bet · GI01JuU14 · 1995-03-21 00:00:00 — I motion Ju807(mp) föreslås att från anslaget överförs tillanslaget för lokala polisorganisationen.Utskottet tillstyrker med hänvisning till utskottets nyssgjorda ställningstaganden regeringens förslag tillmedelstilldelning och avstyrker motionerna Ju224, Ju807 ochFi216 i denna del.Anslag till SäkerhetspolisenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 714 432 000 kr.I motion Fi216 (kds) begärs, som det får förstås, en ökning avanslaget med vilket motsvarar den avregeringen föreslagna besparingen för budgetperioden.Utskottet tillstyrker med hänvisning till utskottets nyssgjorda ställningstaganden regeringens förslag tillmedelstilldelning och avstyrker motion Fi216 i nu aktuell del.Anslag till PolishögskolanRegeringen föreslår ett anslag på 1 000 kr.I motion Ju807 (mp) yrkas en ökning av anslaget med 100miljoner kronor som enligt motionärerna skall användas förfortsatt utbildning av nya poliser.Utskottet tillstyrker med hänvisning till utskottets nyssgjorda ställningstaganden regeringens förslag tillmedelstilldelning och avstyrker motion Ju807 i denna del.Anslag till föreslår ett ramanslag på 72 840 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning.Anslag till Lokala polisorganisationenRegeringen föreslår ett ramanslag på 14 400 792 000 kr.I motionerna Ju215 (m), Ju801 (m) och Fi216 (kds) begärs, sommotionerna får förstås, en ökning av anslaget med 297 miljonerkronor vilket motsvarar den av regeringen föreslagna besparingenför budgetåret.I motion Ju809 (c) föreslås att anslaget ökas med 75 miljonerkronor för att möjliggöra fortsatt utbildning och rekrytering avpoliser. I motion Ju807 (mp) föreslås en ökning av anslaget med35 . Medlen skall enligt motionen överföras frånanslaget till Rikspolisstyrelsen.Utskottet tillstyrker med hänvisning till utskottets nyssgjorda ställningstaganden regeringens förslag tillmedelstilldelning och avstyrker motionerna Ju215, Ju801, Fi216,Ju809 och Ju807 i här aktuella delar.I ett antal motioner framförs synpunkter på hur medlen påanslaget bör fördelas mellan olika län. I motion Ju203 (m)påtalas behovet av resurser till polisen i . Motionärernaefterlyser också en översyn av hur de länsvisa anslagen förpolisverksamheten beräknas. I motion Ju211 (m, s, c, fp, v, mp)anförs att medelsberäkningen måste ändras till förmån förUppsala län. I motion Ju229 (m) slutligen framhålls behovet avresurser till polisen i län.Huvuddelen av medlen för den lokala polisorganisationenfördelas av över 24 länsramar, en för varjelän. Till grund för fördelningen ligger den s.k.fördelningsmodellen, som presenterade förregeringen i en skrivelse (RPS Rapport1993:1). Fördelningsmodellen innebär i korthet att länsramarna ihuvudsak beräknas efter innevånarantalet i länen men att hänsynockså tas till storstadsfaktorn -- storstädernasöverbrottslighet i förhållande till folkmängden och derasannorlunda struktur -- samt särskilda arbetsuppgifter i länensåsom exempelvis tunnelbanebevakning, fjällräddning ochsjöpolisverksamhet.I regeringens planeringsdirektiv för polisväsendet avseendeinnevarande budgetår anförs att skall fördelamedlen mellan länen med hänsyn till länens arbetsbelastning ochmedborgarnas behov av polisiära insatser och att den nämndafördelningsmodellen därvid bör kunna utgöra en utgångspunkt.Storstadsfaktorn bör dock enligt planeringsdirektiven tillmätasen större vikt än vad som redovisas i modellen, bl.a. med hänsyntill den brottsutveckling som kan förväntas i storstäderna. Detframhålls också att särskild hänsyn måste tas till behovet avstabilitet och förutsägbarhet i medelstilldelningen.Utskottet utgår från att vid fördelningenav medel på anslaget mellan olika län gör en avvägning av länensbehov av polisiära insatser i enlighet med de anvisningar somregeringen lämnar i sina planeringsdirektiv. Det finns inte skälför att göra något uttalande i denna fråga. Utskottetkan heller inte se att det finns anledning förriksdagen att initiera en översyn av principerna förfördelningen av medlen mellan länen. Motionerna Ju203, Ju211 ochJu229 avstyrks.Anslag till UtlänningsärendenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 133 500 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning.Övriga frågorUtbildningI motion Ju608 (v) krävs att regeringen skall presentera ettförslag för om utbildning av poliser och åklagare imiljökunskap och juridik. I motion Ju806 (fp) anförs att poliseroch andra som är verksamma inom rättsväsendet bör ges fördjupadkunskap om våld mot kvinnor. I motion Ju807 (mp) efterfrågasökad utbildning av poliser och jurister i fråga om miljöbrott,ekonomiska brott och sexuellt våld mot kvinnor och barn. Imotion So601 (fp) anförs att kunskap om FN:s barnkonventionmåste spridas inom polis- och domstolsväsendet.De frågor som tas upp i motionerna ingår alla i olikaomfattning och under olika moment i den grundläggandepolisutbildningen. Härutöver erbjuder Polishögskolanvidareutbildningar av olika slag. Bland annat genomförs utbildning i två steg om sexuella övergrepp och misshandelmot barn med ett tjugotal deltagare i varje steg. Polishögskolanplanerar vidare att genomföra en samverkanskonferensi dessa frågor med peronal från olika berörda områden. När detgäller våld mot kvinnor har gjorts en samordnadutbildningsinsats inom rättsväsendet, och hälso-och sjukvården som nått ca 25 000 personer inom olikayrkesgrupper. Här kan också nämnas att med hjälpav särskilda medel från erbjuder en åttaveckor lång utbildning i miljörelaterad brottslighet för etttjugotal deltagare. En liknande kurs planeras . Närdet gäller ekonomisk brottslighet har i åravsatt för utbildningsinsatser.Polishögskolan erbjuder ett stort antal kurser för poliser ochekonomer som utreder denna brottslighet. Det bör ocksåframhållas att polisen på regional och lokal nivå anordnardiverse utbildningsaktiviteter inom olika områden förpersonalen.Beträffande domstolarnas personal anordnar Domstolsverketutbildningar i olika frågor. finns ensärskild utbildning i fyra steg i företagsekonomi förhandläggare av mål om ekonomisk brottslighet. Domstolsverketplanerar dessutom att genomföra utbildning i processuella frågornär det gäller dessa mål. Även andra utbildningsinsatser pådetta område övervägs. genomfördeDomstolsverket en utbildningsdag för ett trettiotal domare iStockholmsområdet under rubriken mot kvinnor.Domstolsverket avser att genomföra ytterligare utbildning ifrågor om övergrepp mot kvinnor och barn. Under förra höstenanordnade en kurs för domare om EU ochmiljörätten. Detta ämne har även uppmärksammats av överrätternai deras interna utbildningsverksamhet.När det gäller frågan om utbildning av olika slag förpersonalen inom rättsväsendet vill utskottet inledningsvis rentallmänt anföra att det i första hand måste ankomma på demyndigheter m.m. som är verksamma på området att ta ställningtill vilka utbildningsinsatser för personalen som börprioriteras. Beträffande de specifika motionsspörsmål som äraktuella kan härutöver anföras följande.Frågor om våld mot kvinnor är på olika sätt uppmärksammade iden utbildningsverksamhet som bedrivs inom rättsväsendet. Någotriksdagens initiativ med anledning av motion Ju806 erfordrasinte och motionen avstyrks.Utskottet konstaterar beträffande motion So601 attbarnkonventionen självklart skall sätta sin prägel på alltarbete som rör barn, inte minst inom rättsväsendet. Detta ärdock, när det gäller rättsväsendet, i första hand en fråga omatt regelsystemet uppfyller konventionens krav. mening finns det ingen anledning för att nuta något initiativ i denna