bet · GI01UU15 · 1995-03-16 00:00:00 — Genom densammanhållna organisationen bör den nya myndigheten på ett merflexibelt sätt än vad varit fallet kunna använda olikasamarbetsinstrument som exempelsvis gåvobistånd, u-krediter ochtekniskt samarbete för att förmedla ett bistånd anpassat efterbehoven i skilda länder och situationer.Utskottet tillstyrker att en ny sammanhållen biståndsmyndighetinrättas och de hittillsvarande myndigheterna BITS, SAREC, SIDAoch SwedeCorp läggs ned och inordnas i den nya myndigheten.Utskottets ställningstagande innebär att motionerna U203 (m)yrkande 13, U206 (kds) yrkande 6 och U311 (m) yrkande 5avstyrks.Enligt motion U209 (fp) finns det vissa nackdelar med ensammanhållen organisation på biståndsområdet. Det finns enligtmotionärerna viss risk för att mångfalden och flexibiliteten ibiståndet försvinner.Syftet med att skapa en sammanhållen biståndsmyndighet ärbl.a. att kompetenser och samarbetsinstrument härigenom skallkunna kombineras på ett flexibelt och effektivt sätt. Utskottetutgår från att de problem som motionärerna pekar på kommer attbeaktas i pågående arbete med att utforma en nymyndighetsordning.Med det anförda finner utskottet motion U209 (fp) yrkande 18besvarad.I motion U311 (m) förordas att en särskild enhet förbiståndspolitisk administration skall inrättas i södra särskild organisationskommitté har tillkallats för attförbereda och genomföra omorganisationen på biståndsområdet medsikte på att den nya biståndsmyndigheten skall kunna börja sinverksamhet . Med hänsyn bl.a. härtill avstyrkerutskottet motion U311 (m) yrkande 7.Enligt motion U203 skall besluta att utformningenoch ledningen av det svenska u-landsbiståndet skall ligga hosriksdagen och regeringen. Motionärerna anser att skallfastställa mål och medel för biståndet samt attUtrikesdepartementet skall inrikta sig på upphandling ochkontroll (yrkande 2).Vidare föreslår motionärerna att biståndets effekter påmottagarlandets utveckling bör utvärderas genom ett av UD ochmyndigheterna oberoende utvärderingsorgan (yrkande 12). Imotionen föreslås därför att ett sådant utvärderingsorganinrättas (yrkande 14).Utskottet konstaterar att det är och regeringen somfastställer mål och medel för det svenska utvecklingssamarbetet.Av propositionen framgår att en utveckling av systemen förstyrning och uppföljning av utvecklingssamarbete pågår både isvenska och i internationella biståndsorgan. Samtliga system gemensamma utgångspunkten att styrningen tydligare bör utgåfrån de resultat verksamheterna uppnår. Regeringen aviserar attden kommer att verka för en ökad effektivitet iutvecklingssamarbetet, dels i beredning och genomförandet avsvenska biståndsinsatser, dels i organisationen av den svenskabiståndsförvaltningen och dels i samarbetet med andra givare,inom EU och i det multilaterala samarbetet.Vad avser motionärernas förslag om ett friståendeutvärderingsorgan vill utskottet erinra om att kommittén föranalys av utvecklingssamarbetet lagt fram förslag om inrättandeav en ny fristående analys- och utvärderingsfunktion. Pågrundval av detta förslag avser regeringen att tillkalla ensärskild expertgrupp som skall arbeta i form av en kommitté. Ikommittén skall ingå kvalificerad analytisk kompetens från såvälSverige som utlandet, inkl. från utvecklingsländer.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion U203yrkandena 2, 12, 14 och 16.I motionerna U206 (kds), U230 (v) och U311 (m) ifrågasätts dengällande ansvarsfördelningen för Världsbanksfrågor mellanUtrikes- och . Motionärerna förordar atthuvudansvaret för Världsbanksfrågor skall återföras tillUtrikesdepartementet.Enligt gällande departementsförordning (SFS 1994:1676)ansvarar för ärenden som gäller"Världsbanksgruppen, i den mån sådana ärenden inte hör tillnågot annat departement". ansvarar å sinsida för bankgruppen "såvitt ärenden rör biståndspolitiskaaspekter av agerande i IDA-länder och iprogramländer för svenskt bistånd". UD ansvarar alltså förbiståndsfrågorna inom Världsbanksgruppen.Med anledning