bet · GI01KrU15 · 1995-03-16 00:00:00 — I denna föreslås att det börinrättas ett organ som skulle samordna kulturaktiviteter ilandet , då efter beslut av EU:skulturministrar utsetts till kulturhuvudstad. Utskottetanser att det inte bör ankomma på att ta initiativtill ett sådant organ.Andra decentraliseringsfrågorI motion Kr235 (m) yrkas att som sin mening skall geregeringen till känna följande.Fortfarande fördelas de statliga kulturanslagen med sex gångerså stora anslag per stockholmare som per göteborgare ellerMalmöbo. Detta kan inte få fortsätta i längden.Kulturutskottet ser yrkandet -- innebärande krav på enomfördelning av kulturstödet -- som ett uttryck förbedömningar av samma karaktär som utskottet gjorde då utskottetvåren förordade att en kulturpolitisk utredning skulletillsättas. Utskottet angav att huvuduppgiften för en sådanutredning borde vara att utvärdera i vad mån 1974 årskulturpolitiska mål uppfyllts och att därvid särskilduppmärksamhet borde ägnas åt bedömningen avdecentraliseringsmålet. Utskottet framhöll att de statligainsatserna till den regionala utvecklingen på kulturområdetvarit betydande men att det ännu kvarstår önskemål om insatserav betydande omfattning. Utskottet framhöll också -- i sambandmed diskussionen om regionala centrum i landet -- bl.a. att decentrala kulturinstitutionerna har varit och är av storbetydelse för hela landets kulturliv, något som kommit tilluttryck i budgetbedömningar. Utskottets överväganden har senarekommit till uttryck i direktiven till Kulturutredningen.Utredningen får inte lägga fram några förslag som innebärbudgetförsvagningar och detta har inte heller föreslagits avmotionären. I de ursprungliga utredningsdirektiven understryksemellertid att det är angeläget att de resurser som ställs tillförfogande används effektivt så att kulturen också i framtidenkan ges goda ekonomiska villkor. Utredningen bör bl.a. bedöma omdet inom nuvarande resursramar finns behov av förändringar i denstatliga kulturbudgeten mot bakgrund av utredningensöverväganden om statens ansvar och önskemålet att främja enlångsiktig och stabil finansiering av prioriteradekulturverksamheter. I tilläggsdirektiven anges att om statensinsatser för kulturlivet skall få önskad effekt måste deanvisade medlen utnyttjas optimalt. Regeringen vill därförunderstryka vikten av att kommittén prövar den statsunderstöddakulturverksamheten från grunden, inbegripet motiven för statensansvarstagande.Utskottet anser mot bakgrund av den lämnade redovisningen attdet inte är erforderligt med något initiativ medanledning av motionskravet (motion Kr235). Utskottet villtillägga att utredningens ställningstagande då det gäller detstatliga kulturstödet självfallet måste ske med utgångspunkt ien bedömning av hur de mål som enligt utredningen bör gälla förkulturpolitiken främjas på det mest effektivasättet.Utskottet har behandlat frågan omnationella uppdrag skall kunna ges åt museer eller andrakulturinstitutioner ute i landet som har andra huvudmän änstaten (se bet. 1992/93:KrU17 s. 10--11 och 15--17 samt bet.1993/94:KrU18 s. 9--11). I linje med vad utskottet anförttidigare konstaterar utskottet att överväganden rörande dennafråga får anses ligga inom ramen för uppdrag.Till utredningen har genom de utfärdadetilläggsdirektiven överlämnats bl.a. Museiutredningensbetänkande (SOU1994:51) Minne och bildning. I detta betänkandeföreslås att de statliga museerna skall samordnas i fyra störremuseienheter och att de nationella uppgifter, som dessamuseienheter skall ansvara för, kan förvaltas i olika delar avlandet. Utskottet återkommer till denna fråga. betänkande (SOU1994:52) Teaterns roller haröverlämnats till . Också i detta betänkandebehandlas frågor om nationella uppdrag, bl.a. såvitt avserbarnteaterområdet. Utskottet anser att de nu aktuellamotionsyrkandena bör bedömas med utgångspunkt i attKulturutredningens arbete inte bör föregripas och att riksdagendärför bör undvika att nu göra några principiella uttalanden