bet · GI01TU16 · 1995-03-28 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet dels ett förslagfrån regeringen i budgetpropositionen om medelsanvisning tillanslaget Kostnader för avveckling av Styrelsen förriksfärdtjänst m.m., dels motioner som väckts under denallmänna motionstiden om riksfärdtjänsten ochhandikappanpassningen av kollektivtrafiken.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Utskottet framhåller att ett av de viktigaste målen förtrafikpolitiken är att en grundläggande trafikförsörjning skallfinnas tillgänglig för alla i samhället, således även för defunktionshindrade. För att nå detta mål är det viktigt att defunktionshindrade får ökade möjligheter att använda sig avallmänna färdmedel samt att riksfärdtjänsten är väl utvecklad ihela landet. Med hänvisning till att regeringensställningstagande till olika utredningar bör avvaktas avstyrkeremellertid utskottet samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats två särskilda yttranden, ett frånfp-ledamoten och ett från mp-ledamoten.SJÄTTE HUVUDTITELN Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m.Regeringen föreslår i proposition 1994/95:100 bilaga 7() i avsnittet H. Övriga ändamålunder denna rubrik (anslaget H 2, s. 114--115) att riksdagentill Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänstm.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på285 . 1994/95:T204 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillgängligheten av kollektivtrafik förhandikappade.1994/95:T903 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snabb utvärdering av denkommunaliserade riksfärdtjänsten,2. att begär att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till lagändring om utvärderingen visar attskärpning av lagtexten är nödvändig,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetet bör påskyndas med atthandikappanpassa den ordinarie kollektivtrafiken, framför alltbussar och tåg.1994/95:T909 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skyldighetsbestämmelse för kommunernaangående riksfärdtjänst.1994/95:K216 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag till skärpningav lagen om handikappanpassad kollektivtrafik enligt vad imotionen anförts om snabbare och bättre handikappanpassning avkollektivtrafiken.1994/95:So224 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafikens handikappanpassning. 1 Riksfärdtjänst1.1 BakgrundRiksfärdtjänsten inrättades . Syftet medden är att ge svårt handikappade möjlighet att göra längre resori landet till normala kostnader. Berättigade till riksfärdtjänstär personer som på grund av sitt handikapp och brist påtillgängliga färdmedel måste resa på ett dyrare sätt än normalt.Sådana resor kan göras med allmänna kommunikationer, taxi ellerett för ändamålet särskilt anpassat fordon. Resorna skall avserekreation, fritidsverksamhet eller annan enskild angelägenhet.Riksdagen beslutade om en kommunalisering avriksfärdjänsten fr.o.m. och antog i sambanddärmed lagen (1993:963) om riksfärdjänst (prop.1992/93:150 bil. 5, bet. TU39, rskr. Vid detta tillfälleöverfördes till kommunerna inom ramen för det allmännaskatteutjämningssystemet det belopp som motsvarade vad somskulle behövts om verksamheten hade förblivit en statliguppgift. Före finansierades riksfärdtjänstenav staten.1.2 Regeringens förslagEn särskild avvecklingskommitté inrättades vid årsskiftet1993/94 för att bl.a. svara för utbetalning av medel för deresor med riksfärdtjänsten som beslutats före den 1 januari 1994och som gjordes före utgången av januari 1994.Avvecklingskommittén verkade t.o.m. . Detkan dock enligt regeringen tänkas att det även efter dentidpunkten kan komma in räkningar för resor för vilka staten harbetalningsansvar. Regeringen föreslår därför att 285 000 kranvisas för nästa budgetår under anslaget Kostnader föravveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m.1.3 MotionsförslagI