av motionsförslagen vill utskottet hänvisa tillatt det ankommer på regeringen att ta ställning till hur arbetetinom regeringens kansli skall organiseras för att regeringenskall kunna styra landet på ett så effektivt sätt som möjligt.Varje regering bör -- inom de ekonomiska ramar som riksdagenfastställer -- få fördela arbetet mellan sina medlemmar ochmellan olika delar av med hänsyn till denparlamentariska situationen, regeringens sammansättning, olikaärendegruppers samband och betydelse osv. Dessa frågor tillhöralltså exklusivt regeringens kompetensområde (Regeringsformen 7kap. 1 §).I detta sammanhang kan nämnas att frågan omansvarsfördelningen mellan ochUtrikesdepartementet berördes i en interpellationsdebatt den 17februari om Bretton Woods-institutionerna (prot. 1994/95:62)Finansministern anförde bl.a. att det kan tyckas som att mannedvärderar eller underskattar biståndsdimensionen i dessafrågor genom att ha dem liggande hos . Så ärinte fallet. Vidare framhöll finansministern att "vi iregeringskansliet har en gemensam beredning. Det finns ettgemensamt, kollektivt ansvar. Det sker icke någon beredning avfrågor som rör i de här dimensionerna utan att UDär med. Det är självklart. Det är en ordning som har visat sigfungera bra. Dessutom är inte ensamt om den. Det är denvanliga ordningen i världen. "Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten av att iärenden rörande biståndsdimensionen beaktas.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaU206 (kds) yrkande 4, U230 (v) yrkande 4 och U311 (m) yrkande 6.EU:s internationella utvecklingssamarbeteMotionernaEnligt motion U209 yrkande 13 bör verka för attmedlemsländerna fullföljer FN:s rekommendation om att minst 0,7prcent av BNI skall avsättas till bistånd.I motion U219 (v) föreslås att och EU skall verka föratt de internationella valutaorganen skall ge tillgångtill kredit (yrkande 2). Vidare anser motionärerna att iEU och FN skall verka för aktivt stöd till återuppbyggnaden iAngola (yrkande 4).Loméavtalet behandlas i motion U221 (mp). Motionärernaförordar att skall markera att vi i demeningsmotsättningar som föreligger mellan EU och ACP-ländernakommer att stödja ACP-länderna.Enligt motion U226(v) yrkande 4 bör verka för att iEU:s biståndsbudget medel avsätts för projekt som kommer barnentill del.Enligt motion U231(v) bör EU:s kompetens i enlighet medsubsidiaritetsprincipen begränsas till sådant som bättre kangenomföras internationellt än nationellt. Något särskiltEU-bistånd behövs inte utan innebär endast en uppsplittring avresurserna, säger motionärerna (yrkande 5).I samma motion anförs att som inte har ett kolonialtförflutet måste verka för en fullständig avkolonisering av EU:srelationer med tredje världen. När det nuvarande Loméavtaletlöper ut skall inget nytt tecknas. Alla skallbehandla lika (yrkande 6). Motionärerna tar även uppEU:s jordbrukspolitik (yrkande 7).I motion U232 (c) anförs att det är viktigt attSveriges agerande blir en integrerad del av vår biståndspolitik.Vi bör aktivt verka för att åstadkomma en bättre samordning avmedlemsländernas bilaterala bistånd.I motion U233 (mp) yrkande 11 anförs med hänvisning till vadsom redovisas i propositionen om svenskt agerande i EU att detär förhoppning att lyckas med attbibehålla sin självständighet och handlingsfrihet även när EU:spolitik är mer restriktiv.I motion K224(kds) yrkande 31 påpekas att EU:s biståndspolitiki flera avseenden följer samma principer som den svenska. Detfinns således, säger motionärerna, stora möjligheter att frånsvensk sida påverka EU:s biståndspolitik så att biståndet gesenligt samma kriterier som det svenska. Motionärerna framhållersärskilt att biståndet bör främja mänskliga rättigheter,demokrati, marknadsekonomi och effektivitet. Vidare anför de attSverige måste använda sig av sitt kunnande för att förbättraEU:s biståndsverksamhet. Motionärerna förordar att skallsöka förmå EU:s medlemsländer att ge utvecklingsländerna endefinitiv och snar skuldsanering (yrkande 32).I motionen