bet · GJ01FiU5 · 1995-12-05 00:00:00 — Ett nytt utjämningssystem för kommuner och landsting, m.m. tillstyrker i dettabetänkande regeringens förslag tillnytt statsbidrags- och utjämningssystemför kommuner och landsting fr.o.m. år1996. Systemet syftar till att gekommuner respektive landstinglikvärdiga ekonomiska förutsättningaratt bedriva sin verksamhet.I samband med att riksdagenbehandlade ett motsvarande förslag ivårens kompletteringspropositionställde sig bakom degrundläggande principer för ett nyttbidrags- och utjämningssystem vadgäller syfte, inriktning, omfattningoch införanderegler som redovisades ipropositionen. ansågemellertid att man i första hand bordevälja en annan lagstiftningsteknik föratt uppnå de utjämningseffekter somförslaget i propositioneneftersträvade. Regeringen borde därföråterkomma till med ett nyttförslag i sådan tid att det skullekunna träda i kraft den 1 januari 1996.Förslaget till utjämningssysteminnebär att en utjämning avskatteinkomster och för skillnader istrukturella förhållanden görs så attde kommuner och landsting varsskattekraft och mätbara strukturellaförhållanden är sämre än genomsnittetfår ett utjämningsbidrag från staten.Kommuner och landsting vars skattekrafteller mätbara strukturella förhållandenär bättre än genomsnittet betalar enutjämningsavgift. Som ett komplementtill utjämningssystemet införs ettgenerellt statsbidrag till kommunerrespektive landsting som betalas ut medett enhetligt belopp per invånare. Föratt undvika drastiska förändringar förenskilda kommuner och landsting isamband med övergången till det nyabidrags- och utjämningssystemet skallsärskilda införanderegler tillämpasunder en åttaårig övergångsperiod.I betänkandet tillstyrker utskottetockså regeringens förslag till nytt system för återbetalning avmervärdesskatt till kommuner ochlandsting. Systemet syftar till attskapa konkurrensneutralitet mellankommunal verksamhet bedriven påentreprenad respektive kommunalverksamhet i egen regi. Ett annat syfteär att undvika en automatisk ökning avstatens kostnader för systemet.Utskottet behandlar i betänkandetockså ett antal motioner. Samtligamotionsyrkanden avstyrks.InledningI detta betänkande behandlarfinansutskottetdels proposition 1995/96:64 Ett nyttutjämningssystem för kommuner ochlandsting, m.m.,dels de med anledning av proposition 64väckta motionerna1995/96:Fi10 av m.fl. (m),i vad avser yrkandena 1-5,1995/96:Fi11 av . (m),1995/96:Fi12 av m.fl.(fp),1995/96:Fi13 av m.fl.(mp),1995/96:Fi14 av m.fl.(kds),dels de med anledning av proposition 25väckta motionerna1995/96:Fi16 av m.fl.(fp) i vad avser yrkandena 20 och 21,1995/96:Fi17 av m.fl.(v) yrkande 6 samt1995/96:Fi23 av och () yrkande 8.Utfrågning och inkomna skrivelserDen ordnade utskottet enutfrågning i ärendet med företrädareför ochLandstingsförbundet samtFinansdepartementet.Skrivelser har förutom frånKommunförbundet och Landstingsförbundetockså inkommit från De små kommunernassamverkan - Småkom samt från Danderydsoch kommuner.Regeringens lagförslagRegeringens i proposition 64 framlagdalagförslag återfinns i bilaga tillbetänkandet.Förslag i proposition 64Regeringen föreslår i proposition1995/96:641. att antar regeringensförslag till lag om generelltstatsbidrag till kommuner ochlandsting,2. att antar regeringensförslag till lag om utjämningsbidragtill kommuner och landsting,3. att antar regeringensförslag till lag om utjämningsavgiftför kommuner och landsting,4. att antar regeringensförslag till lag om införande av lagen(1995:000) om generellt statsbidragtill kommuner och landsting, lagen(1995:000) om utjämningsbidrag tillkommuner och landsting och lagen(1995:000) om utjämningsavgift förkommuner och landsting,5. att antar regeringensförslag till lag ommervärdesskattekonton för kommuner ochlandsting,6. att antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelserom kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m.,7. att antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1979:417) om utdebitering ochutbetalning av skatt vid ändring irikets indelning i kommuner, landstingoch församlingar,8. att till Generelltstatsbidrag till kommuner påtilläggsbudget till statsbudgeten /96 under sjundehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslagpå 14 ,9. att till Generelltstatsbidrag till landsting påtilläggsbudget till statsbudgeten /96 under sjundehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslagpå 4 ,10. att tillUtjämningsbidrag till kommuner ochlandsting på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /96under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på 21 ,11. att under en nyinkomsttitel på statsbudgeten,Utjämningsavgift för kommuner ochlandsting, för /96beräknar 21 245 000 000. Motionsyrkanden med anledning avproposition 641995/96:Fi10 av m.fl. (m)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att ett nytt ochlångsiktigt statsbidragssystem måstevara förenligt med grundlagensbestämmelser,2. att avslår regeringensförslag till nytt utjämningssystem förkommuner och landsting i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begären översyn av omfattningen av deoffentliga åtagandena och om ennationell finansiering av vissakommunala uppgifter i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att beslutar omförändringar i dagens utjämningssystemtill kommuner och landsting i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att beslutar omövergångsregler i det revideradeutjämningssystemet i enlighet med vadsom anförts i motionen.1995/96:Fi11 av m.fl.(m) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att ett nytt ochlångsiktigt statsbidragssystem måstevara förenligt med grundlagensbestämmelser,2. att avslår regeringensförslag till nytt utjämningssystem förkommuner och landsting i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att , vid avslag påyrkande 2, beslutar anpassainförandetilläggen i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om effekterna av att helt slopadel- och slutavräkningarna vidindragandet av prognosticeradeinkomstförstärkningar,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad som imotionen anförts om propositionenstillväxtfientliga effekter förStockholmsregionen.1995/96:Fi12 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att beslutar attkompensationsgraden ikostnadsutjämningen sätts till ,2. att beslutar att de imotionen anvisade förändringarna ikostnadsutjämningen på relevantaställen ersätter det i propositionenframlagda förslaget,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om uppdraget till SCB ochskattemyndigheterna,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om införandereglernasutformning och att statsbidraget därmedfördelas enligt dessa grunder,5. att avslår förslaget omkollektiv avräkning.1995/96:Fi13 av m.fl. (mp)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om justeradestatsbidrag till kommunsektorn tillföljd av framtida förändringar avavgiftsbetalningar till den föreslagna"momsfonden".1995/96:Fi14 av m.fl. (kds)vari yrkas1. att till generelltstatsbidrag till kommuner /96 anvisar utöver vad regeringen föreslagiteller således 17 ,2. att till generelltstatsbidrag till landsting /96 anvisar utöver vad regeringen föreslagiteller således 5 ,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om den kommunalasjälvstyrelsen,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om finansieringsprincipen,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om uppräkning för äldrefaktorni bidrags- och utjämningssystemet förkommuner och landsting,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om beräkningsgrunden förbarnomsorgsfaktorn i bidrags- ochutjämningssystemet för kommuner ochlandsting,7. att hos regeringen begären ny utredning syftande till att tafram en bättre modell för kommunalfinansiering,8. