bet · GI01FiU19 · 1995-05-30 00:00:00 — Därutöver får fonden intäktergenom den särskilda kyrkoavgiften som betalas av pastorat somhar vissa särskilda tillgångar.Sammantaget finns det således flera omständigheter som gerutrymme för en annan tolkning än den Lagrådet gjort. Somframhölls i förarbetena till regeringsformens bestämmelse omlagprövning (KU 1978/79:39 s. 13) är det naturligt att riksdagensom grundlagsstiftare är den instans som är bäst ägnad att prövaom en viss föreskrift är grundlagsenlig. mening är det emellertid mycketangeläget att det inte finns någon tveksamhet kringtillämpningen av regeringsformen. Utskottet vill därför förordaden möjlighet med en annan teknik än den föreslagna som Lagrådetpekar på för att uppnå det eftersträvade syftet. En tänkbarlösning kan vara att avdragen och tilläggen omvandlas tillavgift resp. statligt utjämningsbidrag. En sådan ordning ärklart godtagbar och förenlig med den konstitutionella praxis somutvecklats som utfyllnad av grundlagsregleringen. Samtidigtinnebär ordningen att det i den kommunala skattesatsen intedirekt ligger ett uttag för skötseln av en annan kommunsuppgifter.Det är självfallet angeläget att grundlagsbestämmelserna integer utrymme för så skilda bedömningar som framkommit i etttillämpningssammanhang. Utskottet förordar därför att frågan ominnebörden av den kommunala självstyrelsen ochbeskattningsrätten och dess förhållande till utformningen avgrundlagsbestämmelserna blir föremål för en analys och etteventuellt förtydligande.Utskottet vill i detta sammanhang peka på att frågan omutgiftstak för kommunerna och frågan om statlig förvaltning avkommun i betalningssvårigheter måste ses från den utgångspunktenatt kommunerna enligt regeringsformen är tillförsäkrad ensjälvstyrelse. Utskottet förutsätter därför -- och även motbakgrund av vad Lagrådet nu anfört -- att grundlagsenligheten avde aviserade förslagen kommer att utredas ordentligt innanförslagen läggs fram.Stockholm den 19 maj 1995På vägnarAnders BjörckI beslutet har deltagit: (), AndersBjörck (m), (), (), BirgerHagård (m), (s), (), Björnvon (), (), (),(), (), (), PeterEriksson (mp), (), () ochMargitta ().Avvikande meningAnders (), (m), (),(), () och ()anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet delar" och slutar med "eventuellt förtydligande" bortha följande lydelse:Enligt 1 kap. 7 § andra stycket regeringsformen får kommunernata ut skatt för skötseln av sina uppgifter. En ordning sominnebär att skatt som tas ut av en kommun eller ett landstingbidrar till att täcka behovet av medel i andra kommuner ellerlandsting kan, som Lagrådet framhållit, inte anses stå iöverensstämmelse med ordalagen i bestämmelsen. Utskottet delarsåledes Lagrådets enhälliga och bestämda uppfattning att denföreslagna lagen är grundlagsstridig. harhaft att yttra sig över grundlagsenligheten i förslaget tillskatteutjämning. Utskottets uppgift är inte att framläggaförslag till alternativa tekniska lösningar i ärendet.Den av utskottet gjorda genomgången av den tidigarelagstiftningen när det gäller skatteutjämning på det kommunalaoch kyrkokommunala området visar att det i lagstiftningspraxisutbildats system som företer vissa likheter med det nuföreslagna. Detta förhållande kan enligt utskottets mening dockinte tas till intäkt för att den föreslagna ordningen skullevara godtagbar från konstitutionella utgångspunkter. Det skallhärvidlag också noteras att det var med stor tvekan som Lagrådetansåg sig kunna acceptera det tidsbegränsade kommunalaskattestoppet.Konstitutionsutskottet vill således bestämt förorda attfinansutskottet avstyrker regeringens förslag till lag omutjämning av skatteinkomster och kostnader i kommuner ochlandsting. Om trots allt skulle bifalla förslagetskulle, mot bakgrund av Lagrådets yttrande, en domstolsprövningav lagens grundlagsenlighet enligt 11 kap. 14 § regeringsformente sig fullt motiverad. I avvaktan på utgången av en sådanprövning skulle en besvärande rättsosäkerhet inträda.Särskilt yttrandeHåkan och (båda fp) anför:Som framgår av den avvikande meningen delar vi Lagrådetsuppfattning och avstyrker regeringens förslag till utjämning avskatteinkomster och kostnader i kommuner och landsting. Vi anserdock att det i sak är angeläget att en sådan utjämning kan ske.Socialutskottets yttrande1994/95:SoU3yBilaga 4KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett socialutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1994/95:150 med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /96, m.m.