fråga. Motionen avstyrks.Utskottet noterar vidare att utbildning i olika omfattningockså bedrivs i fråga om miljöbrott, ekonomiska brott ochsexuellt våld mot kvinnor och barn. Motion Ju807 avstyrksdärmed.Utskottet finner slutligen att det saknas skäl för riksdagenatt uppdra åt regeringen att presentera ett förslag om olikautbildningar om miljöbrott m.m. inom rättsväsendet. Även motionJu608 avstyrks således.Poliser med invandrarbakgrundI motion Sf635 (fp) efterfrågas fler poliser medinvandrarbakgrund.Av de polisaspiranter som påbörjade sin hade enligt statistik 17stycken eller invandrarbakgrund. Bland dem som påbörjadesin grundutbildning hade 26 stycken ellernärmare invandrarbakgrund. budgetåret1991/92 -- 1993/94 utgjorde personer med invandrarbakgrund ca 5,9 respektive av de antagna till polisutbildningen.Som jämförelse kan nämnas att gruppen första- ochandragenerationsinvandrare i av Statistiska centralbyrånberäknas uppgå till ungefär 1 590 000 personer vilket motsvararca av befolkningen.Rikspolisstyrelsen har utarbetat ett policydokument förrekrytering av personer med invandrarbakgrund till polisyrket.Av dokumentet framgår att aktivt strävarefter att andelen personer med invandrarbakgrund inom poliskårenpå sikt skall motsvara invandrarnas relativa antal inombefolkningen. I annonser och rekryteringsinformation frånRikspolisstyrelsen poängteras att polisväsendet gärna ser flerpersoner med invandrarbakgrund som sökande till polisyrket. InomRikspolisstyrelsen pågår en översyn av formernaför rekrytering och urval av blivande poliser.Utskottet vill framhålla betydelsen av att man inom polisenverkar för att få till stånd en så allsidig sammansättning sommöjligt av poliskåren. I sammanhanget noterar utskottet särskiltatt målsättning är att öka antalet polisermed invandrarbakgrund. Någon åtgärd från sida medanledning av motion Sf635 erfordras inte. Motionen avstyrks.Lekmannainflytandet över polisverksamhetenI motion Ju204 (fp) begärs en översyn av lekmannainflytandetinom polisväsendet mot bakgrund av det rationaliseringsarbetesom pågår.Vid förstatligandet av polisväsendet var enbärande tanke att besluten om polisverksamheten i landet ihuvudsak skulle fattas på regional och lokal nivå och att detskulle finnas ett medborgarinflytande över de beslut somfattades. Bestämmelserna om den regionala och lokalaorganisationen och beslutsstrukturen inom polisväsendetåterfinns i polislagen (1984:387) och polisförordningen(1984:730) och innebär i huvudsak följande.Regional polismyndighet är . Länsstyrelsenansvarar för polisverksamheten i länet och bestämmer bl.a. omlänets indelning i polisdistrikt. På länsplanet finns enlänspolismästare som är chef för länets störstapolismyndighet.I varje polisdistrikt finns en polismyndighet som ansvarar förpolisverksamheten inom distriktet. För ledningen avpolismyndigheten finns en polisstyrelse. Denna består avpolischefen och dennes ställföreträdare samt det antal valdaledamöter, lägst sex och högst tio, som bestämmer.Polisstyrelsens valda ledamöter väljs av kommunfullmäktige, ompolisdistriktet omfattar endast en kommun, och annars avlandstingsfullmäktige. Särbestämmelser finns för det fallet atten kommun inte ingår i landstinget.De ledamöter som utses genom val skall vara svenskamedborgare, vara bosatta inom distriktet och ha rösträtt vid valav kommunfullmäktige. De bör väljas så att erfarenhet avkommunal verksamhet blir företrädd bland dem. Vid valet börvidare beaktas att de olika delarna av polisdistriktet och ommöjligt alla kommuner i distriktet blir representerade.Polisstyrelsen avgör viktigare frågor om planeringen ochinriktningen av verksamheten, viktigare frågor ompolismyndigheternas organisation och arbetsformer, frågor avstörre ekonomisk betydelse, frågor i samband med tillsättning avvissa