bet · GI01AU11 · 1995-03-14 00:00:00 — En utvärdering visar att många av dem somsöker starta-eget-bidrag är mer beroende av stöd och utbildningän av själva bidraget för att komma i gång med sin verksamhet.Ungdomar, kvinnor och invandrare bör även fortsättningsvisuppmuntras enligt propositionen.Regeringen föreslår att medlen för starta-eget-bidraget /96 ökas till , vilketräcker till 8 000 platser . Effektivisering föreslåsgenom att handlingsprogram för insatserna tas fram i resp. län.MotionerAlf m.fl. (kds) betonar i motion A271 (yrk. 10delvis) att starta-eget-bidraget är viktigt. Eftersom man redani dag har problem med uppföljningen bör dock ökningen avvolymen vara försiktigare än regeringen föreslagit. Vid enberäknad omfattning av 5 000 platser uppnås enbesparing på jämfört med regeringensförslag.Alf m.fl. (kds) yrkar vidare i motion N301 (yrk. 7)att arbetsmarknadspolitik och utbildning i ökad utsträckning böruppmuntra till eget företagande.Vänsterpartiet ställer sig i motion A287 (yrk. 7) positivttill starta-eget-bidraget men förordar vissa förändringar avreglerna. Bidraget skall även kunna utgå till personer som ärtjänstlediga. Därmed bör regelverket för starta-eget-bidrag ochutbildningsbidrag vid förändras. Utformningen bör varasådan att stödet inte kan missbrukas.I motion A258 (yrk. 7) begär m.fl. (s) attstarta-eget-bidraget bör vara flexibelt så att företagandetskall kunna bedrivas på deltid. Detta kan ses som ett led i ensatsning på kvinnliga företagare.Ola Ström (fp) anser i motion A267 (yrk. 1) att personkretsensom har rätt att utnyttja starta-eget-bidragen bör vidgas tillatt även omfatta dem som har en fast anställning.Hans Karlsson () framhåller i motion A264 behovet attutvärdera starta-eget-bidraget. Statistiken visar på ett brautfall av denna åtgärd men inte vad som händer i övrigt på denaktuella arbetsmarknaden. Det bör utvärderas hur många nya jobbsom skapats och hur många som trängts undan.Utskottets bedömningKristdemokraterna anser i motion A271 (yrk. 10 delvis) attvolymen av starta-eget-bidrag inte bör öka lika mycket somregeringen föreslår.Mot bakgrund av de utvärderingar som har gjorts (sebl.a. 1993/94:AU11) och den undersökning som AMS nyligenpublicerat med rubriken -- Entotalundersökning över de personer som avslutade bidragsperiodeni oktober -93 finns det anledning att se positivt påstarta-eget-bidraget som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Denundersökning som publicerats innebär en uppföljning efter ettår av alla de som avslutade sin bidragsperiod ,sammanlagt 554 personer. Bland resultaten kan nämnas följande:Bidraget har i tre fjärdedelar av fallen gått till män.70 % av gruppen var hel- eller deltidsarbetslös förebidragsperioden.Närmare 75 % av de 554 personerna är verksamma i företaget ettår senare.14 % av alla de startade företagen har upphört på grund avbristande lönsamhet (dvs. över hälften av dem som ej finnskvar).Efter ett år har andelen företag med anställd personal ökatnågot, varför bidraget har resulterat i sysselsättningstillskottsom överstiger antalet beviljade starta-eget-bidrag.Utskottet ser vidare positivt på att den tidigare svagapunkten med bedömning av affärsidén för eventuella blivandestarta-eget-bidragsmottagare samt länsarbetsnämndernas olikahandläggningssätt av bidraget nu har fått en tillfredsställandelösning med ett konkret utvecklingsprogram för nyföretagare.Regionala avvikelser kommer att finnas enligt propositionen, menminiminivån får inte underskridas. Programmet skall vara fulltgenomfört i hela landet under /95.Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna imotion N301 beträffande det positiva i ett ökat företagande ochatt arbetsmarknadsmyndigheterna inom sin ramar ger en ökadkunskap om företagandet, t.ex. i samband med handläggning avstarta-eget-bidraget.Mot denna bakgrund har utskottet svårt att förståKristdemokraternas tveksamma inställning till en planeradutökning av volymen av starta-eget-bidraget.