(kompletteringspropositionen) jämte eventuella motioner, såvittpropositionen och motionerna rör utskottets beredningsområde.Socialutskottet begränsar detta yttrande till bilaga 5yrkandena 8--10 samt motionerna Fi31 (m) yrkande 9, Fi32 (fp)yrkande 27, Fi33 (v) yrkandena 19--21, Fi34 (mp) yrkande 19,Fi35 (kds) yrkandena 11 och 34 och Fi40 (m) yrkandena 10 och 11.Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvårdRegeringen föreslår i proposition 1994/95:150 bilaga 5yrkandena 8 och 9 dels att godkänner attstatsbidraget till missbrukarvård och ungdomsvård slopas per den1 , dels att till reservationsanslagetBidrag till missbrukarvård och ungdomsvård för budgetåret1995/96 anvisar ett belopp som är lägre än vadsom föreslagits i prop. 1994/95:100 bil. 6.Med anledning av det ansträngda budgetläget gör regeringen denbedömningen att såväl engångsbesparingar som regelförändringarsom innebär bestående besparingar behöver göras inomSocialdepartementets område. Regeringen föreslår därför atthuvuddelen av det riktade statsbidraget till missbrukarvård ochungdomsvård skall läggas in i det generella statsbidraget tillkommunerna . För särskilda utvecklingsinsatserberäknas även fortsättningsvis medel under anslaget. Regeringenföreslår för ändamålet för /96.I propositionen anförs att i regeringens förslag till nyttgenerellt statsbidrag till kommunerna ingår även enutjämningsfaktor som beaktar kommunernas sociala struktur. Medhänsyn till att statsbidraget med den hittillsvarandefördelningsmetoden inte bidragit till en utveckling avvårdinsatserna i önskvärd riktning anser regeringen atthuvuddelen av de medel som enligt propositionen 1994/95:100bil. 6 föreslagits till kommunernas missbrukarvård ochungdomsvård i stället bör läggas in i det generellastatsbidraget till kommunerna fr.o.m. den 1 januari 1996.Förutom de medel som anslagits för särskilda utvecklingsinsatser() finns upptaget medel för såvälandra () som för hela kalenderåret1996 (). Regeringen föreslår att de medel somavsatts för särskilda utvecklingsinsatser bör kvarstå och attresterande medel läggs in i det generella statsbidragetunder sjunde huvudtiteln. Vidare föreslås att bidraget för av statsfinansiella skäl inte betalas ut.Beträffande förslaget att avskaffa statsbidraget tillmissbrukarvård och ungdomsvård sägs vidare i propositionen attregeringen föreslår att utjämningen av kostnader och intäktermellan kommuner respektive mellan landsting skall ske genomomfördelning av skatteinkomster och inte genom statligatillskott.I motion Fi35 av m.fl. (kds) hemställs attriksdagen engångsvis för anslår215 till missbrukarvård och ungdomsvård(yrkande 11). Motionärerna anser att missbrukar- ochungdomsvården är ytterst angelägen, inte minst förebyggandeinsatser, öppenvård och andra frivilliga insatser somkommunerna står för. Att inte betala ut någrastatsbidrag alls ger helt fel signaler och försvårar kommunernaslångsiktiga planering och arbete, anser motionärerna.I motion Fi34 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen avslår regeringens förslag att avskaffa det särskildaanslaget Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvård (yrkande19). Motionärerna anser med hänsyn till ökad förekomst ochanvändning av droger till följd av EU-medlemskapet att statenäven nästa budgetår bör ge ett riktat bidrag till missbrukarvårdoch ungdomsvård.Utskottet har ingen erinran mot att det riktadestatsbidraget till kommunerna för missbrukarvården ochungdomsvården slopas och att bidraget läggs in idet generella statsbidraget under sjunde