bet · GI01AU8 · 1995-02-16 00:00:00 — I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottetregeringens förslag i proposition 1994/95:137 om ett nyttanställningsstöd.Anställningsstödet gäller för nyanställningar inomnäringslivet och skall avse personer som är registrerade somarbetslösa eller som har deltagit i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder november--. Stödet lämnasunder högst 12 månader.Stödet är utformat som ett avdrag motsvarande helaarbetsgivaravgiften, dock högst och person.Regeringens förslag avser tillsvidareanställningar somomfattar minst och som påbörjas under tidenden --den 15 maj 1995.Vid ärendets beredning i utskottet har kretsen av arbetsgivaresom kan omfattas av stödet begränsats till att avse företag medfärre anställda än 500 personer. Begränsningen är föreslagen föratt utesluta stora företag som bedömts inte ha behov av ettsådant stöd som det föreslagna.Stödärendet har notifierats hos , somslutligen skall behandla ärendet den 15 mars 1995.De erinringar som under hand har lämnats av kommissionen harinneburit att utskottet förordar en mindre ändring i förslaget.Det gäller frågan om vilka arbetslösa personer som kan kommai fråga för stödet. Den ytterligare inskränkningen bör göras attstödet skall avse personer som före anställningenär arbetslösa.Eftersom inte kommer att ta ställning tillstödet förrän har utskottet ansett attregeringen bör bestämma dag för ikraftträdande av lagen.Mot denna bakgrund anser utskottet vidare att den tidsperiodunder vilken anställningar får ske skall utsträckas t.o.m. den31 maj 1995.Med de ändringar som sålunda föreslagits tillstyrker utskottetatt ett nytt anställningsstöd införs.Företrädarna för Moderata samlingspartiet, ,liberalerna och Kristdemokratiska samhällspartietföljer upp sina motioner i en reservation som innebär avslag påpropositionen.I en reservation från förespråkas en annankonstruktion av anställningsstödet. I proposition 1994/95:137 föreslår regeringen -- efterföredragning av statsrådet -- att riksdagenantar de i propositionen framlagda förslagen tilllag om anställningsstöd,lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter.Propositionens lagförslag återfinns i bilaga 1 till dettabetänkande. Motioner väckta med anledning av proposition 1994/95:1371994/95:A17 av Per m.fl. (m) vari yrkas att riksdagenavslår regeringens proposition 1994/95:137.1994/95:A18 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att avslår proposition 1994/95:137,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder mot arbetslösheten.1994/95:A19 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition 1994/95:137Stöd för nyanställningar,2. att hos regeringen begär förslag om ensammanhållen politik, i enlighet med motionen, syftande till attsnabbt pressa tillbaka arbetslösheten.1994/95:A20 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att det i propositionen föreslagnaanställningsstödet endast skall omfatta företag med högst 500anställda,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare sysselsättningsskapandeåtgärder omfattande 2 miljarder kronor.1994/95:A21 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till konstruktionav stöd för nyanställningar,2. att godkänner vad i motionen anförts omriktlinjer för nyanställningsstöd,3. att beslutar anta förslag tilllag om anställningsstöd.1994/95:A22 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår proposition 1994/95:137 om stöd förnyanställningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder mot arbetslösheten.