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring attfastighetsskatten påindustrifastigheter (0,) ochkommersiella lokaler () överförstill kommunsektorn.Motionsyrkanden med anledning avproposition 251995/96:Fi16 av m.fl.(fp) vari yrkas20. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om näringspolitik(avsnitt 5.2),21. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om mångfald och valfrihet istället för monopol inom kommunerna(avsnitt 5.2).1995/96:Fi17 av m.fl.(v) vari yrkas6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kommuner och landsting iavsnitt 5.7 En politik för arbete ochrättvisa.1995/96:Fi23 av och () vari yrkas8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om prioriteringar inom kommunalverksamhet. Ärendets tidigare beredningUtskottet behandlade deförslag om den kommunala ekonomin somregeringen lade fram ikompletteringspropositionen och ibudgetpropositionen (bet.1994/95:FiU19, rskr. 416 och 417). Ikompletteringspropositionenpresenterade regeringen bl.a. förslagtill ett nytt bidrags- ochutjämningssystem för kommuner ochlandsting samt förslag till ett nyttsystem för återbetalning avmervärdesskatt till kommuner ochlandsting.Det nya bidrags- ochutjämningssystemet skulle enligtförslaget träda i kraft den 1 januari1996. Systemet syftade till att gekommuner och landsting likvärdigaförutsättningar att bedriva sinverksamhet. Enligt förslaget skulledetta syfte uppnås genom införande aven inomkommunalt finansierad inkomst-respektive kostnadsutjämning samt genomett nytt generellt statsbidrag tillkommuner respektive landsting.Både inkomst- och kostnadsutjämningenskulle enligt propositionen ske genomen omfördelning av skatteinkomstermellan kommuner respektive landsting.Utjämningssystemet blev därigenom ettinomkommunalt finansierat system.Statsbidragen till kommuner ochlandsting utformades som ett allmäntfinansiellt stöd utan utjämnandeinslag. De föreslogs därför fördelasmed ett enhetligt belopp per invånareoch skulle bl.a. fungera som ettinstrument för ekonomiska regleringarmellan staten och kommunsektorn.Införandet av systemet borde enligtpropositionen ske på ett sådant sättatt inkomstförändringarna för enskildakommuner och landsting begränsadesunder en övergångsperiod.Lagtekniskt föreslogs i propositionenatt omfördelningen av skatteinkomster iett nytt bidrags- och utjämningssystemskulle ske genom en särskild lag omutjämning av skatteinkomster ochkostnader i kommuner och landsting.Inkomstutjämningen föreslogs såledesske genom att kommuner och landstingmed en beskattningsbar inkomst perinvånare som överstiger genomsnittetskulle få ett avdrag frånskatteinkomsterna, medan de med enbeskattningsbar inkomst per invånaresom understiger genomsnittet skulle fåett tillägg till skatteinkomsterna.Även utjämningen av strukturelltbetingade kostnadsskillnader skulleenligt förslaget ske genom tillägg tilloch avdrag från skatteinkomsterna.Riksdagen ställde sig bakom degrundläggande principerna för ett nyttbidrags- och utjämningssystem somregeringen föreslagit när det gälldesyfte, inriktning, omfattning ochinföranderegler. Underriksdagsbehandlingen aktualiseradesfrågan om grundlagsenligheten i denlagtekniska lösning som förordats ikompletteringspropositionen. Yttrandeninhämtades därför från Lagrådet ochkonstitutionsutskottet. Lagrådetavstyrkte lagförslaget med hänvisningtill vad som i regeringsformen anges omändamålet med den kommunalabeskattningen. Enligt Lagrådet skulleemellertid ett system med avgifter ochbidrag eventuellt inte anses strida motgrundlagens bestämmelser.Konstitutionsutskottet ansåg däremotatt det fanns flera omständigheter somgav utrymme åt en annan tolkning avregeringsformen än den Lagrådet gjort.Enligt meningvar det mycket angeläget attdet inte skulle finnas någon tveksamhetkring tillämpningen av regeringsformen.Utskottet pekade i sammanhanget påmöjligheten att avdragen och tilläggenenligt lagförslaget omvandlades tillavgift respektive statligtutjämningsbidrag.Mot