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A271 (yrk. 10delvis) och N301 (yrk. 7).Såväl i motion A287 (yrk. 7) som IngegerdSahlström m.fl. (s) i motion 258 (yrk. 7) och () imotion A267 (yrk. 1) begär att reglerna förstarta-eget-bidraget ändras så att användningsområdet vidgas.Beträffande önskemålet att bidraget även skall kunna ges tillpersoner som har en fast anställning, eller är tjänstlediga frånen sådan, vill utskottet påpeka att detta är fallet redan i dagvad gäller personer som är bosatta inom de regionalpolitiskastödområdena och som är inskrivna vid arbetsförmedlingen.Sedvanlig prövning av företagsidén skall dock alltid göras.Utskottet vill för sin del inte förorda som generella regler förhela landet att -- förutom de som är eller riskerar att bliarbetslösa -- även de som har fast anställning skall kunna fåstarta-eget-bidrag (eller utbildningsbidrag vid ). Somäven påpekar finns det risker för missbruk, ochutskottet anser att kraven på kontroll skulle innebära drygakostnader och administrativa problem.Vidare är det möjligt att erhållastarta-eget-bidrag när ett företag skall bedrivas på deltid.Sedvanlig prövning av affärsidén skall dock alltid göras.Med hänvisning till vad som anförts finner utskottet attaktuella motionsyrkanden inte påkallar någon åtgärd.Motionerna A258 (yrk. 7) (s), A267 (yrk. 1) (fp) och A287 (yrk.7) (v) avstyrks därför.Slutligen skall utskottet ta upp önskemålet i motion A264 omutvärdering av starta-eget-bidraget, framför allt urkonkurrenssnedvridningssynpunkt. Utskottet behandlade dennafråga relativt utförligt i sitt betänkande 1993/94:AU11 för ettår sedan och redovisade bland annat utvärdering,vilken visade att åtgärden i stort fungerade väl. Utskottethänvisar till denna redovisning. Det finns inte anledning attgöra någon annan bedömning enligt utskottets uppfattning.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks motion A264 (s).ArbetsmarknadsutbildningOmfattning m.m.PropositionenAntalet personer som under /94 deltog iarbetsmarknadsutbildning var betydligt lägre än under föregåendebudgetår. Dock var omfattningen fortfarande avsevärt större änvid tiden före den stora ökning som inleddes under år 1990.Under /96 beräknas 47 100 personerdelta i särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning och 18 200personer delta i arbetsmarknadsutbildning i det reguljärautbildningsväsendet. Totalt beräknas alltså 65 300 delta iarbetsmarknadsutbildning . Denna siffra skall jämförasmed 55 000 deltagare under /94.Kostnaden för den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen beräknas för /96 till8 . Härtill kommer kostnaden förutbildningsbidrag, vilken beräknas till 7 070 miljoner kronor.Kostnaden för arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet, som avser endast utbildningsbidrag,beräknas till under /96.Regeringen föreslår för /96 en rad besparingari fråga om utbildningsbidragen att gälla fr.o.m. den 1 juli1995.Regeringen understryker i propositionen att den särskiltanordnade utbildningen skall bygga på en välgrundadmarknadsbedömning samt att flexibiliteten i utbildningen måsteförbättras för att motsvara de nya kraven i arbetslivet.Regeringen framhåller vidare att arbetsmarknadsutbildning ävendet kommande budgetåret i första hand skall ha en klaryrkesinriktning, och att allmänteoretisk utbildning skall gesnär den är en nödvändig förutsättning för eller en del avyrkesutbildningen.MotionerI två motioner tar upp frågan om åtskillnadmellan utbildningsinsatser av olika karaktär.I partimotion A215 (yrk. 11) begär motionärerna förslag tillregler för en åtskillnad mellan arbetsmarknadspolitiska åtgärderoch studiesociala ersättningsregler.I motionen föreslås att gränssnittet tydliggörs mellan å enasidan arbetsmarknadspolitiska åtgärder och den ekonomiskaersättning som dessa renderar och å andra sidan de studiesocialaersättningsregler som finns för deltagande inom andrautbildningsformer.I kommittémotion A281 (yrk. 4 delvis) framhåller Moderaternaatt utbildningsinsatser kan öka förutsättningarna för arbetslösaatt