motion T903 (s) anförs att det framkommit exempel som visaratt kommuner inte behandlat frågorna om riksfärdtjänsten på ettseriöst sätt. Det gäller t.ex. starka begränsningar i antaletresor och besked till handikappade att kommunen inte har råd medriksfärdtjänsten. Enligt motionärerna står ett sådantförhållningssätt inte i överensstämmelse med beslut.De anser därför att en snabb utvärdering bör göras av resultatetav kommunaliseringen av riksfärdtjänsten. Vid behov börlagstiftningen skärpas.I motion T909 (s) framhålls att det finns skillnader ikommunernas tolkning av skyldigheten att erbjuda riksfärdtjänst.Motionären anser att det bör tas in en bestämmelse i lagen sominnebär att kommunerna skall vara skyldiga att tillhandahållariksfärdtjänst till alla som har behov. Några möjligheter tillbegränsningar, t.ex. när det gäller antal resor eller längden påresorna, bör inte finnas. Kommunerna bör kunna ta ut skäligaavgifter. Grundtanken bör dock vara att de som har behov avriksfärdtjänst inte skall ha högre kostnader för sitt resande ände som är friska.1.4 Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och föreslår således att för nästabudgetår anvisar under anslaget Kostnader föravveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m.I motionerna anförs att standarden på riksfärdtjänsten i vissakommuner har försämrats efter kommunaliseringen.Utskottet vill framhålla att det vid sin behandling avförslaget om kommunalisering av riksfärdtjänsten förutsatte attstandarden kunde behållas samt att de handikappades krav pålikartade villkor för riksfärdtjänsten oavsett vilken kommun manbor i kunde tillgodoses (bet. 1992/93:TU39, rskr. 445).Utskottet anförde vidare i detta betänkande att den avregeringen aviserade utvärderingen av kommunaliseringen bordegenomföras och att utvärderingen skulle skei sådana former att företrädare för handikapporganisationernagavs möjlighet att medverka i arbetet.Regeringen beslutade att uppdra åtDelegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet inomtransportsektorn (DPU) att utvärdera kommunaliseringen avriksfärdtjänsten. I direktiven omnämns särskilt att det kan blivissa skillnader för resenärerna kommunerna emellan vad gällervillkoren för att resa med riksfärdtjänsten och att det bör varaen statlig uppgift att övervaka att dessa skillnader inte bliralltför stora. DPU skall studera detta liksom effekterna av eneventuell maximering av resorna per person och år. Någon sådanbegränsning av antalet resor finns inte i nuvarandebestämmelser. Utvecklingen av resandet med riksfärdtjänsten medfördelning på olika färdmedel samt reseavstånd skall redovisasliksom kostnadsutvecklingen. DPU skall slutföra sitt arbetesenast den 10 oktober 1995.Ett av de viktigaste målen för trafikpolitiken är att engrundläggande transportförsörjning skall finnas tillgänglig föralla i samhället. Riksfärdtjänsten är enligt utskottets meningbetydelsefull i strävandena att erbjuda trafikanter medfunktionshinder en tillfredsställande trafikförsörjning.Utskottet vill upprepa vad det tidigare uttalat om attkommunaliseringen av riksfärdtjänsten inte får medföra attstandarden på den försämras och att de handikappades krav pålikartade villkor för riksfärdtjänsten i alla kommuner börtillgodoses.DPU kommer i sin utvärdering att särskilt studera dessafrågor. I avvaktan på resultatet av utvärderingen ochregeringens ställningstagande bör motionerna enligt utskottetsmening inte föranleda någon åtgärd från sida. Deavstyrks därför av utskottet.2 Handikappanpassning av kollektivtrafiken2.1 MotionsförslagI motion T903 (s) hänvisas till trafikutskottets betänkande1993/94:TU22 vari bl.a. framhålls att arbetet med att utfärdaföreskrifter om anpassningen av kollektiva färdmedel med stöd avlagen om handikappanpassad kollektivtrafik bör gå vidare, samtatt det finns en bred uppslutning bakom de ambitioner som liggertill grund