bakgrund avkonstitutionsutskottets analys avgrundlagsfrågan ansåg finansutskottetatt det i och för sig hade varitmöjligt för att godkänna detdå föreliggande förslaget. Bl.a. föratt undvika all tveksamhet kringtillämpningen av regeringsformen bordei första hand emellertid en annanlagstiftningsteknik väljas för attuppnå de eftersträvadeutjämningseffekterna. Regeringen bordedärför återkomma till med ettnytt förslag. Det skulle föreligga isådan tid att det kunde träda i kraftden . Med hänsyn till attäven förslaget tillkonkurrenskorrigering avseendemervärdesskatt byggde på inomkommunalfinansiering borde de två förslagenenligt finansutskottet övervägas i ettsammanhang. Även i denna fråga borderegeringen därför återkomma tillriksdagen. De ikompletteringspropositionen framlagdalagförslagen avslogs således avriksdagen.Bakgrund till och motiv för kommunalaskatteutjämningssystemInnan utskottet behandlar förslagen ipropositionen och motionerna återgesinledningsvis det som utskottet anfördei sitt betänkande om sambandetmellan självstyrelse och enutjämning av de ekonomiskaförutsättningarna mellan kommunernarespektive landstingen (bet.1994/95:FiU19 s. 19-21). Det svenska samhället har av traditionsträvat efter att utjämna skillnadersom har sitt ursprung i olika regionalaförutsättningar. Denna utjämning harvarit en viktig del i utvecklingen avden svenska välfärden. Successivt hardet vuxit fram en uppfattning i detsvenska samhället - med starkt folkligtstöd - att människor skall kunnabosätta sig i olika delar av landetutan att detta innebär avsevärdaskillnader i ekonomiskt avseende.Som uttryck för detta har det sedanbörjan av funnits olikatyper av skatteutjämningssystem förkommuner. Likaså lämnas sedan lång tidtillbaka regionalpolitiskt stöd avolika slag för att kompensera regionersom är särskilt utsatta i olikaavseenden. Syftet med dessa åtgärder äratt så långt det är möjligt likställade ekonomiska förutsättningarna förkommunerna.De ekonomiska förutsättningarna förlandets kommuner att tillhandahållamedborgarna en god servicevarierar starkt mellan kommunerna.Dessa olikheter gäller såvälkommunernas inkomster som deraskostnader. Frågor om ekonomiskutjämning mellan kommunerna har därförständigt diskuterats, och olika typerav skatteutjämningssystem har funnitssedan år 1917.Skatteutjämningssystemen harsuccessivt vuxit fram och särskilttyngda kommuner har genom dem fåttstatsbidrag. När kommunalskattereglernaändrats har kommunerna kunnatkompenseras för det inkomstbortfalldessa ändringar föranlett. Redan på1960-talet utnyttjadesskatteersättningsinstrumentet till atti generellt bidragssyfte geöverkompensation till kommuner med svagekonomi. En mångfald olika lösningarhar valts som alla präglats av attriksdagen tagit ställning till olikaingrepp i kommunalbeskattningen.Det moderna skatteutjämningssystemethar funnits sedan början av 1970-taletoch har byggt på tillskott avskatteunderlag för behövande kommuner.När de statliga finansernaförsämrades i början av 1980-taletuppstod problem med att finansiera devkade kostnaderna förskatteutjämningssystemet. År 1986infördes en allmänskatteutjämningsavgift som togs ut iform av en fastställd procentsats påskatteunderlaget. infördes ensärskild skatteutjämningsavgift förkommuner med skattekraft avmedelskattekraften. Tilläggsavgiftenskärptes senare genom att gränsen föravgiftsuttaget sänkts i avsikt attytterligare reducera skillnaderna iskattekraft. Skatteutjämningssystemetupphörde och ersattes då av ettsystem med utjämningsbidrag. Samtidigtavvecklades en stor del av de tidigarespecialdestinerade statsbidragen. Detfinns ett starkt folkligtstöd också för principen om kommunalsjälvstyrelse. En viktig förutsättningför att den kommunala självstyrelsenskall kunna utövas på ett likvärdigtsätt är en utjämning av de ekonomiskaförutsättningarna med hänsyn till destora skillnaderna inom landet när detgäller skattekraft och strukturellaförhållanden