bet · GJ01KU2 · 1995-10-17 00:00:00 — I detta betänkande behandlas proposition 1994/95:226 Kyrkotillhörighet iSvenska kyrkan jämte fyra motioner som väckts med anledning avpropositionen. Motionsyrkandena gäller med ett undantag krav på dop förförtroendeuppdrag eller viss anställning inom . Ettmotionsyrkande gäller innehållet i församlingsregistret. Utskottet hartillstyrkt propositionens förslag och har avstyrkt samtligamotionsyrkanden. Utskottet har dessutom förordat ett tillkännagivande tillregeringen i fråga om befogenhet för kyrkoherden i en icke-territoriellförsamling att pröva frågor om tillhörighet i . Enreservation (m) föreligger i fråga om krav på dop för valbarhet till kyrkligaförtroendeuppdrag och för anställning som organist eller kantor. I proposition 1994/95:226 yrkas att antar regeringens förslag till1. lag om ändring i kyrkolagen (1992:300)2. lag om ändring i religionsfrihetslagen (1951:680). 1994/95:K24 av och (båda kds), vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att dopet skall vara ett krav för valbarhet till kyrkligaförtroendeuppdrag samt anställning i de befattningar som kyrkomötetnämnt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det skall bli möjligt att i församlingsregistret få enhelhetsbild av en familj där någon tillhör Svenska kyrkan.1994/95:K25 av (), vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den som väljs tillkyrkligt förtroendeuppdrag eller anställs på tjänst som organist ellerkantor i skall vara döpt i eller någonannan kyrkas ordning.1994/95:K26 av (), vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attdopet skall vara grund för valbarhet och tillträde till vissa tjänster inomSvenska kyrkan.1994/95:K27 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dopkrav förvalbarhet till kyrkliga förtroendeuppdrag. ÄrendetI propositionen föreslås nya regler för medlemskap i . Somhuvudregel föreslås att den som döps i ordning blirupptagen i . En person skall dock kunna tillhöra kyrkanockså efter ett meddelande eller en anmälan enligt följande. Ett barnunder som inte döps i ordning skall tas upp iSvenska kyrkan efter meddelande från barnets vårdnadshavare. Den somhar fyllt skall själv ha samtyckt till det. Den som fyllt och villinträda i i annat fall än genom dop skall efter skriftliganmälan tas upp i kyrkan, om han eller hon är döpt i Svenska kyrkanseller någon annan evangelisk-luthersk ordning, eller är döpt i någon annankristen kyrkas ordning och begär undervisning i tro,bekännelse och lära, eller med anmälan begär undervisning iSvenska kyrkans tro, bekännelse och lära som förberedelse för dop.Anmälan om utträde ur kyrkan skall göras personligen hos kyrkoherdeneller enskilt genom en egenhändigt undertecknad handling som bevittnatsav två personer. I fråga om barn görs anmälan av barnetsvårdnadshavare. Barn som fyllt skall själv ha samtyckt till utträdet.Frågor om kyrkotillhörighet skall prövas av kyrkoherden i denförsamling där den berörde är folkbokförd. Kyrkoherden får förordna enannan präst i pastoratet att pröva sådana frågor. För den som inte ärfolkbokförd i skall frågorna prövas av . Kyrkoherdes beslut får överklagas hos domkapitel.Domkapitels och centralstyrelses beslut får överklagashos allmän förvaltningsdomstol. Nämnas kan att kyrkomöte iskrivelse till regeringen begärt att i stället förallmän förvaltningsdomstol skall pröva domkapitels och Centralstyrelsensbeslut om kyrkotillhörighet (2KL 1995:3).I detta sammanhang kan vidare nämnas att företrädare för i i skrivelse tillkonstitutionsutskottet föreslagit att utskottet i samband med beredningenav detta lagstiftningsärende lägger fram ett förslag till ny lydelse av 3 kap.6 § kyrkolagen med innebörd att frågor om kyrkotillhörighet för den somär medlem i en icke-territoriell församling i stället prövas av kyrkoherden iden församlingen.Kyrkotillhörigheten skall enligt propositionen gälla från dopdagen ellerden dag då meddelande eller anmälan om upptagande kommit in tillkyrkoherden. Kyrkotillhörigheten upphör från och med den dag anmälankommit in till kyrkoherden. När utträdes- eller inträdesanmälan skall görashos Centralstyrelsen gäller i stället att inträdet resp. utträdet gäller sedanbeslutet vunnit laga kraft. skall föraregister över alla som tillhör Svenska kyrkan.I motsats till vad som föreslagits av Kyrkotillhörighetsberedningen ochav kyrkomöte föreslås i propositionen inte att det skall