återkomma på arbetsmarknaden. En uppdelning avutbildningsinsatser och studiestöd, som föreslås ipartimotionen, gör det enligt motionärerna möjligt att särskiljaarbetsmarknadsmotiverade utbildningar från mer stadigvarandeutbildningsinsatser. Utbildningar som motiveras avarbetsmarknadsskäl bör upphandlas av AMV. Det gäller t.ex.platser inom komvux.I kommittémotionen (yrk. 13) förordar vidare attett system med utbildningscheckar införs vilket skallberättiga till viss specificerad utbildning som den enskildesjälv med checkens hjälp kan upphandla. Syftet är att främja enökad konkurrens mellan olika utbildningsanordnare, somden enskildes eget engagemang gentemot utbildningsinsatsenförstärks. Motionärerna förordar att det föreslagna systemetfinansieras inom A 2-anslagets ram.Folkpartiet liberalerna anser i motion A286 (yrk. 16) attarbetsmarknadsutbildning i det reguljära utbildningsväsendetbör användas med urskillning så att den inte får inslag avsysselsättningsuppehållande åtgärd. Volymen bör här enligtFolkpartiet minskas med i förhållande tillregeringens bedömning.I motion A249 framför m.fl. (s) sin oro övervissa av de besparingar regeringen föreslagit påarbetsmarknadsutbildningens område. Dessa besparingar gällerborttagandet av de särskilda bidragen, försämrad dagpenning förvissa redan utsatta grupper samt indragning av bidrag tillutbildning utomlands. Motionärerna betonar vikten av en fortsattflexibilitet och bredd i arbetsmarknadsutbildningen.Birgitta Gidblom m.fl. (s) framhåller i motion A248 vikten avatt lagstiftning om efterlevandepension i samband medutbildning ses över. Enligt nuvarande regler får enefterlevande make/maka med efterlevandepension sämre ekonomiskaförutsättningar om han/hon påbörjar en utbildning som berättigartill utbildningsbidrag än om han/hon skulle förvärvsarbeta elleruppbära arbetslöshetsersättning.Utskottets bedömningUtskottet tar först upp frågan om åtskillnad mellanutbildningsinsatser av olika karaktär.Utskottet delar motionärernas uppfattning vad gäller vikten avatt kunna särskilja arbetsmarknadsmotiverade utbildningar frånövriga så att ansvarsfördelningen mellan gängseutbildningsinsatser blir tydlig.Den tillsatta (A 1994:01)skall enligt direktiven (1993:132) analysera samspelet ochklarlägga ansvarsfördelningen mellan arbetsmarknadsutbildning,övrig vuxenutbildning och den reguljära skolan.Vidare har tillsatts en kommitté (U 1994:13) som enligtdirektiven skall utreda förutsättningarna för ett mersammanhållet studiefinansieringssystem innefattande stödformerinom både ochArbetsmarknadsdepartementets område. Kommittén skall i dessafrågor samråda med den Arbetsmarknadspolitiska kommittén.Med hänvisning till att motionskraven ligger i linje med deuppdrag som lämnats till de angivna kommittérna avstyrkerutskottet motion A215 (m) i här berörd del och anser att motionA281 (m), även den i här berörd del, inte bör föranleda någotriksdagens uttalande.Som ovan redovisats i motion A281 (yrk. 13) föreslås att denenskilde själv skall upphandla utbildning genom ett system medutbildningscheckar.Av AMS årsberättelse framgår att konkurrensen mellan olikautbildningsanordnare har hårdnat och attkurskostnaden sänkts genom att antalet anordnare ökat. AMS harvidare genom utbildning, seminarier och konsultinsatser införlänsgenomgångarna lagt ner betydande insatser på arbetet med attförbättra kvaliteten i upphandlingen. Enligt regeringenförväntas ytterligare effektiviseringar kunna uppnås underkommande budgetår genom pågående arbete med framtagning av ettnytt åtgärds- och uppföljningssystem, som bl.a. kommer attförbättra beslutsunderlaget.Med hänsyn till det arbete som sålunda pågår för atteffektivisera upphandlingen av utbildningsplatser anserutskottet att motion A281 (m) i denna del inte bör föranledanågot uttalande. Motionen avstyrks således imotsvarande del.Utskottet som vill framhålla vikten av utbildning delar inteFolkpartiets åsikt att volymen vid arbetsmarknadsutbildning idet reguljära utbildningsväsendet bör minska. Med