av olika slag.Den kommunala självstyrelsen är enav de grundläggande principer på vilkaregeringsformen (RF) bygger. är emellertidvagt och det går inte att urförarbetena till regeringsformen utläsanågon närmare precisering av begreppet.Rätten att själv kunna finansiera dekommunala uppgifterna är emellertid enväsentlig del av den kommunalasjälvstyrelsen. En fri bestämmanderättförutsätter nämligen ekonomiskaresurser. Genom regeringsformen slåsockså fast att kommunerna får ta utskatt för skötseln av sina uppgifter.Bestämmelsen är ettprincipställningstagande och kan enligtförarbetena (prop. 1973:90 s. 231)"inte läsas så att den kommunalabeskattningsrätten måste vara fri ens iden meningen att varje kommun heltobunden kan bestämma skatteuttagetsstorlek". Detta uttalande kommenteradesi av riksdagengodkända betänkande (bet. KU 1973:26)inte på annat sätt än attpropositionens förslag i detta avseendeväl uppfyllde de krav som borde ställaspå ett grundlagsskydd för den kommunalasjälvstyrelsen.Enligt senare uttalanden avkonstitutionsutskottet (bl.a. KU1980/81:22 s. 8) måste emellertid enlagreglering alltid ge utrymme för enfri sektor för kommunerna och ävenbibehålla åtminstone en viss frihet förkommunerna när det gäller attfastställa beskattningens storlek.Vilka de uppgifter är som kommunernafår ta ut skatt för att sköta framgårinte av grundlagen. I stället sägs iregeringsformen att föreskrifter omgrunderna för den kommunalabeskattningen och om kommunernasbefogenheter och om deras åliggandenskall meddelas genom lag. Detta innebärenligt förarbetsuttalanden (prop.1973:90 s. 231) att det närmareförverkligandet av principen om denkommunala beskattningsrätten ärunderkastat lagstiftning.Till sådana åligganden förkommunerna som fordrar lagform hörbl.a. skyldigheten för en kommun atterlägga skatteutjämningsavgifter ochpastoratens skyldighet att betalakyrkoavgift till kyrkofonden.Grundläggande bestämmelser omkommunernas och landstingens kompetensfinns i kommunallagen. Enligt denna fårkommuner och landsting själva ha handom sådana angelägenheter av allmäntintresse som har anknytning tillkommunens eller områdeeller dess medlemmar och som inte skallhandhas enbart av staten, en annankommun, ett annat landsting eller någotannan. Paragrafen bygger på att enkommunal åtgärd skall främja ettallmänintresse. Den ger också uttryckåt den s.k. lokaliseringsprincipen,dvs. att en åtgärd skall varaanknuten till kommunen i fråga för attvara lagenlig.Lokaliseringsprincipen är emellertidförsedd med viktiga modifikationer.Genom olika befogenhetsutvidgandelagar, som alla innebär avsteg från denallmänna kompetensbestämmelsen och dekommunalrättsliga grundprinciperna, harkommunerna fått kompetens i olikafrågor där åtgärderna inte har denannars nödvändiga anknytningen till denegna kommunen.Som exempel på sådanabefogenhetutvidgande lagar kan nämnaslagen (1986:753) om kommunaltjänsteexport, lagen (1989:977) omkommunalt stöd tillungdomsorganisationer och lagen(1994:693) om rätt för kommuner,landsting och kyrkliga kommuner attlämna internationell katastrofhjälp ochannat bistånd. Ytterligare exempel ärde nu upphävda lagarna (1947:523) omkommunala åtgärder tillbostadsförsörjningens främjande m.m.och (1985:1052) om rätt för kommuneroch landstingskommuner att vidtabojkottåtgärder mot Sydafrika.Det är alltså som i lagbåde sätter gränserna för kommunernasbefogenheter och ålägger dem derasskyldigheter. Både befogenheter ochskyldigheter kan gå utöver vad somföljer av lokaliseringsprincipen.Genom åren har olika konstruktioneranvänts för att åstadkomma en kommunalskatteutjämning. Inom de ramar som drasupp av grundlagsstadgandena har skildalösningar valts, som dock allakaraktäriseras av att kommuner med lågskattekraft och/eller ogynnsammastrukturella förhållanden kompenseratsför detta jämfört med ekonomisktstarkare kommuner. Sådana system fannsnär regeringsformen antogs och nya harutformats sedan dess.Den