för förslag om åtgärder för attöka tillgängligheten till olika färdmedel. Motionärerna vill attarbetet påskyndas med att handikappanpassa den ordinariekollektivtrafiken, framför allt bussar och tåg.I motion K216 (v) framhålls att resultatet av lagen omhandikappanpassad kollektivtrafik är generande för , demyndigheter som ansvarar för genomförandet samt förtrafikanordnarna. I huvudsak har de åtgärder som vidtagitsunderlättat resandet för dem som redan tidigare kunde användasig av kollektivtrafiken. Med få undantag har ingaresemöjligheter för nya grupper tillkommit. somhuvuddelen av den kollektiva trafiken är otillgänglig förfunktionshindrade görs allvarliga inskränkningar i färdtjänstoch riksfärdtjänst. Motionärerna yrkar att hosregeringen begär förslag till skärpning av lagen omhandikappanpassad kollektivtrafik för att uppnå en snabbare ochbättre handikappanpassning av kollektivtrafiken.I motion So224 (mp) framhålls att de handikappade bör få varamed vid utvecklingsarbetet inom transportsektorn, särskilt vidutveckling av kollektiva transportmedel. Om handikapprörelsenfår medverka på ett tidigt stadium behöver nybyggdatransportmedel inte handikappanpassas i efterhand.I motion T204 (s) framhålls att de regionala länstrafikbolagenhar ett stort ansvar vid upphandlingen av kollektivtrafik. Kravmåste ställas på att trafikmaterialet är handikappanpassat.Hållplatser och vägarna fram till dessa måste planeras för av-och påstigning för rörelsehindrade.2.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har framhållit att målet för arbetet med att främjafunktionshindrades kommunikationsmöjligheter bör vara attfunktionshindrade personer så långt möjligt skall kunnatillförsäkras samma villkor som andra medborgare när det gällermöjligheter att förflytta sig och resa eller att utnyttja andraformer av kommunikationer.För att nå detta mål är det viktigt att de funktionshindradefår ökade möjligheter att använda sig av allmänna färdmedel.Enligt lagen (1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafikskall de färdmedel som används inom kollektivtrafiken så långtdet är möjligt vara lämpade för handikappade resenärer.Vägverket har till uppgift att initiera, planera och följa uppanpassningen samt att verka för att den samordnas. ,, och skall vidare, varoch en inom sitt område, meddela de föreskrifter som behövs omfärdmedlens och terminalernas konstruktion, utrustning ochdrift. Innan föreskrifter meddelas skall verken samråda medberörda myndigheter samt med företrädare för handikappade ochtrafikutövare.Ett omfattande arbete har lagts ner bl.a. på att utarbetaföreskrifter för utformningen av olika typer av fordon.Föreskrifterna har haft stor betydelse för att påskyndainförandet av fordon som är bättre anpassade tillfunktionshindrades behov och har därigenom underlättat derasresemöjligheter. Undersökningar har dock visat att åtgärdernahaft en begränsad effekt på funktionshindrades faktiskautnyttjande av kollektivtrafiken.Handikapputredningen har i sitt betänkande Ett samhälle föralla (SOU 1992:52) lagt fram ett stort antal förslag om åtgärderför att öka de handikappades tillgänglighet till olikafärdmedel. Regeringen tillkallade ensärskild utredare med uppgift att lägga fram förslag om enbättre samordning av olika slag av offentligt betalda resor. Enav utredarens viktigaste uppgifter är att han, bl.a. motbakgrund av förslag, skall överväga på vadsätt och i vilken omfattning en ytterligare anpassning av dekollektiva färdmedlen kan göra det möjligt för flerfunktionshindrade att resa kollektivt. Utredningsuppdraget skallvara slutfört senast den 15 juni 1995.Regeringen har gett i uppdrag att överlägga medSvenska i syfte att nå en överenskommelseom vissa riktlinjer för den framtida upphandlingen av denkollektiva trafiken. Dessa riktlinjer bör bl.a. innefatta enrekommendation för trafikhuvudmännen att upphandla trafik