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19951994/95:A215 av m.fl. (m) vari yrkas2. att avslår regeringens förslag om ett riktatanställningsstöd.1994/95:A244 av m.fl. (c) vari yrkas7. att avslår regeringens förslag omnyanställningsstöd.1994/95:A270 av och () variyrkas1. att avslår förslaget om ett riktatanställningsstöd.1994/95:A271 av m.fl. (kds) vari yrkas7. att avslår regeringens förslag om riktatanställningsstöd.1994/95:A274 av m.fl. (mp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om extra sänkta arbetsgivaravgifter förföretag som anställer långtidsarbetslösa.1994/95:A275 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag omanställningsstöd till förmån för ett begränsat anställningsstödför personer som varit arbetslösa ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om anslag ikompletteringspropositionen om 2 tillanställningsstöd i enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:A281 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om riktatanställningsstöd i enlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:A285 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av det nyaanställningsstödet.1994/95:A286 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om generellt anställningsstöd.1994/95:A416 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om villkor i samband med det ibudgetpropositionen föreslagna nyanställningsstödet (NYS). PropositionenTrots att lågkonjunkturen började vända för ungefär två årsedan och antalet lediga platser, främst inom industrin, ökadehar arbetslösheten inte pressats ner med mer än ca enprocentenhet sedan kulmen . Anledningenhärtill är delvis att arbetskraftsutbudet ökat i takt medtillkomsten av flera sysselsättningstillfällen men också attövertidsuttaget kraftigt har ökat.Enligt årets finansplan väntas den öppna arbetslösheten minskafrån till . I slutet avmandatperioden beräknas arbetslösheten ha pressats ner till 6 %.Regeringens ambition är att ytterligare pressa nerarbetslösheten . Ungefär en halv miljonarbetstillfällen måste skapas för att skall kommatillbaka till en fullgod arbetsmarknad, framhålls det ipropositionen.Den centrala uppgiften är att få till stånd en stabil ochuthållig tillväxt, framför allt i näringslivet, och att fåtillbaka en hög sysselsättning och en låg arbetslöshet.Den viktigaste uppgiften är att skapa förutsättningar förnäringslivet att expandera. En uthållig ekonomisk tillväxt ochfull sysselsättning är det överordnade målet, framhålls det ipropositionen. Grunden för denna inriktning lades i denekonomisk-politiska propositionen . Ibudgetpropositionen går regeringen vidare med ytterligareförslag till åtgärder i riktning mot att ändraarbetsmarknadspolitiken till mer av aktivitet, flexibilitet ochkompetenshöjning för att understödja tillväxten och geutrymme för ökat stöd till de grupper som har särskilt svårt attfå arbete. Med den nu föreliggande propositionen tas ännu ettsteg i denna riktning.Regeringen strävar efter att skapa förutsättningar för ettbättre företagsklimat och ökade möjligheter att anställa.Förslaget i denna proposition skall enligt regeringen skapaytterligare förutsättningar för arbetsgivarna att kunnaanställa. Den risk som finns för utsatta grupper att permanentutestängas från arbetsmarknaden minskar samtidigt.Ett nytt tillfälligt anställningsstöd bör därför införas. Detskall inriktas på registrerat arbetslösa. Stödet syftar till atti det enskilda fallet kunna uppfylla ett eller flera av följandemål:a) att öka antalet arbetstillfällen i näringslivet och främjaekonomisk tillväxt,b) att stimulera företagen att begränsa övertidsuttaget tillförmån för nyanställning och att därmed fördela den totalaarbetstiden på ett mer rationellt sätt,c) att stimulera företagen att vid rekrytering till ledigaplatser anställa personer som är arbetslösa i stället för attrekrytera bland redan anställda i andra företag,d) att sänka kostnaden för expansion och därmed motverkatendenser till inflation.Anställningsstödet skall vara administrativt lätthanterligtoch avse enbart arbeten inom näringslivet (inkl. offentligt ägdabolag och affärsverk).Stödet bör enligt propositionen utformas så att enarbetsgivare får göra ett avdrag, som motsvarar helaarbetsgivaravgiften, dock högst och person,för nyanställningar som görs --den 15maj 1995. Avdrag medges vid tillsvidareanställning som omfattarminst av personer som varit arbetslösa ellerdeltagit i