uppställasett krav på dop för valbarhet till kyrkliga förtroendeuppdrag elleranställning i vissa befattningar inom Svenska kyrkan.Valbarhet och anställningBakgrundKyrkotillhörighetsberedningen, som tillsatts av central-styrelse, föreslog att den som väljs till ett kyrkligt förtroendeuppdrag skallvara döpt, och en betydande majoritet av remissinstanserna - särskilt deinomkyrkliga - tillstyrkte förslaget. församlings- ochpastoratsförbund har dock menat att sådana valbarhetsregler leder till entvångssituation och en gradering av de kyrkotillhöriga. Liknandesynpunk-ter har framförts av Juridiska fakultetsstyrelsen i , ochKammarkol-legiet har påpekat att förslaget saknar motsvarighet i denborgerliga kom-munallagstiftningen som anger att allakommunmedlemmar som fyllt både har rösträtt och är valbara.1994 års kyrkomötes förslag överensstämmer med Kyrkotillhörighetsbe-redningens. Kyrkomötet betonade den teologiska och principiella betydel-sen av valbarhetsfrågan och framhöll att det inte finns något teologisktundantag från regeln att mandatet att företräda kyrkan ges genom dopet.Kyrkomötet begärde härutöver att det skulle införas ett krav på dop för förbehörighet att anställas som organist eller kantor inom Svenska kyrkan.1995 års kyrkomöte avslog en motion som gällde frågan om dop somvalbarhetskrav. Andra kyrkolagsutskottet hänvisade i sitt betänkande 2KL1995:4 till att kyrkomötet klart uttalat sig för att dopet skall varaen förutsättning för valbarhet till förtroendeuppdrag inom Svenska kyrkanoch till att frågan var föremål för riksdagsbehandling. Mot bakgrund avdetta beslutsläge ansåg andra kyrkolagsutskottet att det inte då bordevidtas någon åtgärd med anledning av motionen.PropositionenI propositionen har framhållits att det stora flertalet förtroendevalda inomkyrkan, liksom organister och kantorer är döpta, och att regeringen serdetta som naturligt. Regeringen har emellertid pekat på att det kan anförasskäl både för och emot ett dopkrav och hänvisat till att de framtida relatio-nerna mellan staten och skulle komma att behandlas av1995 års kyrkomöte med anledning av ett regeringsförslag (RegSkr1995:1) på grundval av Kyrkoberedningens slutbetänkande (SOU1994:42). Om förslaget genomförs innebär det att frågor om valbarhet tillkyrkliga förtroendeuppdrag och behörighet att anställas inom blir en inomkyrklig angelägenhet.Regeringen har mot bakgrund härav och med hänsyn till frågans art inteansett sig beredd att nu lägga fram ett förslag i enlighet med kyrkomötetsbegäran.1995 års kyrkomöte har härefter i huvudsak ställt sig bakom regeringensförslag om ändrade relationer mellan staten och , och enproposition har lagts fram för (prop. 1995/96:80).MotionernaI samtliga motioner har begärts att det skall införas ett krav på dop förvalbarhet till kyrkliga företroendeuppdrag. I tre av motionerna har dess-utom begärts att ett motsvarande krav ställs upp för anställning som orga-nist eller kantor inom . () har i motion K25framhållit att om regeringens förslag i denna del genomförs kommerSvenska kyrkan förmodligen att vara den enda kyrkan i världen på evan-gelisk-luthersk grund som utser förtroendevalda och medarbetare som inteär döpta. () har understrukit att frågan är avså stor vikt att den bör tas upp redan i det nu aktuella sammanhanget utanatt de ändrade relationerna stat_kyrka avvaktas (motion K26).Nils-Fredrik () har i motion K27 framhållit att det är viktigt attdopkravet för valbarhet ses mot bakgrund av de genomgripandeförändringarna i bestämmelserna om kyrkotillhörighet. (båda kds) har i motion K24 angett att de skäl somåberopas i propositionen mot dopkrav inte kan tillmätas någon vikt.Hänvisningen till principen om samband mellan rösträtt och valbarhet ärenligt motionärerna inte relevant, eftersom det är en klar skillnad mellanborgerliga och kyrkliga kommuner. Den person som får mandat attföreträda kyrkan bör inte minst av teologiska skäl vara döpt. Dock skallingen som innehar ett kyrkligt förtroendeuppdrag eller anställningbehöva lämna uppdraget eller anställningen.Kommunallagens regler om rösträtt och valbarhetEnligt kommunallagen (1991:900) har den som är folkbokförd ikommunen och fyllt rösträtt i kommunfullmäktigeval. Den som ärinte är svensk medborgare har rösträtt bara om han varit folkbokförd iSverige . Rösträtt i val till har den som ärröstberättigad vid val till kommunfullmäktige i en kommun inomlandstinget. Valbar till fullmäktige och nämnder är den som ärröstberättigad. Ett valbarhetshinder finns föreskrivet i kommunallagen förden som är anställd i ledande ställ-ning bland personalen. Vidareföreskrivs att den som är chef för en för-valtning inom en nämndverksamhetsområde inte får väljas till ledamot eller ersättare i nämnden.