ifrågan om ansvaret för nationella uppdrag på museiområdet ellerinstitutioner på andra kulturområden. I det sagda ligger ocksåatt inte i detta sammanhang bör lägga fast några nyanationella uppdrag inom kulturområdet. Mot bakgrund av dengjorda bedömningen behandlar utskottet i det följande ett antalmotionsyrkanden som avser frågor om fördelning av nationellauppdrag eller om fastställande av nya sådana.Röhsska museet i är ett kommunalt museum förkonsthantverk och design. Museet har tillkommit genomtestamentariska förordnanden till . Museet ingår iGöteborgs museer, som erhåller statsbidrag i form av grundbidragför utställningsverksamheten via anslaget Bidrag till regionalamuseer. I motion Kr219 (fp) lämnas en redovisning för museetsverksamhet. Motionärerna anser -- med hänsyn till pågåendediskussioner om ett formmuseum -- att redan nu skallbesluta att skall ha det nationella ansvaret förkonsthantverk och industridesign.Kulturutskottet har vid en rad tillfällen behandlat frågor omRöhsska museet (se bl.a. bet. 1991/92:KrU1 och 18, bet.1992/93:KrU17 och bet. 1993/94:KrU18). Sedan utskottet senastbehandlade sådana frågor har lagt fram sittbetänkande. Som delvis berörts i det föregående föreslås att dettill de föreslagna statliga museienheterna med nationellauppgifter skall kunna knytas funktioner, som finns påandra platser än i . Det behöver inte ske genomförändrat huvudmannaskap utan kan också ta formen av avtal påviss tid om vilka uppgifter och funktioner som skall fullgöras.Detta förfarande kan t.ex. tillämpas på , därkonst- och industridesign utvecklats i en form som har karaktärav riksintresse, anförs det i betänkandet. Utskottet konstateraratt denna bedömning omfattas av de överväganden som görs inomKulturutredningen. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionKr219.Även i motion Kr248 (fp) tas upp en Göteborgsinstitution,nämligen teater på , som organisatoriskt ingåri . Motionärerna, som närmare redovisarverksamheten vid teater, vill att skall beslutaatt teater skall erhålla ett nationellt uppdrag att svaraför utvecklingsinsatser inom barn- och ungdomsteatern.Som också motionärerna redovisar har Teaterutredningenuppmärksammat verksamheten vid teater. Utredningen anseratt en barnteaterscen skall få ett särskilt nationellt uppdragför utvecklingsinsatser på barnteaterområdet. Grunden i ettsådant uppdrag skall vara att värna om hög konstnärlig kvalitetoch att skapa förutsättningar för förnyelse av svenskbarnteater. Uppdraget bör vara tidsbegränsat och ge utrymme förkonstnärliga omprioriteringar. Det bör kopplas till en befintligteater vars huvudman är beredd att också ekonomiskt stödjaverksamheten. Staten bör dock stå för huvuddelen avmerkostnaderna. Inledningsvis bör det nationella uppdraget gestill teater. Detta val grundas främst på konstnärligabedömningar, men det innebär också en statlig regional satsningi , anser (SoU 1994:52 s. 237).I enlighet med utskottets inledande bedömning börKulturutredningens ställningstagande till Teaterutredningensförslag inte föregripas. Motion Kr248 bör därför inte föranledanågon åtgärd.I tre motioner -- Kr226 (kds), Kr245 (s) och Kr246 (fp) --framställs förslag som syftar till att det skall inrättas ettnationellt centrum för blåsmusik och att Östgötamusiken iLinköping skall vara detta centrum. I motionerna understryksvikten av att de traditioner och kunskaper som skapats inomblåsmusiken bevaras och utvecklas. Det behövs ett nationelltkontaktnät som kan bevaka den internationella utvecklingen ochinitiera samverkan inom landets blåsmusikverksamhet. Utskottethänvisar i övrigt till den utförliga motivering som finns imotionerna.På blåsmusikområdet har uppmärksamhetensärskilt inriktats mot frågan om nedläggningen av Stockholmsblåsarsymfoniker, för vilka Svenska rikskonserter är huvudman.Som närmare framgår av årets budgetproposition (bil. 12 s. 89)bör Blåsarsymfonikernas framtid prövas i ett brettkulturpolitiskt perspektiv, nämligen inom . Detär