arbetsmarknadspolitiska åtgärder under minst fyraveckor november--. Avdraget fårgöras och tidigast avse lönekostnaderför mars månad 1995.Det är arbetsgivaren själv som beräknar nedsättningen för denanställde och drar av beloppet vid de månatliga inbetalningarnaav arbetsgivaravgiften. Kontroll av de lämnade uppgifterna fårske genom revision och genom stickprov av skattemyndigheten.I propositionen erinras om andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som syftar till att stimulera nyanställningar. Detfrämsta av dem är rekryteringsstödet. Fram t.o.m. den 31december 1994 fanns även det generella anställningsstödet (GAS).Rekryteringsstödet lämnas till arbetsgivare som anställerregistrerat arbetslösa, när arbetsförmedlingen inte kan hittanågon annan lösning. Stödet kan lämnas med högst avlönekostnaden, dock högst , . Arbetsgivaren kan också under vissa förutsättningar fåett rekryteringsstöd för anställning av högskoleutbildade. Isådana fall lämnas stödet och med högst50 % av lönekostnaden.Det nu föreslagna nyanställningsstödet skall kunna kombinerasmed rekryteringsstöd. Detta bör enligt regeringen ge ett starktincitament till företagen att medverka i kampen motlångtidsarbetslösheten.GAS infördes som ett tillfälligt stöd för nyanställningarunder 1994. Stödet innebar att avdrag fick göras frånarbetsgivaravgiften med ett belopp motsvarande av dennyanställdes bruttolön. Anställningen skulle omfatta minst sexmånader och minst 17 timmars arbete . Även GAS kundekombineras med rekryteringsstöd.Enligt regeringen har GAS inte haft tillräckligt attraktivutformning för att stimulera till permanenta anställningar. Dethar heller inte varit inriktat på de arbetslösa. Det nuföreslagna stödet är därför ett mera riktat anställningsstöd,anser regeringen.I propositionen görs en bedömning av hur många personer somskulle kunna komma att beröras av denna åtgärd. Om avdragetstimulerar till att anställa relativt tidigt ,skulle överslagsmässigt drygt 110 000 personer kunna beröras avåtgärden, heter det i propositionen. Med en sådan omfattningberäknas stödet medföra ca i minskadeintäkter för staten i form av arbetsgivaravgifter.Enligt propositionen är emellertid den faktiska kostnadenbetydligt lägre, eftersom satsningen innebär såväl minskadeutgifter som ökade inkomster för samhället. De offentligautgifterna för arbetslöshetsersättning och för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar. Stat och kommun fårökade intäkter i form av skatter och avgifter.I propositionen görs bedömningen att ett temporärtanställningsstöd baserat på nedsättning av arbetsgivaravgifternainte borde möta några hinder ur EU-perspektiv. Tvärtomförespråkar EU att de indirekta arbetskraftskostnaderna mycketväl kan minskas för att bekämpa arbetslösheten.Ärendet har notifierats hos Kommissionen för de Europeiskagemenskaperna ().MotionerModerata samlingspartiet, , Folkpartietliberalerna och Kristdemokratiska samhällspartiet yrkar avslagpå förslaget om ett nytt anställningsstöd. de grönavill ha en modifiering av förslaget, och förordarbl.a. en annan konstruktion av stödet.Moderaterna vidhåller i motion A17 den i partimotionenA215 framförda kritiken mot ett nytt anställningsstöd. De görbedömningen att regeringen kraftigt överskattar förslagetseffekter. Det kan inte uteslutas att några arbetslösakommer att erbjudas anställning med bistånd från det föreslagnastödsystemet. Det rör sig emellertid enligt motionärerna i alltväsentligt om anställningar som företagen i alla fall skulle hagjort. För företag som inte skulle ha anställt fler medarbetareom inte stödet funnits är ettåriga lönesubventioner av ytterstbegränsad betydelse. I förhållande till det ansvar enanställning innebär är den kortsiktiga lönesubventionen pågränsen till betydelselös, menar motionärerna.Liknande synpunkter förs fram i kommittémotion,A281.I motion A270 av och () yrkaslikaledes avslag på förslaget.Utöver vad sålunda redovisats framhålls i motion A17 att detvarken i budgetpropositionen