behandlas även EU:s jordbrukspolitik. Motionärernamenar att inom EU måste verka för att EU:s gemensammajordbrukspolitik utformas på så sätt att den inte hämmaru-ländernas export av livsmedel och jordbruksvaror.I motion U231 (v) hävdas att EU-subsidierna för med sig attinhemska jordbruksprodukter blir utkonkurrerade. börinom EU verka för att blir självförsörjande medlivsmedel och att EU:s dumpning av överskottlivsmedel tillu-länder stoppas. Motionärerna förordar att EU skall bliledande i att värna rätt till en ren miljö.UtskottetEU:s bistånd finansieras dels över den reguljära budgeten,dels genom särskilda bidrag till den europeiskautvecklingsfonden (EDF). Från den senare finansieras det biståndsom utgår inom ramen för . Volymmässigt svarardet gemensamma EU-biståndet för 12--av EU-staternassamlade bistånd. av EG-biståndet utgår inom ramen förLomékonventionen till de 70 s.k. ACP-länderna (African,Caribean, Pacific). av biståndet under konventionenlandprogrammeras. av EU:s biståndsbudget används förlivsmedelsbistånd. Även insatser i , samticke-medlemsländer i finansieras från EU:sreguljära budget.EU:s biståndssamarbete har traktatfästs genomMaastrichtfördraget. Härigenom har förutsättningar skapats delsför ett fördjupat samarbete på den nationella nivånmedlemsstaterna emellan, dels för en ökad roll för EU vad gällersamordningen av biståndet. Däremot förväntas det inte resulterai att en ökad andel av medlemsländernas bistånd kommer attkanaliseras genom . Subsidiaritetsprincipengäller också inom biståndsområdet. Innebörden av detta är attdet gemensamma EU-biståndet skall utgöra ett komplement tillmedlemsländernas egna bistånd. Detta senare bistånd beslutarsjälvfallet varje land själv om. För svensk del kommer ca 10 %av biståndsbudgeten att gå till det gemensamma EU-biståndet.Medlemsstaternas bistånd genom uppgick år 1992till 3 493 miljoner ecu. Kommissionens bistånd harbudgettekniskt sett två former, dels det bistånd som förmedlasinom ramen för , dels det bistånd som förmedlasdirekt via kommissionen (s.k. budgeterat bistånd).De budgetmässiga konsekvenserna av EU-medlemskapet innebär enårlig kostnad om (12 månader)för EU:s bistånd till , och andra icke-ACP-länder. Detta belopp avräknas biståndsramenoch utgör en del av den svenska EU-avgiften till kommissionensbudget. Dessutom belastas biståndsramen med kostnaden förLomé-biståndet. Eftersom endast deltar i den i dagarnaförhandlade 8:e europeiska utvecklingsfonden kommerutbetalningar först att bli aktuella och då ibegränsad utsträckning (ca ). Utbetalningarnakommer därefter att öka i takt med att verksamheten under fortskrider.Förslag och synpunkter på hur skall agera sommedlemsland inom ramen för EU:s utvecklingssamarbete förs fram iflera motioner.Enligt motion K224 (kds) bör EU:s bistånd bygga på kriteriersom mänskliga rättigheter, demokrati, marknadsekonomi ocheffektivitet. Liknande synpunkter förs fram i motion U209 (fp).I motion U232 (c) framhålls att bör verka för att EU:sbistånd får en klar fattigdomsinriktning och att det bygger påen ekologisk grundsyn. I motion U233 (mp) önskar motionärernaatt skall hävda sin självständighet och handlingsfrihetäven i de fall då EU:s biståndpolitik är mer restriktiv.Som utskottet redovisat i det föregående överensstämmer deallmänna principerna för EU:s utvecklingsbistånd väl med desvenska biståndspolitiska målen. I propositionen anges en radområden som regeringen avser att prioritera i EU:s samarbete.Utskottet konstaterar att det råder en stor samstämmighet mellanregeringens och motionärernas syn på vilka biståndsfrågor somSverige bör verka för i EU-sammanhang. Utskottet räknar därförmed att aktivt kommer att verka för ett bättre ocheffektivare EU-bistånd bl.a. genom att förstärkafattigdomsinriktningen och verka för en förbättrad samordningoch konsistens i EU:s biståndspolitik.Med det anförda finner utskottet motionerna U209 (fp) yrkande13 (delvis), K224 (kds) yrkande 31, U232 (c) yrkande 12 och U233(mp) yrkande 11 besvarade.Enligt motion U231 (v) bör EU:s kompetens i enlighet medsubsidiaritetsprincipen begränsas till sådana insatser sombättre kan genomföras internationellt än nationellt.De grundläggande principerna för EU:s utvecklingssamarbete äratt det gemensamma biståndet skall komplettera medlemsländernasnationella biståndsinsatser. innebär ett stegi riktning mot ett fördjupat samarbete mellan EU:smedlemsländer. Däremot torde det inte leda till att en störreandel av medlemsländernas bistånd kommer att kanaliseras genomkommissionen.Subsidiaritetsprincipen som motionärerna åberopar är alltsåinte relevant för bedömning av vilka biståndsinsatser som skallgöras på det internationella respektive på det nationellaplanet.Med det anförda avstyrker utskottet motion U231 (v) yrkande 5.EU:s bistånd till livsmedel och jordbruksprodukter kritiserasi motionerna U209 (fp), K224 (kds) och U231 (v). Med anledningav motionerna vill utskottet anföra följande.EU:s bistånd inriktas på såväl jordbruksutveckling somlivsmedelsbistånd i form av varor. Vidare ställs finansiellaresurser till förfogande för inköp av livsmedel i u-länder.EU har lagt större tonvikt än på livsmedelsbistånd,bl.a. beroende på att Gemenskapen har ett överskott avjordbruksprodukter. kommer att innebära minskadesubventioner av export och överskottsproduktion och därmed ensundare världsmarknad för jordbruksprodukter. Detta kan innebäraökade möjligheter för export men kan även medföraökade kostnader för de länder som är beroende avlivsmedelsimport.EU:s biståndsministrar antog en resolution sominnebär att EU:s livsmedelspolitik skall inriktas mot merlångsiktighet, samordning av insatserna mellan gemenskapen ochmedlemsländerna. har fått i uppdrag att utarbetaen rapport för ministerrådet. Denna rapport skall analysera dengemensamma jordbrukspolitikens och annan gemenskapspolitiksinverkan på marknader och livsmedelssäkerhet i u-länderna.Utskottet utgår från att aktivt kommer att verka fören förändring av EU:s biståndspolitik när det gällerlivsmedelsbiståndet. Detta bistånd är så utformat att det i vissmån innebär att EU-ländernas överskottsproduktion påjordbruksprodukter subventioneras. Det är angeläget att resurserfrigörs för en förstärkning av fattigdomsinriktningen i EU:sbistånd.Mot denna bakgrund konstaterar utskottet att de synpunkter somförts fram i motionerna U209 (fp) yrkande 13 (delvis) och motionK224 (kds) yrkande 34 i allt väsentligt är tillgodosedda.Motionerna i här aktuella delar är alltså besvarade.Utskottet är inte berett att föreslå att skall göraen framställning till regeringen om att EU:s dumpning avlivsmedel i skall stoppas. Motion U231 (v) yrkande 7avstyrks således.Ett förslag i motion K224 (kds) går ut på att Sverigetillsammans med andra skandinaviska länder och börförmå övriga europeiska länder att öka sin biståndsandel av BNIfrån nuvarande (1990) till den av FN rekommenderadenivån på . Även i motion U209 (fp) framförs förslag avsamma innebörd.Utskottet har i det föregående konstaterat att internationellthar bidragen till utvecklingssamarbete gått ned. Utskottetfinner denna utveckling mycket beklaglig och oroväckande. Det ärdärför enligt utskottets mening angeläget att regeringen ikontakter med övriga EU-länder verkar för att dessa ökar sittbidrag så att biståndsandelen når upp till den av FNrekommenderade nivån. Motionerna U209 (fp) yrkande 13 (delvis)och K224 (kds) yrkande 33 får därmed anses besvarade.Enligt motion K224 (kds) bör söka förmå EU:smedlemsländer att ge utvecklingsländerna en definitiv och snarskuldsanering.Utskottet vill erinra om att en stor andel av EU:s samladebistånd är avsatt för stöd till ekonomiska reformer ochskuldlättnad. Bland de sakfrågor som enligt regeringensbedömning särskilt bör prioritera inom ramen förEU-samarbetet märks utveckling av former för stöd till enekonomisk-politiskt stabil utveckling inkl. stöd tillstrukturanpassningsprogram och ekonomisk-politisk dialog.Utskottet anser sig därför kunna räkna med att kommeratt verka i den riktning som motionärerna