självklart att denna prövning ger särskildanledning att göra en bedömning av blåsmusikens ställning ilandet. Därvid aktualiseras frågan om inrättande av ett centrumför blåsmusiken, som förordas i motionerna, och om placeringenav ett sådant. Med hänsyn till det anförda och dåKulturutredningens arbete inte bör föregripas påkallarmotionerna inte någon åtgärd.I detta sammanhang behandlar utskottet även motion Kr265 (v),såvitt däri framställs ett yrkande som innebär att det skallinrättas en riksscen för mångkulturell folkmusik och -dans(yrkande 6). Motionärerna framför synpunkter på behovet av ensådan scen med utgångspunkt i det ökande intresset för folkmusikoch i det förhållandet att andra musik- och teaterformer hartillgång till motsvarande institutioner. I motionenexemplifieras detta förhållande med den statliga Dramatiskateatern, det landstingsstödda i och denenskilt drivna Jazzscenen på Fasching i . det är självklart att som är ettmångkulturellt samhälle också söker en mångkulturell identitet.Utskottet anser att även den i detta motionsyrkande upptagnafrågan -- i den mån den avser statligt stöd till folkmusik och-dans -- ligger inom ramen för arbete. Dettabör i enlighet med vad som anförts i det föregående inteföregripas. Yrkandet avstyrks.I flera motioner läggs fram förslag som avser Sjöhistoriskamuseets verksamhet och lokalisering.Sjöhistoriska museets huvudbyggnad utgörs av en av RagnarÖstberg ritad byggnad på i . Byggnadenligger i nära anslutning till och -- . , som är en del av Statensförsvarshistoriska museer och tillhör Försvarsdepartementetsverksamhetsområde, är beläget i . Betydandeinvesteringar görs f.n. på i genom att däruppförs en ny byggnad för museet, Nya . Stumholmenligger nära Trossö, där bl.a. örlogsvarvet finns. Här bör ocksånämnas att i en framställning till regeringenföreslagit att museets nuvarande huvudbyggnadöverlåts till stiftelsen, som där avser att inrätta ettNobelmuseum. Utskottet återkommer till frågan om statsbidragtill ett sådant museum.I motion Kr281 (s) förordas att skallflyttas till , sydväst om motion Kr279 (c) föreslås att skalllokaliseras till det nya i (yrkande 4).Med en utförlig motivering -- innefattande en bred redovisningför det kulturarvet i -- föreslår motionärernabakom motion Kr271 (s) att museets uppgifter pådet örlogsmarina området förs över till Nya iKarlskrona så att detta museum får ansvar för hela detta område.Med anledning av motionerna vill utskottet erinra om följande.I de utfärdade tilläggsdirektiven till Kulturutredningenfick utredningen i uppdrag att ta fram underlag införregeringens ställningstagande i frågan om överlåtande avSjöhistoriska museets huvudbyggnad till . Isamband därmed skall utredningen överväga en alternativlokalisering av , t.ex. i anslutning tillGalärvarvet vid . Även annan ort med anknytning tillsvensk sjöfart kan övervägas. Frågan om överförande avSjöhistoriska museets samlingar till i ären möjlighet som skall vägas in i prövningen. Förslag i dennadel skall redovisas till regeringen senast den 31 mars 1995.De i motionerna upptagna frågorna omfattas således avKulturutredningens uppdrag. Utredningens överväganden, som ienlighet med det anförda skall redovisas , bör inteföregripas. Yrkandena bör således inte föranleda någon åtgärd avriksdagen.I detta sammanhang behandlar utskottet även motion Kr205 (mp),såvitt däri föreslås att avsätter medel till ettNobelmuseum (yrkande 7).Utskottet har inhämtat att representanter förNobelstiftelsen, som förvaltar Nobels efterlämnade förmögenhet,utreder förutsättningarna för att inrätta ettmuseum med tyngdpunkt på nobelpristagarna och deras insatser.Avsikten med museet är att skapa ett unikt vetenskapligt ochkulturellt museum om nobelprisen med syfte att spegla denvetenskapliga kulturella och politiska utvecklingen samt attinformera om exempelvis vetenskapens nuvarande inriktning.Utredningsarbetet syftar till att lokalisera museet tillStockholm. Som redovisats i det föregående