eller i den nu aktuellapropositionen uppgetts hur anställningsstödet skall finansieras.I stället för ett nytt stöd sammanfattar motionärerna sinstrategi för nya arbeten enligt följande punkter:Företagen måste kunna växa och flera företag etableras.Skattesystemet måste ge goda förutsättningar för arbete ochföretagande.Lönebildningen måste främja rekrytering av ny arbetskraft.Arbetsmarknadslagstiftningen måste reformeras.Socialförsäkringarna måste ändras så att de befrämjar arbete.Arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän.Utbildningen måste vara av hög kvalitet och fortgå under helayrkeslivet.Arbetsmarknadspolitikens effektivitet måste höjas.I kommittémotion A22 anförs samma skäl föravslag på propositionen som i partimotionen A244.Enligt kan ett kortsiktigt generellt stöd av denomfattning det är fråga om inte påverka det långsiktigabeslutsfattandet i företagen. Småföretagen är i stället för detnu föreslagna stödet mer betjänta av långsiktiga och stabilaspelregler, generellt lägre arbetsgivaravgifter och åtgärder somger arbetsmarknaden större flexibilitet. Svårigheten är dessutomatt identifiera de möjliga arbetstillfällen som inte skullekomma till stånd utan stöd. Ytterst innebär förslaget ensubvention till de starka, expansiva företag som, oberoende avstöd, är i färd med att anställa.Centern förordar i motion A22 en arbetsmarknadspolitik byggdpå bl.a. följande. En skatteväxling med sänkt skatt på arbeteoch höjd skatt på miljöförstörande verksamhet. En generelltlägre skatt på arbete skulle ge incitament till nyanställningar.Man skall värna om jobben i lantbruket och livsmedelsindustrin.Motionärerna pekar på avbytarsystemet som genererararbetstillfällen på landsbygden. Sådana arbetstillfällen måsteman behålla i stället för att -- som regeringen i annatsammanhang föreslår -- avveckla.Centern framhåller även regionalpolitikens betydelse försysselsättningen i landets alla delar.Utöver behovet av generella åtgärder pekar motionärerna påriktade insatser för särskilt utsatta grupper. Ett personligtrekryteringsstöd som riktas mot människor med långaarbetslöshetsperioder förordas.Folkpartiets kommittémotion A18 yrkar avslag påpropositionen med angivande av de skäl som framförts ikommittémotionen A286. De anser att det i dagens läge med enuppåtgående konjunktur knappast är befogat med ettanställningsstöd liknande det som den förra regeringen infördeoch som då var befogat. I stället bör större resurser läggas pårekryteringsstödet som är en selektiv åtgärd och i huvudsakinriktat på den privata sektorn. Motionärerna framhåller bl.a.fördelarna med ett utbyggt rekryteringsstöd.Enligt motionärerna försvårar regeringen genom sin politik,bl.a. genom de s.k. återställarna, framväxten av nya arbeten ochförsämrar möjligheterna för småföretagen att anställa ochbehålla arbetskraft. Därför är det enligt motionärerna angelägetatt få ett mer företagsvänligt klimat, och regeringen bör därförsnarast återkomma till med förslag i denna riktning.Vänsterpartiet yrkar i motion A21att avslår regeringens förslag till konstruktion avstöd för nyanställningar,att godkänner vad som i motionen anförts omriktlinjer för nyanställningsstöd,att bifaller förslag till lag omanställningsstöd.I partimotion A287 anförs att förslaget är en jättesubventiontill företag som går bra. Ett anställningsstöd bör begränsastill enbart långtidsarbetslösa och till mindre företag. I motionA285 framhåller motionärerna att stödet måste ges en sådanutformning att en betydande del av detta kommer att avsearbetslösa invandrare.Enligt de synpunkter som framförs i motion A21 kan partiettänka sig ett temporärt nyanställningsstöd. Ett sådant bör dockenligt motionärerna riktas mer än vad regeringen tänkt sig ochdärmed göras väsentligt billigare. Ett sådant stöd kan beräknasmedföra en totalkostnad på 2 miljarder kronor.Motionärerna föreslår följande avvikelser från regeringensförslag:Stödet skall omfatta även offentliga arbetsgivare, dock medvissa undantag.Endast