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att det inte inför de nu föreslagnaändrade relationerna mellan staten och bör genomförasnågra ingripande förändringar i den gällande ordningen förvalbarhet till kyrkliga förtroendeuppdrag. Inte heller bör det nu införasbestämmelser om dop som krav för att anställas som organist eller kantor.Utskottet avstyrker därför motionerna K24 yrkande 1, K25, K26 och K27.Innehållet i församlingsregisterPropositionenDen flyttades huvudmannaskapet för folkbokföringen överfrån till skatteförvaltningen. Genom ändringar ireligionsfri-hetslagen lades uppgiften att föra ett register övermedlemmarna i på . 1994års kyrkomöte begärde en ändring av gällande bestämmelser så att det blirmöjligt att i församlingsregistret få en helhetsbild av en familj där någontillhör Sven-ska kyrkan (2KL 1994:7).Regeringen har hänvisat till att man inom förbereder ettoffensivt pastoralt program som inkluderar en uppsökande verksamhetmed erbjudande av dop i anslutning till nya regler för kyrkotillhörighet.För genomförande av ett sådant program är det enligt propositionen avgrund-läggande betydelse att familjen kan ses som enhet och att man kanfå en helhetsbild av en familj i församlingsregistret. Enligt regeringen kandock detta uppnås på annat sätt än genom lagstiftningsåtgärder, nämligengenom föreskrifter av Datainspektionen. Det finns därför enligtpropositionen inte skäl att nu överväga någon lagstiftningsåtgärd.MotionenI motion 1994/95:K24 av och (båda kds) harframhållits det angelägna i möjligheten att t.ex. i samband med dödsfall fåen helhetsbild av en familj, där kanske endast en familjemedlen tillhörSvenska kyrkan. Det är enligt motionärerna viktigt att problemet får enkonkret praktisk lösning. Att enbart hänvisa till att det skulle finnas godaförutsättningar att tillgodose önskemålet anses inte tillräckligt.BakgrundSvenska kyrkans befattning med folkbokföringen upphörde den 1 juli1991, då den nya folkbokföringslagen (1991:481) trädde i kraft. Isamband därmed övervägdes frågan om införande av en lag omförsamlingsregister att användas i församlingslivet och vid prövning avfrågor om medlemskap i . Något sådant lagförslag ladesemellertid inte fram. Datainspektionen har beslutatföreskrifter för församlingsregister och ministerialböcker i verksamhet (1995:3).Enligt 2 § dessa föreskrifter får församlingsregister användas för att bl.a.underlätta administrationen av kontakter med församlingens kyrkotillhöri-ga. Enligt 3 § får register över kyrkotillhöriga innehålla en rad uppgifterom den som tillhör , bl.a. i vissa särskilda fallpersonnummer eller annan identitetsbeteckning för make och för barnunder , liksom för vårdnadshavare och syskon under . Registretfår enligt 4 § inne-hålla uppgifter om barn som kyrkotillhörighar vårdnaden om, även om barnet inte självt tillhör . Isådant fall skall regist-ret innehålla uppgift om att registreringen skett iavvaktan på dop eller anmälan om kyrkotillhörighet. Registret får ocksåinnehålla uppgifter be-träffande vårdnadshavare till barn , somtillhör , även om vårdnadshavaren inte själv tillhör . Om en vård-nadshavare till barn som registrerats iavvaktan på dop eller anmälan om kyrkotillhörighet lämnat sitt samtyckefår registret innehålla vissa uppgifter om honom eller henne, även om haneller hon inte själv tillhör Svenska kyrkan.I detta sammanhang kan också nämnas att enligt föreskrifterna får i mi-nisterialböckerna antecknas övriga uppgifter om den kyrkliga handlingensom är av särskild betydelse om uppgifterna inte är av ömtålig personlignatur.Utskottets bedömningGenom de nya föreskrifterna från Datainspektionen för församlingsregisteroch ministerialböcker i verksamhet är syftet med motionK24 yrkande 2 delvis tillgodosett. Enligt utskottets mening saknas motdenna bakgrund anledning att göra ett tillkännagivande till regeringenangående behovet av att i församlingsregistret kunna få en helhetsbild aven familj där någon tillhör . Motionsyrkandet avstyrksföljaktligen.Icke-territoriella församlingar och prövning av kyrkotillhö-righetFöreträdare för