skallKulturutredningen lämna förslag till beslut medanledning av framställning från om förvärv avSjöhistoriska museets byggnad för inrättandet av museet. Här börockså nämnas att även förutsättningarna för inrättandet i Osloav ett museum om undersöks.Utskottet anförde med anledning av motionskravrörande Nobelprismuseum i att det enligt utskottetsuppfattning inte ankommer på att ta initiativ i frågaom inrättande eller lokalisering av ett (bet.1994/95:KrU1). Utskottet bör inte heller ta initiativ tillstatsbidrag till ett sådant museum. Motionsyrkandet avstyrks(yrkande 7 i motion Kr205).Malmö bör få en opera, anser motionären bakom motion Kr201(m). Finansieringen bör ske genom överförande av bidrag som nuutgår till och genom omfördelning av bidragsom nu utgår till kultursektorn inom Stockholmsregionen.Utskottet vill framhålla följande. Stadsteaterombildades till aktiebolag. finns i Malmöett moderbolag, Musik och , som har tredotterbolag med inriktning på talteater, musikteater och dansresp. disponerar numera egnalokaler. , som svarar för musikteater ochdans, bedriver sin verksamhet huvudsakligen på tidigare MalmöStadsteaters stora scen. Denna teater har ytterligare en scen.För omkring återinvigdes Hippodromteatern som äravsedd för talteatern. Betydande statsbidrag utgår tillmoderbolaget.Motionsyrkandet synes syfta till att det skall byggas en nyoperabyggnad för musikteater med egna grundbidrag. Utskottetvill framhålla att frågan om uppförandet av en särskildoperabyggnad i i första hand får prövas av de lokala ochregionala huvudmännen. Det ankommer också på huvudmännen attavgöra i vilken organisatorisk form kulturverksamheten skalldrivas. Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till attTeaterutredningen i ett teaterpolitiskt handlingsprogram tagitupp punkter som avser att stärka bl.a. operakonstens ställning iorter utanför , däribland (se SOU 1994:52 s.239). Som tidigare angetts har betänkandeöverlämnats till . Bl.a. skall detta betänkandeoch remissvaren över betänkandet bilda underlag förKulturutredningens fortsatta överväganden. Dessa bör inteföregripas.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen.StatsbidragsfrågorI detta avsnitt behandlas yrkanden som avser den statligabidragsgivningen på kulturområdet. Flera av motionskraven kanockså ses som decentraliseringsfrågor.Det är nödvändigt att det statliga ansvaret påkulturområdet preciseras, anser motionärerna bakom motionKr233 (m). De utvecklar skälen för detta närmare (yrkande 2).Utskottet anser att motionsyrkandet är tillgodosett genom dedirektiv som utfärdats för . Utskottet villsärskilt hänvisa till att det i utredningens tilläggsdirektivanförs att kulturpolitikens förnyelse, som är kärnan iutredningens uppdrag, förutsätter en översyn av vilka områdensom skall prioriteras inom den statliga kulturbudgeten. Omstatens insatser för kulturlivet skall få önskad effekt måste deanvisade medlen utnyttjas optimalt. Regeringen vill därför,anförs det i motiven, understryka vikten av att utredningenprövar den statsunderstödda kulturverksamheten från grunden,inbegripet motiven för statens ansvarstagande. Utredningen skallbelysa varje delområde från denna utgångspunkt. I enlighet meddet sagda påkallar motionsyrkandet inte någon åtgärd avriksdagen.I tre motioner tas upp frågor om det framtida statligastödet till länsmuseer och, i en av motionerna, länsteatraroch andra regionala kulturinstitutioner.Enligt motion Kr279 (c) yrkande 3 och motion Kr283 (c) yrkande1 bör grundbidragssystemet till länsmuseerna bibehållas. Vidarebör enligt motion Kr205 (mp) regionala kulturinstitutioner somlänsmuseer och länsteatrar prioriteras vid kommandekulturinsatser (yrkande 10).Utskottet anser att överväganden inte börföregripas. med detta ställningstagande vill utskottetframhålla att det råder en allmän uppslutning kring värdet avden väl utbyggda infrastruktur som finns då det gäller bl.a.museer och teatrar att det finns befogad anledning utgå från attKulturutredningen