privata arbetsgivare samt offentligt ägda bolag ochaffärsverk med färre än 50 anställda skall ha rätt tillanställningsstöd.Den arbetslöse måste ha varit inskriven som arbetslös eller iåtgärd vid arbetsförmedlingen i minst 12 månader.Rekryteringsperioden som berättigar till stöd bör omfattatiden --den 30 september 1995.Stödnivån skall vara fallande. den 1mars--skall ett fullt avdrag av arbetsgivaravgiftengöras, dock maximalt . --den 30juni skall ett avdrag göras , dock maximalt ,och för tiden --skall ett avdraggöras , dock maximalt 3 000 kr.Miljöpartiet de gröna vidhåller i motion A20 i vissutsträckning den kritik mot utformningen av anställningsstödetsom framfördes i motionerna A274 och A275. I dessa motionerframhöll partiet att de i stället vill se en satsning på delångtidsarbetslösa, dvs. de som varit arbetslösa mer än tolvmånader. Dessutom vill partiet inte anslå så mycket pengar som 7miljarder utan anser att det skulle räcka med en tredjedel avden summan. I motion A20 menar partiet dock attarbetslöshetssituationen är sådan att det måste bli en avhuvuduppgifterna att snabbt skapa parlamentariskaförutsättningar för att fler meningsfulla jobb skall skapas.Motionärerna anser att regeringens förslag kan förfinas genomatt stödet inte kommer de företag till godo som redan gör storadevalveringsvinster. Stödet bör därför i huvudsak inriktas påhemmamarknaden. Stödet bör endast omfatta företag med högst 500anställda. Inom ramen för anslaget på bör detgöras omfördelningar som medför stimulans av gröna jobbinriktade på en bred och allomfattande allergisanering.Regeringen bör återkomma med ett investeringsprogram om 2miljarder kronor för detta ändamål.Kristdemokratiska samhällspartiet vidhåller i motion A19tidigare framförd kritik i motion A271 mot ett nyttanställningsstöd. Partiet pekar på att det är inkonsekvent attförst höja arbetsgivaravgiften för samtliga för att sedan sänkaden för vissa. I stället för det föreslagna stödet bör manfortsätta satsningen på rekryteringsstöd. Förslaget börföljaktligen avslås. En långsiktig och stabil ekonomisk politiki kombination med en aktiv arbetsmarknadspolitik är nödvändigför att skapa ett gott samhälle där alla får möjlighet att deltai samhällsbyggandet, framhålls det i motion A19.De nya arbetstillfällena måste skapas i den privata sektorn.En långsiktig och ambitiös satsning på utbildning,kompetensutveckling och forskning är nödvändig för att främjaexempelvis tillväxten av kvalificerad tjänsteproduktion,framhålls det i motionen. Nuvarande höga skattekilar på arbetefrämjar inte tillkomsten av nya jobb. Det krävs en långsiktigpolitik för att komma till rätta med detta problem.Motionärerna anser att en generell sänkning avarbetsgivaravgifterna i kombination med en höjning av skatterpå miljöfarliga utsläpp, avfall och energi skulle ge bättreeffekt än det föreliggande förslaget.Hushållssektorn är en annan del av den samlade ekonomin som äroutvecklad vad gäller privata tjänster.Riksdagen bör enligt motionärerna hos regeringen begära ensammanhållen politik i enlighet med vad som sägs i motionen, enpolitik som syftar till att snabbt pressa ned arbetslösheten.I motion A416 av och () ansermotionärerna att bör avslå förslaget. Om stödet likvälskulle införas anser man att det bör villkoras och att statenbör kunna kräva motprestationer av storföretagen. De vill haett tillkännagivande härom.Av utskottet under beredningen inhämtade uppgifterInför ärendets beredning i utskottet har kompletterandemuntliga uppgifter och synpunkter lämnats avarbetsmarknadsministern , generaldirektören , AMS, samt ordföranden i FöretagarnasRiksorganisation och utredningschefen därLennart Ohlsson.Arbetsmarknadsministern redogjorde inledningsvis för de motivsom ligger till grund för regeringens förslag såsom deantecknats i den föregående framställningen.Om man undantar nyanställningar vid vissa större företagskulle ca 70 000 personer kunna anställas med hjälp av det nyaanställningsstödet. Ungefär 50 000 av dessa