huvudtiteln. MotionFi34 (mp) yrkande 19 bör därför avstyrkas. Utskottet delarvidare uppfattningen i propositionen att de särskildautvecklingsmedel som avsatts för att stimulera kommunerna attutveckla öppenvårdsinsatserna () skall kvarståunder anslaget.Utskottet delar uppfattningen i propositionen att de medel() som finns upptagna på anslaget för av statsfinansiella skäl inte bör betalas ut.Motion Fi35 (kds) yrkande 11 bör därför avstyrkas. Anslaget tillmissbrukarvård och ungdomsvård bör som regeringen föreslagitminskas med i förhållande till beslutden (SoU15, rskr. 294).Stimulansbidrag till särskilda boendeformer och rehabiliteringRegeringen föreslår i propositionen att tillreservationsanslaget Stimulansbidrag till särskildaboendeformer och rehabilitering för /96anvisar ett belopp som är lägre än vad somföreslagits i prop. 1994/95:100 bil. 6.Regeringen gör, mot bakgrund av det statsfinansiella läget,den bedömningen att medel motsvarande bördras in som besparing. Regeringen föreslår därför att riksdagenför /96 under anslaget anvisar ett belopp som är50 lägre än vad som föreslås i prop. 1994/95:100bil. Avseende /95 har regeringen beslutat attsom besparing dra in från anslaget.Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslagatt till Stimulansbidrag till särskilda boendeformer ochrehabilitering för /96 anvisa ett belopp som är50 lägre än som föreslagits i budgetpropositionen.Förslaget har inte föranlett några motionsyrkanden. Riksdagenhar beslutat i enlighet med förslaget ibudgetpropositionen (SoU15, rskr. 294).AssistansersättningI motion Fi33 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen avslår regeringens aviserade förslag om att spara på assistansersättningen till svårtfunktionshindrade enligt vad i motionen anförts om att denenskildes behov skall styra kostnadsnivån och inte regelsystemet(yrkande 19). Motionärerna anför att det faktum attkostnaderna för assistansersättningen överskridits inte enbartberor på fel i regelsystemet utan troligen på att behovet avstöd och service till svårt funktionshindrade underskattats. Detstår helt klart att den nya rättighetslagen förfunktionshindrade har givit ett större oberoende och en ökadfrihet för många som drabbats av ett funktionshinder. Dessakostnader skall, enligt motionärerna, betalas solidariskt överskattsedeln. Det skall vara de funktionshindrades behov somskall bestämma hur stor insatsen skall vara.I kompletteringspropositionen redovisar regeringen att ensärskild utredare tillkallats med uppdrag att se över frågan omassistansersättningens finansiering och regelsystem. Bakgrundenär att statens kostnader för assistansersättningen beräknasuppgå till ca , vilket innebär enökning med i förhållande till vad somangavs när reformen beslutades. Utredarens huvuduppgift skall,enligt propositionen, vara att lämna förslag till åtgärder somleder till att nuvarande kostnadsutveckling bryts och attförbättrad kostnadskontroll uppnås. Utredaren skall i sinaförslag ha som utgångspunkt att den årliga kostnaden för statenför assistansersättning inte får överstiga 2 850 miljoner kronorberäknat penningvärde, vilket innebär ett utökatfinansiellt utrymme med i förhållandetill vad som budgeterades vid reformens ikraftträdande. Iuppdraget ingår att utarbeta förslag som gör det möjligt atttydligare än avgränsa dels själva insatsenpersonlig assistans från andra närliggande verksamheter, delsden krets som skall vara berättigad till stödformen. Idirektiven till utredaren framhålls att assistanslagstiftningenskaraktär av rättighetslagstiftning skall bibehållas. Ipropositionen anförs vidare att regeringen senare kommer attföreslå åtgärder vad gäller den statliga assistansersättningen.Utskottet har inget att erinra mot att frågan omassistansersättningens finansiering och regelsystem utreds.Samtidigt bör framhållas att det är angeläget, vilket ocksåframgår av direktiven, att assistanslagstiftningens karaktär avrättighetslagstiftning bibehålls. Utskottet anser att riksdageninte bör föregripa utredarens kommande förslag på området.Motion Fi33 (v) yrkande 19 bör därför enligt utskottets meningavstyrkas.