förespråkar. MotionK224 (kds) yrkande 32 är därmed besvarad.Beträffande förslaget i motion K224 (kds) att EU skall bliledande i att värna rätt till en ren miljö villutskottet erinra om att i EU-samarbetet särskilt avseratt prioritera integrering av miljöaspekter.Sverige avser också att prioritera en ökad inriktning påutveckling av mänskliga resurser inklusive hälsovård ochutbildningsstöd. Utskottet utgår från att i dettasammanhang särskilt kommer att verka för att medel avsätts förprojekt som kommer barnen till del.Med det anförda finner utskottet motionerna K224 yrkande 13och U226 (v, s, c, fp, mp, kds) yrkande 4 besvarade.Synpunkter och förslag rörande läggs fram imotionerna U221 (mp) och U231 (v). Enligt den först nämndamotionen skall i förhandlingarna mellan EU ochACP-länderna stödja dessa länders förhandlingsposition.Den nu löpande konventionen IV som avser perioden1990--1999 är föremål för en halvtidsöversyn.Inom ramen för denna översyn skall också den finansiella ramenför samarbetet --1999 fastställas. Enligt vadutskottet inhämtat har en viktig fråga i översynen varitutformningen av artikel 5 i konventionen där samarbetets närakoppling till mänskliga rättigheter understryks. I denna frågahar enighet nåtts om en text som tillgodoser såväl EU:s somACP:s önskemål. I texten nämns bl.a. att demokrati ochupprättandet av en rättsstat skall behandlas som grundläggandeförutsättningar för samarbetet. Möjligheter finns att avbrytasamarbetet vid brott mot dessa förutsättningar. Vidare har detvarit viktigt för EU att i översynen få flexiblare regler förprogrammeringen och effektivare genomförandeprocedurer. Vidarehar diskuterats ACP-ländernas önskemål om marknadstillträde förjordbruksprodukter.Utskottet utgår från att EU såväl i nu pågående förhandlingarsom när det gäller att genomföra beslutade åtgärder beaktar desynpunkter och önskemål som framförs av ACP-länderna.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion U221(mp).Utskottet är inte berett att föreslå att göra delångtgående uttalanden som föreslås i motion U231 yrkande 6.Motionen i här aktuell del avstyrks sålunda.Med anledning av de förslag om olika insatser för att stödjaAngola som förs fram i motion U219 (v) vill utskottet framhållaatt krigssituationen i landet har gjort det nödvändigtatt koncentrera samarbetet till insatser av katastrofkaraktär.Efterlevnaden av fredsöverenskommelsen kommer att bli avgörandeför utvecklingen i landet.Enligt vad utskottet inhämtat följer IMF utvecklingen i Angolaoch har regelbundet kontakter med myndigheterna.Förutsättningarna för ett låneavtal med IMF bedöms förnärvarande som dåliga. Den angolanska ekonomin befinner sig isvår obalans bl.a beroende på omfattande militärutgifter.Härtill kommer en svag institutionell struktur som bidrar tillsvårigheterna att genomföra ett ekonomiskt program. Omfredsprocessen utvecklas i positiv riktning kan denna situationförändras relativt snabbt. Den nordiske representanten i IMF haruttalat att förhandlingar mellan IMF och de angolanskamyndigheterna bör påbörjas . Enligtnuvarande planering skulle sådana förhandlingar kunna inledasunder våren 1995.Med det anförda anser utskottet motion U219 (v) yrkandena 2och 4 besvarad.Utredningar m.m.Sammanfattning av propositionen (s. 67--73)I propositionen redovisas en rad förslag från utredningar ochregeringens ställningstagande till förslagen.I rapporten (Ds 1994:132) Hållbart bistånd -- det svenskabiståndet efter UNCED anges vissa sektorer som särskiltväsentliga för svenskt utvecklingssamarbete. Det gäller främstvatten- och matförsörjning respektive miljöproblem förknippademed urbanisering och den moderna sektorn.Arbetsgruppen anser att en mer systematisk satsning påkapacitets- och institutionsutveckling behöver göras. Stödettill miljöekonomi bör öka för att höja kompetensen i u-länderna.Stödet till enskilda organisationer som arbetar inom området börhöjas . Vidare menar arbetsgruppen attSveriges aktiva insatser i det globala miljö- ochutecklingssamarbetet kräver