beräknas ha varitarbetslösa mer än och ca 35 000 i mer än 12 månader.Tidigare utvärderingar av liknande stöd har visat på ennettoeffekt, dvs. med undantag av sådana som ändå skulle haanställts, på 10--(7 000--28 000 nyanställningar).De långtidsarbetslösa utgör nu en stor grupp påarbetsmarknaden. Genom att anställningsstödet kan kombineras medrekryteringsstödet innebär åtgärderna tillsammans en ytterligarestimulans att anställa långtidsarbetslösa, framhöllarbetsmarknadsministern.AMS generaldirektör har vid utfrågningen uppgett att gruppensökande som är kvalificerad för det aktuellasysselsättningsstödet är ca 550 000 personer. Av dessa är ca200 000 långtidsinskrivna . Medlångtidsinskrivna avses personer som har haft en obruteninskrivningstid vid arbetsförmedlingen under minst 2 år.Beräkningar har gjorts inom AMS på det utredningsförslag (SOU1994:152) som låg till grund för propositionen.Utredningsförslaget avsåg nyanställningar den 1januari--. Beräkningarna visar att av målgruppenarbetssökande skulle omkring 45 000 personer kunna komma attanställas även utan det föreslagna stödet. Beräkningen bygger pådet faktiska utfallet av näringslivets anställningar avmålgruppen , dvs.inskrivna vid förmedlingen minst --, och som anställdes . Nettoeffekten uppskattas till eller drygt5 000 personer. Med propositionens , dvs. den1 januari--, torde det bli fråga om högst 5 000personer.Liksom arbetsmarknadsministern framhöll AMS-chefensvårigheterna att göra bestämda uttalanden om nettoeffekterna avett stöd som det nu aktuella.Företrädarna för uppgav vidutfrågningen att stödet kommer samt att med denkonstruktion stödet föreslås få är effekten försumbar. Däremotär snedvridningseffekten betydande ur konkurrenssynpunkt.Småföretagen missgynnas dessutom av det föreslagna stödet.Storföretagen och då särskilt exportföretagen har råd attanställa utan stöd. De har också råd att ta risken av attanställa personer som senare kanske visar sig inte passa för detarbete de anställdes. Ett storföretag har nämligen olikamöjligheter att omplacera folk eller ge dem utbildning. Sådanamöjligheter saknar oftast de små företagen.Under ärendets beredning har vidare statssekreteraren iArbetsmarknadsdepartementet kallats till utskottet för attbesvara frågor i notifieringsärendet.Ett antal skrivelser med synpunkter på förslaget har underberedningen inkommit till utskottet.Utskottets överväganden om ett nytt anställningsstödUtskottet konstaterar att den uppgång i konjunkturen sominleddes -- och härefter fortsatt -- inneburit attsysselsättningen främst inom exportindustrin har ökat. Dettaförhållande har emellertid inte lett till att arbetslöshetenminskat på något påtagligt sätt. Anledningen härtill berorhuvudsakligen på att produktiviteten i företagen har ökat liksomäven övertidsuttaget.Arbetslösheten ligger därför som framgått av den tidigareframställningen fortfarande på en oroväckande hög nivå. Denmåste pressas tillbaka nu för att inte permanentas på dennahöga nivå. Övertidsuttaget måste omvandlas till reguljäraarbeten. Förutom insatser på andra politikområden -- främst inomden ekonomiska politiken -- är det viktigt att skapaförutsättningar för näringslivet att expandera och ökamöjligheterna att nyanställa.Åtgärder som syftar till att skapa arbetstillfällen vid sidanav den ordinarie arbetsmarknaden måste begränsas. I ställetmåste sysselsättningstillfällen på den reguljära arbetsmarknadenstå i centrum för arbetsmarknadspolitiken. Utskottet delarregeringens bedömning att kan komma att drabbas av sammahöga bestående arbetslöshet som många andra länder i omman inte vidtar aktiva insatser för att öka sysselsättningen ochunderlätta för de arbetslösa att komma in på den ordinariearbetsmarknaden.Bättre förutsättningar måste ges arbetsgivare att nyanställa.Ett tillfälligt anställningsstöd innebär sådana förbättrademöjligheter. Som framgått av den tidigare framställningen ärinte mindre än ca 200 000 personer inskrivna som långtidssökandevid arbetsförmedlingarna.