Övriga motioner inom socialutskottets ansvarsområdeBidragsförskottI tre motioner tas frågan om restriktivare regler förbidragsförskotten upp, nämligen i motion Fi31 av . (m) yrkande 9, motion Fi32 av m.fl. (fp)yrkande 27 och motion Fi35 av m.fl. (kds)yrkande 34. I motion Fi31 yrkas att presumtionen ändras så attutgångspunkten blir att föräldrarna kan betala till dess attt.ex. socialnämnd eller försäkringskassa intygar det motsatta. Imotion Fi32 yrkas allmänt restriktivare regler och i motion Fi35anförs att kostnaderna för bidragsförskotten bör reduceras med500 genom skärpning av reglerna.Utskottet konstaterar att den familjepolitiska beredningenhar i uppdrag att mot bakgrund av övervägandena och förslagenfrån Underhållsbidrags- och bidragsförskottsutredningen läggafram förslag till ändringar i underhållsbidrags- ochbidragsförskottssystemet så att tidigare beslut ombesparingar inom systemet uppnås.Utskottet anser att inte bör föregripa beredningenskommande förslag. Motionerna Fi31 (m) yrkande 9, Fi32 (fp)yrkande 27 och Fi35 (kds) yrkande 34 bör enligt utskottetsmening avstyrkas.BarnbidragI motion Fi33 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen beslutar att från höja barnbidragetfrån till per barn och år (yrkande 20),vidare yrkas om förändring av flerbarnstillägget enligt vad imotionen anförts (yrkande 21). Motionärerna anför att demotsatte sig den sänkning av barnbidraget som riksdagenbeslutade om . De föreslår nu en höjning till 8 280kr per barn och år. Motionärerna framhåller att de anser attflerbarnstilläggen bör upphöra så att alla barn fårsamma bidrag och att detta bör vara högre än . börriksdagen besluta att från slopaflerbarnstillägget för tredje barnet samt att flerbarnstilläggetför fjärde och varje ytterligare barn skall utgå med permånad. Detta beräknar motionärerna skulle innebära en besparingpå brutto , vilken bör användas till densociala budgeten.Utskottet konstaterar att det av statsfinansiella skäl harvarit nödvändigt att sänka barnbidraget fr.o.m. januari 1996.Utskottet ser inga möjligheter att nu åter höja barnbidraget.Utskottet är inte berett att föreslå någon ytterligaresänkning av flerbarnstilläggen än den begränsade sänkning somriksdagen beslutade . En ytterligare sänkning skulleslå allt för hårt mot de större barnfamiljer som erhållerflerbarnstillägg. Motion Fi33 (v) yrkandena 20 och 21 bör enligtutskottets mening avstyrkas.Barnomsorg m.m.I motion Fi40 av och ()yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts dels om att barnomsorgslagen samt detvingande bestämmelserna om socialbidragets storlek isocialtjänstlagen avskaffas (yrkande 10), dels attkommunerna skall få rätt att besluta om kommunala vårdnadsbidragoch om avdragsrätt för dokumenterade barnomsorgskostnader vidden kommunala beskattningen (yrkande 11). Motionärerna anföratt det kommunala självstyret bör förändras, så att en återgångsker till den ursprungliga kommunala modellen. Staten skall intestyra kommunernas val av verksamhet och omfattningen avdensamma. Kommunerna skall ges rätt att själva bestämmaomfattningen av barnomsorg, socialbidragsnivåer, skattetrycketc. De kommunala verksamheter som regleras isocialtjänstlagen bör vara kommunernas eget ansvar. Vidare anförmotionärerna att eftersom barnomsorgspolitiken bör styras avkommunerna utan statlig inblandning bör också kommunerna ha rättatt inrätta kommunala vårdbidrag och också stadga om rätt tillavdrag från den kommunala beskattningen för styrktabarnomsorgskostnader. Reglerna om barnomsorg i socialtjänstlagenbör avskaffas.