medlåggolvs- eller lågentréfordon och att sätta in sådana fordon itrafik där effekterna för funktionshindrade kan väntas blistörst med hänsyn till lokala behov och förutsättningar.Regeringen har vidare gett , , Sjöfartsverketoch i uppdrag att redovisa förslag som syftartill att öka tillgängligheten för funktionshindrade ikollektivtrafiken.Utskottet delar uppfattningen som framförs i motion So224(mp) att de handikappade bör få vara med vid utvecklingen avkollektiva färdmedel. har samordningsansvar för frågorom handikappanpassning av kollektiva färdmedel och terminaler.Till har knutits en rådgivande delegation medrepresentanter för handikapprörelsen som har till uppgift atthjälpa i sådana frågor om handikappanpassning avfärdmedel och terminaler som är av större vikt. Vidare hartrafikverken tillsatt eller planerar att tillsätta egnasamrådsgrupper med företrädare för handikapporganisationerna.Utskottet förutsätter att organisationerna på detta sätt ges etttillfredsställande inflytande bl.a. vid utvecklingen avkollektiva färdmedel.I likhet med vad som framförs i motionerna anser utskottetatt det är väsentligt att en grundläggande transportförsörjningfinns tillgänglig för alla i samhället. Det innebär att entillfredsställande transportförsörjning skall kunna erbjudasäven de resenärer som har funktionshinder. Som redovisats ovanpågår ett omfattande arbete som syftar till att göra det möjligtför fler funktionshindrade att resa kollektivt. Utskottet anseratt regeringens ställningstagande till de olikautredningsförslagen bör avvaktas. Något initiativ frånriksdagens sida är därför nu inte erforderligt. Utskottetavstyrker därför samtliga motionsyrkanden som behandlats i dettaavsnitt. beträffande anslag till Kostnader för avveckling avStyrelsen för riksfärdtjänst m.m.att till Kostnader för avveckling av Styrelsen förriksfärdtjänst m.m. för /96 anvisar ettförslagsanslag på ,2. beträffande riksfärdtjänstenatt avslår motionerna 1994/95:T903 yrkandena 1och 2 och 1994/95:T909,3. beträffande handikappanpassning av kollektivtrafikenatt avslår motionerna 1994/95:T204, 1994/95:T903yrkande 3, 1994/95:K216 yrkande 5 och 1994/95:So224 yrkande 3.Stockholm den 28 mars 1995På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), JanSandberg (m), (), (), TomHeyman (m), (), (), Karl-ErikPersson (v), (), (), ElisaAbascal (), () och IngemarJosefsson (s).Särskilda yttranden1. Handikappanpassning av kollektivtrafiken (mom. 3)() anför:Lagen om handikappanpassning av kollektivtrafiken tillkom påinitiativ av den dåvarande folkpartiregeringen . Tyvärrhar utvecklingen på detta område inte gått i den takt som vi iFolkpartiet önskat. Alltför litet har gjorts under de somgått för att anpassa den svenska kollektivtrafikentill de handikappade och deras behov.Folkpartiet liberalerna hoppas dock att de uppdrag somregeringen givit till en rad olika myndigheter, om att utredahur kollektivtrafiken skall kunna handikappanpassas på ettbättre sätt, ger resultat. Jag har därför valt att inte gå emotutskottsmajoriteten i denna del av betänkandet utan återkommermed liberalernas synpunkter när regeringen redovisarsina förslag till åtgärder på området.2. Handikappanpassning av kollektivtrafiken (mom. 3)() anför:Miljöpartiet anser att det är angeläget att påskyndahandikappanpassningen i samhället när det gäller bostäder,offentliga lokaler och kollektiva färdmedel. Därför anserMiljöpartiet att regeringen måste se till att Vägverketintensifierar och påskyndar sitt arbete när det gällerhandikappanpassning av kollektiva färdmedel. Sammanfattning1Propositionen1Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänstm.m.1Motionerna2Utskottet21 Riksfärdtjänst21.1 Bakgrund21.2 Regeringens förslag31.3 Motionsförslag31.4 Utskottets ställningstagande32 Handikappanpassning av kollektivtrafiken42.1 Motionsförslag42.2 Utskottets ställningstagande5Hemställan7Särskilda yttranden7