särskilda skatteutjämningsavgiftsom infördes har blivit föremålför domstolsprövning sedan enkommuninnevånare överklagat en kommunsbeslut att taxera ut sådan avgift.Kammarrätten avslog dock överklagandetmed hänvisning till att skyldighetenatt betala sådan avgift var ettspecialreglerat åliggande som kommunenhade att följa vid sidan av övrigkommunal lagstiftning.I likhet med den senaste statligautredningen om skatteutjämning(SOU 1994:144) konstaterarfinansutskottet att utjämningen mellankommunerna har medverkat tilluppbyggnaden av välfärden i ochhar bidragit till att motverka "negativkonkurrens" och segregering mellankommunerna.Mot denna bakgrund anser utskottetatt ett väl fungerande system förskatteutjämning kan ge ett viktigtpositivt bidrag till att vitalisera denkommunala självstyrelsen i . Ett nytt utjämningssystem m.m.Utformningen av propositionenslagförslagI propositionen anger regeringen att enhelt avgörande förutsättning för attden kommunala självstyrelsen skall fåett reellt innehåll är att kommuner ochlandsting ges likvärdiga ekonomiskaförutsättningar. Detta ställer krav påen utjämning. Olika utjämningssystemhar också funnits sedan lång tid.Regeringen pekar vidare på att storaförändringar ägt rumnär det gäller de ekonomiskaförutsättningarna för kommunsektornsamt de ekonomiska relationerna mellanstaten och kommunsektorn, bl.a. genomdet nya systemet för statsbidrag ochutjämning som infördes år 1993.Statens finanser ger inte utrymme fören ökning av statsbidragen. Det hardärför blivit svårare att åstadkomma enöver tiden stabil och hållbarutjämning. Kommuner och landsting måsteenligt regeringen solidariskt medverkai ett nationellt statligtutjämningssystem. Det är inte minst motdenna bakgrund som regeringens förslagskall ses, heter det.När det gäller utformningen av det nyaförslaget har regeringen tolkatriksdagens beslut som ett klartställningstagande för de effekter somdet ursprungliga förslaget tillutjämning avsåg att åstadkomma, men attden tekniska lösningen måste vara enannan än den som föreslogs ikompletteringspropositionen. Denkonstruktion som regeringen nu föreslårinnebär att de kommuner och landstingsom har sämre förutsättningar ängenomsnittet i fråga om skattekraft ochmätbara strukturella förhållanden gesett statligt bidrag i utjämningssyftesamtidigt som de kommuner och landstingsom har bättre motsvarande förhållandenerlägger en utjämningsavgift tillstaten. Därigenom kommer ingen kommunoch inget landsting att ta ut skatt förskötseln av en annan kommuns eller ettannat landstings uppgifter.Regeringen anser att förslaget meddenna utformning är förenligt medregeringsformens bestämmelser och attdet bidrar till att uppfyllaregeringsformens intentioner i fråga omden kommunala självstyrelsen.Regeringen understryker att Lagrådetvid sin granskning av det nu aktuellaförslaget konstaterat att det välansluter till tidigare lagstiftning omkommunal skatteutjämning och attförslaget kan sägas ge uttryck för enkonstitutionell praxis som utvecklatstill utfyllnad av grundlagsregleringen.Lagrådet anger därför i sitt yttrandetill regeringen att man inte villmotsätta sig att förslaget läggs tillgrund för lagstiftning.Regeringen pekar också på att enkommitté tillkallats för att analyserainnebörden i den kommunalasjälvstyrelsen och beskattningsrättenoch dess förhållande tillgrundlagsbestämmelserna.I motion F10 av m.fl. (m)yrkas avslag på det revideradeförslaget till nytt utjämningssystem.Utformningen av det föreliggandeförslaget är enligt motionärerna enteknisk variant av det förslag tillinomkommunal utjämning som av Lagrådeti våras utdömdes som helt främmande och stridande mot grundlagen. Det äruppenbart att regeringens manöverendast är ett sätt att kringgåbestämmelserna i regeringsformen (1kap. 7 §) som säger: Kommunerna får taut skatt för skötseln av sinauppgifter. Innebörden av det nupresenterade förslaget blir exaktdetsamma som det tidigare utdömda.