hänsynhärtill avstyrks motion A286 i här berörd del.I likhet med motionärerna i motion A249 vill utskottetframhålla betydelsen av en fortsatt flexibilitet och bredd iarbetsmarknadsutbildningen. Utskottet anser dock att debesparingar som föreslagits i propositionen är välmotiverade och nödvändiga med hänsyn till det statsfinansiellaläget. Utskottet anser således att motion A249 (s) inte börföranleda något uttalande. Motionen avstyrks avutskottet.Utskottet har föregående år behandlat motionsförslagbeträffande efterlevandepension i samband medutbildningsbidrag (bet. 1993/94:AU11). Utskottet har därvidredogjort för de regler som gäller och uttalat att regeringen,om det visar sig att dessa regler i något avseende ger upphovtill väsentliga olägenheter, bör se över frågan. är reglerna redan gynnsamma för dem som uppbärefterlevandepension. Utskottet avstyrker därför motion A248 (s).Utbildningsbidrag med lånedelPropositionenRiksdagen beslutade att utbildningsbidragmed lånedel skulle upphöra fr.o.m. . Enligtregeringen bör beslutet innebära att omfattningen avutbildningen inom främst det reguljära utbildningsväsendetkommer att öka samt att ungdomar kommer att bli mermotiverade att utbilda sig.MotionerI två motioner tas frågan om utbildningsbidrag med lånedelupp.I kommittémotionen A281 (yrk. 7 delvis) yrkar attde regler som gällde före omutbildningsbidrag med lånedel återinförs fr.o.m. den 1 juli1996. Samma uppfattning redovisar i partimotionA244 (yrk. 23 delvis) dock med den skillnaden att reglerna börgälla från . framhåller vikten av att detskapas mer enhetliga villkor i studiefinansieringen och anseratt av studiestödssystemet (U 1994:13)och (A 1994:01) bör samverka ien analys beträffande dessa villkor.Utskottets bedömningSystemet med utbildningsbidrag med lånedel har visat sigmindre lyckat; många arbetslösa avstod från studier, därutbildningsbidraget innefattade en lånedel, och valde i ställetatt behålla arbetslöshetsersättningen av ekonomiska skäl.Kommittén för översyn av studiestödssystemet (U 1994:13) hartillsatts för att utreda förutsättningarna för ett mersammanhållet studiefinansieringssystem som innefattar stödformerinom både ochArbetsmarknadsdepartementets område. Kommittén skall i dessafrågor samråda med (A1994:01).Med hänsyn till det sålunda pågående utredningsarbetetavstyrker utskottet motionerna A281 (m) och A244 (c) båda iberörda delar.Barnomsorg och utbildningsbidrag under sommaruppehållPropositionenRegeringen föreslår i propositionen att möjligheterna tillbetald plats inom barnomsorgen för deltagare iarbetsmarknadsutbildning och slopas. Vidare föreslås attmöjligheten att få utbildningsbidrag under sommaruppehålletbegränsas från nuvarande underperioden juni--augusti.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag på dessa punkter ochfinner dem väl avvägda.Dagpenningens nivåPropositionenDagpenning lämnas med högst till kursdeltagare iarbetsmarknadsutbildning som inte är medlem i arbetslöshetskassaoch som har fyllt samt till sådan kursdeltagare som ärmedlem och har haft en dagsinkomst som understiger nämndabelopp. Dagpenning med samma belopp lämnas dessutom till den somär och inte är berättigad till ersättning från enarbetslöshetskassa men som har vårdnaden om eller fullgörunderhållsskyldighet mot eget barn. I andra fall lämnasdagpenning med . Regeringen föreslår attdagpenningnivån slopas. Därigenom kommer det iprincip bara att finnas två nivåer på dagpenningen iutbildningsbidraget. Den som är berättigad till ersättning frånen arbetslöshetskassa får vid deltagande iarbetsmarknadsutbildning m.m. en dagpenning som motsvararersättning från kassan, dock lägst . För den som inte ärmedlem i en arbetslöshetskassa blir dagpenningen 245 kr.MotionerVänsterpartiet förordar i motion A287 (yrk. 9), utan att någotkonkret yrkande läggs, att förslaget om sänkt utbildningsbidragför vissa grupper från till , vilket innebär attdet endast blir två nivåer på dagpenningen, bör prövas tillsina effekter och ställas mot andra utgifter för att