i har i skrivelseden till föreslagit att utskottet isamband med beredningen av detta lagstiftningsärende lägger fram ettförslag till ny lydelse av 3 kap. 6 § kyrkolagen med innebörd att frågor omkyrkotillhörighet för den som är med medlem i en icke-territoriell försam-ling i stället prövas av kyrkoherden i den församlingen. har i ett yttrande till Justitiedepartementetmed anledning av en skrivelse från framhållit att detär naturligt att kyrkoherdarna i de icke-territoriella församlingarna ocksåfortsättningsvis prövar frågor om kyrkotillhörigheten för dem som enligtlagen om medlemskap i icke-territoriella församlingar är medlemmar idessa.Regeringens förslag i denna del överensstämmer med 1994 årskyrkomö-tes beslut, och innebär i huvudsak inte någon skillnad iförhållande till vad som gäller sedan folkbokföringen överfördes tillskattemyndigheterna. Enligt 10 § religionsfrihetslagen skall ansökan ommedlemskap i göras hos pastor i den församling därsökanden är folkbokförd. Enligt 6 § folkbokföringslagen (1991:481) skallen person folkbokföras i den territoriella församling där han är bosatt. Ilagen (1992:288) om medlemskap i icke-territoriella församlingar reglerasdet kommunalrättsliga medlemskapet i dessa församlingar, och frågor omdetta medlemskap prövas av skattemyndigheten. Enligt de föreslagnabestämmelserna är det kyrkoherde i den församling vederbörande ärfolkbokförd som prövar kyr-kotillhörigheten.Utskottets övervägandenEnligt punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen skall före-skrifter om medlemskap i meddelas genom lag som stiftasav med samtycke av kyrkomöte.Riksdagen saknar möjlighet att utan kyrkomötets samtycke besluta ifrågor som gäller medlemskapet i . Utskottet anser dock attdet finns skäl för regeringen att överväga frågan om befogenhet för kyrko-herde i icke-territoriell församling att pröva frågor om tillhörighet i Svens-ka kyrkan. Ett regeringsförslag bör kunna läggas fram kyrko-möte. Detta bör ges regeringen till känna.Regeringens förslag i övrigtUtskottet tillstyrker regeringens lagförslag. beträffande valbarhet och anställningatt avslår motionerna 1994/95:K24 yrkande 1,1994/95:K25,1994/95:K26 och 1994/95:K27,res (m)2. beträffande innehållet i församlingsregisteratt avslår motion 1994/95:K24 yrkande 2,3. beträffande icke-territoriella församlingaratt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. beträffande regeringens lagförslagatt med bifall till propositionen antar förslagen till lag omändring i kyrkolagen (1992:300) och lag om ändring i religionsfri-hetslagen (1951:680).Stockholm den 17 oktober 1995På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), WidarAndersson (s), (s), (), vonSydow (s), (), (), PeterEriksson (mp), (), (), NilsFredrik () och ().ReservationValbarhet och anställning (mom. 1), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "och K27 " bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening saknas anledning att göra en annan bedömningän kyrkomöte när det gäller krav på dop för valbarhet till kyrkligaförtroendeuppdrag och för anställning som organist och kantor. Det för-hållandet att reglerna om valbarhet för kyrkliga uppdrag genom ett sådantkrav skulle skilja sig från valbarhetsreglerna för uppdrag i borgerligakommuner saknar enligt utskottet avgörande betydelse i sammanhanget.Inte heller anser utskottet att risken för att ett dopkrav skulle innebära engradering av medlemmarna väger tyngre än kyrkomötets ställningstagande.Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns tillräckliga skäl attavvakta förändrade relationer mellan staten och kyrkan. I stället bör detredan inför nästa kyrkofullmäktigeval införas regler om dop som krav förvalbarhet till kyrkliga förtroendeuppdrag med ett krav på dop föratt anställas som organist eller kantor. Utskottet anser dock att de personersom innehar kyrkliga förtroendeuppdrag eller anställning som orga-nist eller kantor utan att vara döpta också fortsättningsvis bör kunna inneha sådana uppdrag.Enligt utskottets mening bör regeringen återkomma till med ettlagförslag i detta syfte. Detta bör med bifall till motionerna K24 yrkande 1,K25, K26 och 27 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande valbarhet och anställningatt med bifall till motionerna 1994/95:K24 yrkande 1,1994/95:K25, 1994/95:K26 och 1994/95:K27 som sin mening ger re-geringen till känna vad utskottet anfört.Gotab, 1995