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att en välutbyggd barnomsorg av god kvalitet är en viktig del ifamiljepolitiken för att främja föräldrarnas möjlighet attkombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Lagregleringen avkommunernas ansvar för barnomsorgen är ett viktigt led ifamiljepolitiken. Utskottet konstaterar vidare att frågan omsocialbidragen behandlats av varsbetänkande fortfarande bereds i . Utskottetvidhåller att regeringens kommande förslag på området böravvaktas. Motion Fi40 (m) yrkande 10 bör enligt utskottetsmening avstyrkas.Riksdagen beslöt att avskaffa vårdnadsbidragetoch rätten till skatteavdrag för styrkta barnomsorgskostnader.Utskottet vidhåller denna uppfattning och anser inte heller attkommunala vårdnadsbidrag bör införas. Motion Fi40 (m) yrkande 11bör således avstyrkas.Stockholm den 18 maj 1995På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), RolandLarsson (c), (), (), BarbroWesterholm (fp), (), (),(), (), ()och ().Avvikande meningar1. Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvårdChatrine () anser att det stycke under avsnittetBidrag till missbrukarvård och ungdomsvård som börjar med"Utskottet delar" och slutar med "(SoU15, rskr. 294)." bort haföljande lydelse:Utskottet anser att de förebyggande insatser, öppenvård ochandra frivilliga insatser som kommunerna står för är ytterstangelägna. Det skulle ge helt fel signaler att inte betala utnågra statsbidrag alls och det skulle ocksåförsvåra kommunernas långsiktiga planering och arbete. Utskottetföreslår därför i enlighet med förslaget i motion Fi35 (kds)yrkande 11 att det engångsvis för bör anslås215 till missbrukarvård och ungdomsvård.2. Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvårdThomas () anser att utskottets bedömning underavsnittet Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvård bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det med hänsyn till riskerna för en ökadförekomst och användning av droger till följd av EU-medlemskapetäven nästa budgetår bör ges ett riktat bidrag till kommunernatill missbrukarvård och ungdomsvård. Utskottet föreslår därför ienlighet med motion Fi34 (mp) yrkande 19 och med anledning avmotion Fi35 (kds) yrkande 11 att regeringens förslag att slopastatsbidraget till missbrukarvård och ungdomsvård och minskaanslaget med avslås.3. AssistansersättningStig () anser att utskottets bedömning underavsnittet Assistansersättning bort ha följande lydelse:Utskottet har inget att erinra mot att assistansersättningenutreds. Utredningen bör dock göras förutsättningslöst. Det måstevara de funktionshindrades behov som skall bestämma hur storinsatsen personlig assistans skall vara och inte statensfinanser. Utskottet anser att direktiven angående översynen avassistansersättningens finansiering och regelsystem därför skalländras, så att något tak för statens kostnader inte sätts iförväg utan att det blir behovet av assistans som blir avgörandeför vilka kostnader staten får ta. Detta bör enligtutskottets mening med anledning av motion Fi33 (v) yrkande 19 geregeringen till känna.4. BidragsförskottSten , , och (alla m) anser att utskottets bedömning under avsnittetBidragsförskott bort ha följande lydelse:Utskottet anser att hos regeringen bör begäraförslag till restriktivare regler för bidragsförskotten. Härvidbör regeringen överväga förslagen i motion Fi31 (m), Fi32 (fp)och Fi35 (kds). Presumtionen för bidragsförskotten bör ändras.Utgångspunkten skall vara att föräldrarna kan betala för sinabarn till dess t.ex. socialnämnd eller försäkringskassa intygarmotsatsen.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Fi31 (m)yrkande 9, Fi32 (fp) yrkande 27 och Fi35 (kds) yrkande 34 börenligt utskottets mening ges regeringen till känna.5. BidragsförskottBarbro () anser att utskottets bedömning underavsnittet Bidragsförskott bort ha följande lydelse:Utskottet delar inställningen i motion Fi32 (fp) att detbehövs restriktivare regler för bidragsförskotten. bördärför hos regeringen begära förslag till restriktivare reglerför bidragsförskotten.Vad utskottet anfört med bifall till motion Fi32 (fp) yrkande27 och med anledning av motionerna Fi31 (m) yrkande 9 och Fi35(kds) yrkande 34 bör enligt utskottets mening ges regeringentill känna.6. BidragsförskottChatrine () anser att utskottets bedömning underavsnittet Bidragsförskott bort ha följande lydelse:Utskottet anser att hos regeringen