en sektorsövergripande organisation.Regeringen delar arbetsgruppens uppfattning att strävan mothållbar utveckling på ett mer uttryckligt sätt bör genomsyrautvecklingssamarbetet. Utredningsförslagen är föremål föröverväganden inom . Regeringen avser återkommatill i dessa frågor.I propositionen föreslås utvidgade insatser för demokratiskuppbyggnad.Regeringen ansluter sig i huvudsak till utredningsförslagenoch anser att ett stöd till utveckling av partier i såvälu-länder som i bör införas. Förslag härombehandlas i det följande i detta betänkande.Kommittén för analys av utvecklingssamarbete (KAU) redovisadesommaren 1994 sina överväganden i frågan om hur övergripandeutvärdering och analys inom biståndsområdet bör bedrivas pålängre sikt. Detta gjordes i betänkandet (SOU 1994:102) Analysoch utvärdering av bistånd. Betänkandet har remissbehandlats.KAU har låtit genomföra en rad delstudier. Kommittén kommer attredovisa slutsatser från dessa studier i ett avslutandebetänkande.Regeringen delar kommitténs uppfattning att det är viktigt attförbättra det analytiska underlaget för biståndspolitiken ochatt öka erfarenhetsåterföringen. Här krävs åtgärder inom bl.a.regeringskansliet, främst , ochinom den nya sammanhållna biståndsmyndigheten.Vidare bör resultaten av olika analys-, utvärderings- ochutredningsinsatser på ett mer systematiskt sätt påverkautformningen av den operativa verksamheten.I likhet med kommittén anser regeringen att en ökad tillgångtill fördjupade och från förvaltningen fristående analyser ochöverväganden beträffande olika delar av det internationellautvecklingssamarbetet vore till fördel. Regeringen kommer idetta syfte att tillkalla en särskild expertgrupp som skallarbeta i form av en kommitté.Frågan om att etablera en WHO-anknuten högskola förmedicinsk-teknisk förvaltning i har diskuterats under desenaste åren. Som ett led i beredningsprocessen beslötregeringen att göra en särskild granskning av projektet.Resultatet presenterades för regeringen i början av hösten 1994.Övrigt utrednings- och analysarbeteI propositionen redovisas att följande fyra kommittéer lämnatförslag rörande det svenska utredningssamarbetet.Biståndsförvaltningsutredningen har i betänkandet (SOU1994:19) roller i biståndet behandlat bl.a. regeringensstyrning av förvaltningens verksamhet, kompetensförsörjning ochbehovet av en klar uppgiftsfördelning mellan de statligabiståndsorganen.Konsekvenserna av ett svenskt medlemskap i har analyseratsingående . I betänkandet (Ds 1994:106) redovisas enöversyn av SAREC:s svenska u-landsforskning.En översyn av biståndsarbetares sociala villkor har påbörjatsunder hösten 1994.En annan utredning har analyserat krav på innehåll samtutformning och produktion av statistik rörande detinternationella utvecklingssamarbetet. Förslag om eninformationsstrategi för ochbiståndsmyndigheterna har också lagts fram.MotionernaFolkpartiet liberalerna framför i motion U209 (yrkande 2) atten ny u-landspolitisk utredning bör tillsättas. Det är nu dagsatt prioritera innehåll och kvalitet i biståndet. Motionärernaföreslår att en parlamentarisk utredning skall få i uppdrag attse över vår u-lands- och biståndspolitik inför 2000-talet.I samma motion (yrkande 3) föreslås att det vid en förnyadprövning bör övervägas att stryka det s.k. oberoendemålet.Vidare bör jämställdheten mellan könen lyftas fram ibiståndsmålen, enligt motionärerna.I motion U228 (mp) (yrkandena 1 och 2) framförs att det börtillsättas en utredning som utformar en biståndslag som skyddarnaturområden i samma utsträckning som i . Vänsterpartietframhåller i sin partimotion U231 (yrkande 4) att enskildaorganisationers och solidaritetsrörelsers erfarenheter börtillvaratas i biståndsutredningar.Enligt motion U201 (m, s) finns det anledning att påskyndainrätttande av ett WHO-universitet i . Medel bör finnastillgängliga för snabba svenska initiativ i frågan.I liberalernas motion Ub711 (yrkande 7) framhållsatt regeringen aktivt bör engagera sig i att ettmiljöuniversitet etableras i .