kommer att sträva efter att denna strukturskall kunna bevaras och vidareutvecklas. I enlighet med detanförda avstyrks motionsyrkandena.Enligt motion Kr264 (kds) bör det statliga stödet tillenskilda konstnärer i större utsträckning knytas till särskildaprojekt eller bestämda konstnärliga uppdrag (yrkande 3).Utskottet delar den uppfattning som motionsförslaget är ettuttryck för. Utskottet vill framhålla att bidragsfördelningen avBildkonstnärsfonden numera har den inriktning som motionärernaförordar. Med hänsyn härtill och med hänvisning tillKulturutredningens uppdrag anser utskottet att det inte ärerforderligt med någon åtgärd med anledning avmotionen i aktuell del.I motion Kr206 (m) framförs synpunkter som leder tillslutsatsen att det är av vikt att kultursektorn hålls fri frånkorporativa beslutsorgan.Utskottet erinrar om att det i de ursprungliga direktiven förKulturutredningen anges bl.a. att utredningen bör göra enbedömning av om politiken har skapat eller befästadministrativa, organisatoriska och kompetensmässiga gränserinom kulturområdet som kan verka hindrande förkulturverksamhetens utveckling. Den bör uppmärksamma om detförekommer att olika roller och ansvar på ett olämpligt sättblandas samman i beslutsfattandet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen.Vissa biblioteksfrågorVid ett antal tillfällen har utskottetbehandlat biblioteksfrågor. Sådana frågor har också varitföremål för en omfattande debatt utanför . I oktober1992 höll kulturutskottet en utfrågning i ämnet. I anslutningtill utfrågningen diskuterade utskottet ingående frågan omförutsättningarna för införande av en bibliotekslag bordeutredas. stannade för att inte ta någotinitiativ i frågan. Bibliotekslagsfrågan har därefter varitaktuell bl.a. då behandlade frågan om en ändring avupphovsrättslagen avseende krav på tillstånd av upphovsmännenvid uthyrning och därmed jämförliga rättshandlingar av exemplarav litterära verk till allmänheten (prop. 1992/93:214, yttr.1992/93:KrU12y, bet. 1992/93:LU44, rskr. 1992/93:413, se ävenbet. 1993/94:KrU18 s. 14 och res. 7).I de utfärdade tilläggsdirektiven tillKulturutredningen fick utredningen i uppdrag att lägga framförslag till en bibliotekslag. Det anges i dessa direktiv attsyftet med en bibliotekslag är att säkra att folk- ochskolbiblioteken kan bevara mångfald och kvalitet när det gällerbokinköp samt att garantera avgiftsfria boklån. Därtill skall,anges det, lagen säkerställa förekomsten av bibliotek i varjekommun.Ett i motion Kr205 (mp) framställt yrkande om att enbibliotekslag bör införas påkallar med hänsyn tillinnehållet i tilläggsdirektiven inte någon åtgärd.Yrkandet avstyrks därför (yrkande 13).Av samma skäl avstyrks motion Kr265 (v), såvitt däri krävs attäven skolbiblioteken skall omfattas av en bibliotekslag(yrkande 8).Två motionsyrkanden rörande biblioteksverksamhetenframställs med utgångspunkt i den snabba utvecklingen påIT-området.I motion T236 (s) förordas att det i en kommande bibliotekslagskall stadgas skyldighet att i varje kommun erbjuda IT-tjänsterinnebärande avgiftsbelagd tillgång till i vart fall Internet(yrkande 3). I motion K810 (fp) förordas att det påfolkbiblioteken skall finnas tillgång till både lokala ochinternationella datanät så att medborgarna kostnadsfritt kanerbjudas grundläggande samhällsinformation. Det behövs enutredning av frågan hur finansieringsfrågorna kan lösas (yrkande8).Utskottet konstaterar att frågor om hur vi skall kunnautnyttja fördelarna med den nya informationstekniken och därmedsammanhängande problem är föremål för överväganden i en radsammanhang. Det framstår som naturligt att Kulturutredningenuppmärksammar de frågor som tas upp i de redovisade yrkandena.Utskottet vill vidare i sammanhanget nämna attkonstitutionsutskottet i sitt avgivna betänkande1994/95:KU41 Samhällsinformation behandlat förslag som avserinrättande av medborgarkontor i kommunerna, där medborgarnabl.a. skulle kunna inhämta information från databaser. I en