att det under innevarande och föregående budgetår av sysselsättningsskälanvisats extra anslag för verksamheten om sammanlagt . Dessaextra anslag tillsammans med de besparingskrav som motiveras av detstatsfinansiella läget innebär enligt regeringens uppfattning att en minskningav stödet för /96 kan göras.I partimotion Fi34 yrkande 31 yrkas att skall avslådet nu refererade regeringsförslaget. Motionärerna delar inte uppfattningen ipropositionen om att det arbetsmarknadsmässiga läget förändrats så att den avregeringen föreslagna besparingen bör genomföras.Utskottet delar vad i kompletteringspropositionen förslagits om stöd ochanslag till icke-statliga kulturlokaler för /96. Detta förslaglåter sig inte förenas med vad i partimotion Fi34 yrkande 31föreslagits varför detta avstyrks.LänsstyrelsernaRiksdagen har tidigare i vår (bet. 1994/95:BoU12, rskr. 1994/95:213) godkäntinriktningen av de besparingsåtgärder som regeringen föreslagit vad gällerLänsstyrelserna m.m. och för /96 anvisat ett ramanslag på 2 686773 000 kr.Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen (bil. 13) i fråga omanslaget Länsstyrelserna m.m. en besparing för /96 på totaltytterligare 24 600 000 kronor.I propositionen erinras bl.a. om att länsstyrelserna med utgångspunkt i sinkunskap om utbildningsväsendet i länet samt utbildningens effekter skall göraen väl förankrad analys av om utbildningsutbudet är ändamålsenligt samt verkaför att ändringar som behövs genomförs så att behoven tillgodoses. I arbetetingår bl.a. att förse utbildningssamordnare med planeringsunderlag.För fullgörandet av de utbildningspolitiska regionala uppgifterna anvisades,vid reformeringen av den regionala statliga förvaltningen , medel tilllänsstyrelserna för en länsexpert på utbildningsområdet.I propositionen görs bedömningen att och det nya föreslagnahögskoleverket bör kunna ta fram det underlag för planering och utveckling avskolan som behövs. Med hänvisning till denna uppfattning och i en situation dåbesparingar måste göras finner regeringen det motiverat att minskalänsstyrelseanslaget med , underförstått genom att ta bortobligatoriet att ha en länsexpert för utbildningsfrågor vid varje länsstyrelse.Resterande del av besparingen, , anges uppnås genomytterligare rationaliseringar i verksamheten. Detta förslag har inte möttinvändningar i motioner. Utskottet tillstyrker att denna besparing genomförs.Förslaget i kompletteringspropositionen att minska länsstyrelseanslaget med15 genom att utmönstra obligatoriet att ha en länsexpert förutbildning har däremot tagits upp i två motioner. I partimotionFi33 yrkande 50 avstyrks detta regeringsförslag. Länsexperterna påutbildningsområdet anges ha en strategisk betydelse när det gäller att samordnakompetenshöjande åtgärder i offentlig regi framför allt i glesbygdslänen.Besparingen på länstyrelseanslaget bör enligt motion Fi43 (fp) ges formen aven generell besparing. Motionärerna föreslår att som sin mening skallge regeringen till känna att det även i fortsättningen skall finnas enlänsexpert för utbildning vid länsstyrelserna.I en bekymmersam statsfinansiell situation måste olika möjligheter prövas föratt uppnå de besparingar som är nödvändiga. Vad gäller länsstyrelseanslaget harbesparingar vid skilda tillfällen föreslagits av regeringen och accepterats avriksdagen. Dessa besparingar har ofta haft en generell prägel. Här kan erinrasom att på förslag av bostadsutskottet tidigare i vår (bet.1994/95:BoU12) redan godkänt besparingar på anslaget genom generella åtgärderom netto för /96. Det kan naturligtvis hävdasatt även de av regeringen nu förordade besparingarna helt skall hämtas in somen generell besparing. Utskottet har ovan anslutit sig till regeringens förslagom att dvs. av den totalt föreslagna besparingen skerpå detta sätt. Vad gäller den återstående besparingen finner utskottet detmotiverat att den tas ut som en "sektoriell" besparing. Från den utgångspunktbostadsutskottet har att beakta kan utskottet godta vad ikompletteringspropositionen också i denna del föreslagits.