bör begäraförslag till restriktivare regler för bidragsförskotten. Måletbör vara att spara genom en skärpning avreglerna.Vad utskottet anfört med bifall till motionerna Fi32 (fp)yrkande 27 och Fi35 (kds) yrkande 34 samt med anledning avmotionerna Fi31 (m) yrkande 9 bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna.7. BarnbidragStig () anser att utskottets bedömning underavsnittet Barnbidrag bort ha följande lydelse:Utskottet kan inte acceptera den sänkning av barnbidraget somriksdagen beslutade om . Denna sänkning står inte iöverensstämmelse med allmänna sociala hänsyn tillbarnfamiljernas ofta mycket ansträngda ekonomiska situation.Besparingar inom familjepolitiken kan inte enbart beröra deallmänna barnbidragen utan måste också omfatta andra delområden.Utskottet föreslår därför att barnbidraget fr.o.m. den 1 januari1996 höjs, så att det utgår med per barn och år.Utskottet anser att flerbarnstilläggen bör upphöra ochatt det nu finns anledning att gå vidare i avvecklingen.Utskottet föreslår således med verkan fr.o.m. attflerbarnstillägget slopas för tredje barnet samt attflerbarnstillägget för fjärde och varje ytterligare barn utgårmed per månad.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi33 (v)yrkandena 20 och 21 bör enligt utskottets mening ges regeringentill känna.8. Barnomsorg m.m.Sten (), (), (),() och () anser attutskottets bedömning under avsnittet Barnomsorg m.m. bort haföljande lydelse:Utskottet anser att staten inte skall styra kommunernas val avverksamhet och omfattningen av densamma. Kommunerna skall gesrätt att själva bestämma omfattningen av barnomsorg,socialbidragsnivåer m.m. De kommunala verksamheter som i dagregleras i socialtjänstlagen bör vara kommunernas eget ansvar.Eftersom kommunerna själva skall besluta om barnomsorgen bör deockså ges rätt att införa kommunala vårdnadsbidrag och rätt attmedge avdrag från den kommunala beskattningen för styrktabarnomsorgskostnader. Reglerna om barnomsorg i socialtjänstlagenbör enligt utskottets mening avskaffas.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi40 (m)yrkandena 10 och 11 bör enligt utskottets mening ges regeringentill känna.Särskilt yttrandeRoland () anför:I propositionen har inte lagts fram några förslag inomsocialutskottets beredningsområde vad gäller familjepolitiken.Jag har därför avstått från att anmäla avvikande mening angåendebarnomsorgen m.m. Detta innebär ingen ändrad inställning frånCenterpartiets sida i dessa frågor. Sammanfattning1Inledning2Propositionernas förslag 4Motionsyrkandena6Utskottet12Den kommunala sektorns utveckling och ekonomiska utrymme12Åtgärder mot kommunala skattehöjningar16Ekonomiska regleringar mellan staten och kommuner ochlandsting år 199517Kyrkokommunala frågor18Ekonomiska regleringar mellan staten och de kyrkligakommunerna18Avgiften till Kyrkofonden18Ett nytt bidrags- och utjämningssystem för kommuner ochlandsting19Inledning19Riktlinjer för och lagreglering av ett nytt bidrags- ochutjämningssystem22Lagrådets yttrande i lagregleringsfrågan23Motionsyrkanden om riktlinjerna för och lagregleringen avett nytt system24Konstitutionsutskottets yttrande i lagregleringsfrågan26Finansutskottets ställningstagande 27Utjämning av strukturellt betingade kostnadskillnader mellankommuner respektive landsting29Skatteutjämning i län31Generellt statsbidrag till kommuner och landsting32Införandet av det nya bidrags- och utjämningssystemet 34Haninge kommun35Göteborgs kommun36Ändrat system för återbetalning av mervärdesskatt tillkommuner och landsting 36Vissa anslagsfrågor 38Övriga kommunalekonomiska frågor 39Översyn av kommunallagens ekonomikapitel 39Tvångsförvaltning 40Kommunal redovisning 40Omprövning och förnyelse av offentlig förvaltning 41Kommunal fastighetsbeskattning43Hemställan 46Reservationer1. Den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymme (mom. 1) (m) 512. Den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymme (mom. 1) (fp) 523. Den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymme (mom. 1) (v) 534.