avde i betänkandet behandlade motionerna, Kr264 (kds), uttalas atten samlokalisering med biblioteken bör övervägas. Med hänvisningtill det anförda anser utskottet att inte bör ta någotinitiativ med anledning av de här aktuella motionsyrkandena.Dessa avstyrks således.Barn- och ungdomsfrågorDe fyra motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt kansägas ha det gemensamt att de syftar till ökade satsningar påkultur som riktar sig till barn och ungdom.Som en bakgrund till redovisningen för och bedömningen avyrkandena vill utskottet i korthet erinra om följande.Behovet av insatser inom kulturpolitikens ram som riktar sigmot barn och ungdom har ofta uppmärksammats avbåde regering -- såväl den nuvarande som den tidigare -- ochriksdag. I direktiven till framhålls att detlikväl finns starka skäl som talar för att denna aspekt påkulturpolitiken i än högre grad behöver sättas i förgrundenframöver. Utredningen bör redovisa förslag om lämpliga vägar föratt stärka kulturens ställning bland barn och ungdom. Den bördärvid utgå från förhållandet att barnens kulturintressegrundläggs i hemmet och i skolan. Skolan är vår kanskeviktigaste kulturinstitution, anför det vidare i de ursprungligautredningsdirektiven.I de utfärdade tilläggsdirektiven tillKulturutredningen understryks ytterligare angelägenheten avinsatser med inriktning på barn och ungdom. När utredningenöverväger vilka förslag den skall lägga fram i syfte att främjakulturell jämlikhet och jämställdhet samt vidgat deltagande ikulturlivet skall den beakta att den unga generationen är denviktigaste målgruppen för en långsiktig kulturpolitik, anförsdet i tilläggsdirektiven. Det är också hos barn och ungdom somkulturen har störst möjligheter att lägga grunden för ökadtolerans och förståelse människor emellan. Utredningen skallföreslå nya insatser med inriktning på barn och ungdom. Därvidskall utredningen särskilt uppmärksamma förskolans och skolansbetydelse som kulturmötesplatser, där unga människor får utrymmeför eget skapande samt nya kulturella erfarenheter ochupplevelser. Utredningen skall överväga i vilka formerbarnomsorgens och skolans samverkan med det övriga kulturlivetkan stimuleras och föreslå lämpliga åtgärder.Utskottet vill i sammanhanget nämna att som påpekas iKulturutredningens ursprungliga direktiv viktigtunderlagsmaterial för analyser tagitsfram av , bl.a. när det gällerkulturinstitutionernas insatser för barn och ungdom.I andra betänkanden behandlar utskottetregeringens budgetförslag på kultur- och medieområdet samtmotionsyrkanden om bl.a. ökade resurser för insatser för barnoch ungdom. Utskottet nöjer sig med att i detta sammanhangredovisa att det i budgetpropositionen föreslås att en särskildsatsning görs för att stimulera utvecklingsarbete inom barn- ochungdomskulturen.I motion Kr230 (c) understryks betydelsen av kulturen förbarns och ungdoms utveckling. Utskottet kan instämma i vad somanförs i motionen i denna del. Det synsätt på behovet avinsatser för barn och ungdom som utskottet gett uttryck åt imånga sammanhang har skett med utgångspunkt i insikten om attkulturen har stor betydelse för barns och ungdoms utveckling.Motionsyrkandet får anses besvarat med det anförda. Det börsåledes inte föranleda någon åtgärd av (yrkande 1).Vad som inledningsvis i detta avsnitt anförts bl.a. omKulturutredningens uppdrag då det gäller kultur för barn ochungdom talar för att det inte är erforderligt med någotriksdagens initiativ med anledning av motion Kr230 (c) yrkande 3och motion A807 (c) yrkande 39; yrkandena syftar till att enväxande andel av all kulturverksamhet skall riktas mot barnoch ungdom. Till det sagda kommer att det även i landsting ochkommuner finns en insikt om vikten av insatser för barn ochungdom på kulturområdet. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motionsyrkandena.De kulturinstitutioner som får statliga bidrag bör åläggasatt presentera en långsiktig handlingsplan för satsningar inombarn- och ungdomsområdet.