man skalluppnå bästa totaleffekt för de arbetslösa.Utskottets bedömningRegeringens förslag, som innebär att det bara kommer attfinnas två nivåer på dagpenningen i utbildningsbidraget,leder till en förenklad hantering av utbildningsbidragen.Utskottet har tidigare i detta betänkande framhållit vikten avatt det skapas en effektiv arbetsmarknadspolitik och effektivarutiner. Med hänsyn till detta effektivitetskrav och till viktenav besparingar bör regeringens förslag godkännas. Utskottetanser att motionen A287 (v) i denna del inte bör föranleda någotriksdagens uttalande. Motionen avstyrks således i motsvarandedel.Arbetsmarknadsutbildning utomlandsPropositionenFör närvarande kan arbetsmarknadsutbildning beviljas iutlandet om motsvarande utbildning inte finns inom landet ochdet föreligger synnerliga skäl. Dessutom finns möjlighet attförlägga del av utbildning utomlands. I dessa fall svarar AMVför kostnaderna för resor och traktamente samt förutbildningsbidragen. Regeringen föreslår att möjligheterna attbevilja arbetsmarknadsutbildning utomlands skall upphöra den 1juli 1995.MotionerI två motioner tas frågan om arbetsmarknadsutbildningutomlands upp.Lilian Virgin och () invänder imotion A257 mot regeringens förslag att arbetsmarknadsutbildningutomlands skall upphöra och anser att frågan om behovet av sådanutbildning kan övervägas genom att (A 1994:01) får tilläggsdirektiv.Agne och () framhåller i motion A221att regeringen bör omprioritera inom utbildningsanslagen så attarbetsmarknadsutbildning kan anordnas utomlands även efter den 1juli 1995. Enligt motionärerna innebär utlandsförbudet en onödigrestriktion som hindrar utländska företag att etablera sig iSverige.Utskottets bedömningArbetsmarknadspolitiska kommittén (A 1994:01) skall enligtdirektiven se över arbetsmarknadspolitikens roll, omfattning,inriktning och avgränsning. Utskottet räknar med att den imotionerna aktualiserade frågan kommer att beaktas i dettasammanhang.Utskottet anser att nödvändigheten av besparingar vad gällerarbetsmarknadsutbildning utomlands gör att regeringensförslag härom bör bifallas. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionerna A221 (c) i här behandlad del och A257 (s).Särskilda bidragPropositionenDeltagare i arbetsmarknadsutbildning och inskrivna vid kanunder vissa förutsättningar få ersättning för dagliga resor,traktamente, kost och logi. Dessutom kan de i vissa fall fåbidrag till merkostnader för läromedel och kursavgifter samttill kostnader för tal- och punktskriftsböcker. Kostnaderna försärskilda bidrag har uppgått till ca perbudgetår.Regeringen föreslår i propositionen att de särskilda bidragenskall slopas och anger två skäl härför. Dels är administrationenav de särskilda bidragen resurskrävande och motverkar deneffektivisering av hanteringen av utbildningsbidragen somregeringen eftersträvar, dels kräver det statsfinansiella lägeten omprövning av de statliga utgifterna. Regeringen betonar dockatt det bör vara möjligt för AMV att inom ramen för deotraditionella medlen ersätta vissa absolut nödvändiga kostnaderför att den enskilde sökanden skall kunna genomgå enarbetsmarknadsutbildning eller delta i rehabiliteringsverksamhetvid . Regeringen föreslår vidare att medel för särskiltbidrag till vissa grupper av ungdomar i fortsättningen börberäknas under åttonde huvudtiteln ().MotionerI två motioner tas frågan om de särskilda bidragen i sambandmed arbetsmarknadsutbildning upp.Centerpartiet yrkar i motion A244 (yrk. 22) avslag påregeringens förslag att slopa resekostnadsersättning m.m. inomarbetsmarknadsutbildningen. framhåller att ersättningenär en nödvändig förutsättning för utbildning och ger en nymöjlighet på arbetsmarknaden för många människor i små kommuner.I motion A287 (yrk. 8 delvis) motsätter sig Vänsterpartietregeringens förslag att slopa bidragen till resekostnader ochtill visst traktamente vid utbildning och praktik utanförhemorten. Motionärerna föreslår att ett belopp om 200 miljonerkronor får disponeras för ändamålet nästa budgetår. EnligtVänsterpartiet bör AMS ges i uppdrag att närmare utforma regleroch bidragsnivåer som ryms inom denna ram. Motionärernaframhåller att slopandet av bidraget enligt regeringens förslagmedför kraftigt negativa effekter i skogslän och glesbygder medstora avstånd.Utskottets bedömningAdministrationen av de särskilda bidragen i samband medarbetsmarknadsutbildning är svårhanterlig och resurskrävande.Med hänsyn härtill och till det statsfinansiella läget delarutskottet regeringens förslag att ersättning bör utgå endast förde absolut nödvändiga kostnaderna. Utskottet avstyrker därmedmotionerna A244 (c) och A287 (v), båda i aktuella delar.Bidrag till utbildning i företagPropositionenUnder /94 uppgick antalet personer som deltog iföretagsutbildning omräknat till heltid till i genomsnitt ca 2900 . Vid medelstilldelningen hade regeringen beräknatatt i genomsnitt ca 22 700 deltagare skulle beviljas bidrag förutbildning i företag. Av beräknade medel, ,för företagsutbildning har endast utbetalatsunder budgetåret. Det låga antalet deltagare förklaras enligtAMS årsredovisning med att arbetsförmedlingen prioriterat andraåtgärder, eftersom tillströmningen av arbetslösa var enormt storunder det gångna budgetåret. Under samma budgetår har ca 40 000personer i kommuner och landsting kommit i åtnjutande avutbildning. För denna utbildning anslogs 2 miljarder kronor.Utbildningsinsatserna har för dessa offentliganställda inneburitatt kompetensen har höjts, alternativt att möjligheterna tillutskolning till andra arbeten har underlättats.Regeringen anser att det är oerhört viktigt att kontinuerligtutveckla personalens kompetens så att företagen kan hävda sig ien allt hårdare internationell konkurrens. Av denna anledningmåste enligt propositionen arbetsgivarna ägna störreuppmärksamhet åt kompetens- och utbildningsfrågor än vad somvarit fallet . De av regeringen föreslagnautbildningsinsatserna förväntas höja den allmänna utbildnings-och kompetensnivån i arbetslivet. Regeringen anser därför attdet statliga stödet till utbildning i företag bör kunnaavvecklas successivt. Detta bör kunna ske stegvis för att deredan gjorda statliga åtagandena skall kunna fullföljas. Förnästa budgetår bör enligt regeringen det totala bidragetberäknas för i genomsnitt 9 000 personer och minskatill . Bidraget bör upphöra helt vidingången av . Besparingen beräknas bli totalt 1,4miljarder kronor.MotionerI tre motioner tas regeringens förslag om successivavveckling av företagsutbildning upp.Centern yrkar i motion A244 (yrk. 8) avslag på regeringensförslag att avveckla företagsutbildningen. framhålleratt företagsutbildning alltjämt kan vara ett konstruktivtinstrument i arbetsmarknadspolitiken och anser att åtgärden börfinnas kvar i nuvarande regelsystem. Det bör enligt motionärernaankomma på AMS att hantera de volymmässiga frågorna inom ramenför sitt ansvar.Samma uppfattning redovisar och () i motion A221.Vänsterpartiet motsätter sig i motion A287 (yrk. 10 delvis och11) regeringens förslag att det statliga bidraget tillutbildning i företag successivt avvecklas fram ochanser att man bör avvakta till dess ett system förkompetensutveckling finansierat av arbetsgivarna har tagitsfram. menar att de fortsatta nedskärningar avpersonal som förutsägs i finansplanen inom den offentligasektorn på ca 30 000 personer kräveratt ytterligare insatser görs för att förhindra påspädning avden öppna arbetslösheten. Motionärerna föreslår att ytterligare900 tillförs företagsutbildning under nästabudgetår.Hans Stenberg m.fl. (s) framför i motion A222 att det finnsmöjlighet för både anställda och arbetslösa att genomgåutbildning, men att det inte finns någon sådan möjlighet för denenskilde företagaren. Motionärerna framhåller därför behovet avändrade regler för att även möjliggöra kompetensutveckling förensamföretagare.Utskottets bedömningUtskottet vill i likhet med regeringen understryka attansvaret för att genomföra och finansiera utbildningsinsatser iföretag i första hand skall vila på arbetsgivarna.