högre polistjänster samt andra frågor som polischefenhänskjuter till styrelsen. Styrelsen får däremot inte avgörafrågor som avser polisledning i särskilt fall.Polisstyrelsen får välja en eller flera polisnämnder för attunder styrelsen leda polismyndigheten inom den eller de delar avpolisdistriktet som styrelsen bestämmer. I en polisnämnd skallingå polischefen och det antal övriga ledamöter, lägst fem ochhögst tio, som polisstyrelsen bestämmer. Ledamöterna utses avpolisstyrelsen.Polisnämnden avgör ärenden i den utsträckning sompolisstyrelsen bestämmer. Polisstyrelsen får också bestämma attpolisnämnden skall bereda ärenden som skall avgöras avstyrelsen. Av en införd bestämmelse i polisförordningen(F 1994:72) framgår att i län med endast en polismyndighet skallpolisstyrelsen särskilt se till att ärenden delegeras tillpolisnämnder i den utsträckning som behövs med hänsyn till attpolisverksamheten skall vara lokalt förankrad.Rikspolisstyrelsen har i en rapport till regeringen den 1september 1994 om det pågående besparings- ochrationaliseringsarbetet inom polisväsendet tagit upp frågan ommedborgarinflytandet över polisverksamheten.I rapporten konstaterar , som också framgåttovan, att antalet polisdistrikt har minskat från 117till 70 och att fortsatta distriktssammanslagningar kommer attinnebära att det endast finns en polismyndigheti mer än hälften av länen.Rikspolisstyrelsen anför att i de s.k. enmyndighetslänen kanen långtgående delegation av ansvar tillpolisstyrelsen innebära en urholkning av länsstyrelsensregionala ansvar. Å andra sidan kan ett brett och kraftfulltutnyttjande av alla de regionala befogenheter som står till budsmedföra att i praktiken kommer att fungera sompolisstyrelse i länet, och att polisstyrelsens roll därmedreduceras på ett sätt som inte varit förutsett. EnligtRikspolisstyrelsen är en tänkbar lösning att inrätta någon formav "länspolisstyrelse" som under landshövdingens ledning taröver de uppgifter som ligger på ochpolisstyrelsen.Rikspolisstyrelsen pekar vidare på att ansvarsfördelningenmellan och polisstyrelsen i grunden blir avgörandeäven för polisnämndernas roll och ställning. Eftersompolisstyrelsens roll i en länsmyndighet kan komma att bli av merövergripande karaktär än kan polisnämndens roll ipolisområdet i allt väsentligt komma att motsvarapolisstyrelsens tidigare roll i polismyndigheten. ärdet polisstyrelsen som delegerar arbetsuppgifter tillpolisnämnden och utser dess ledamöter. Rikspolisstyrelsenbefarar att ett bibehållande av nuvarande oklarheter på de trebeslutsnivåerna medför risk för att ansvarsfördelningen inte påett tydligt sätt klargörs.Rikspolisstyrelsen anför vidare att det bör övervägas att låtakommunerna utse ledamöterna i polisnämnderna. Det bör ävenövervägas hur många förtroendevalda ledamöter som skall kunnaingå i en polisstyrelse. För att uppnå en bra geografiskrepresentation från de olika delarna av ett polisdistrikt kandet enligt ibland behövas ett större antalledamöter än de sex till tio som polislagen medger.Utskottet har inhämtat att man inom avseratt under detta år aktualisera de nu berörda frågorna.Enligt utskottets uppfattning är frågor om ledningen avpolisverksamheten lokalt och regionalt och ommedborgarinflytandet över verksamheten av fundamental betydelseför polisväsendets funktion och dess demokratiska förankring.Utskottet instämmer i motionärens uppfattning -- som bekräftasav vad har framfört till regeringen -- attde nu nämnda frågorna, inte minst mot bakgrund av detrationaliseringsarbete som pågår inom polisen, behöver bliföremål för överväganden. Utskottet konstaterar att man inomregeringskansliet har för avsikt att ta initiativ till sådanaöverväganden. Något uttalande av i frågan erfordrassåledes inte och motion Ju204 avstyrks.Gränskontroll m.m.I motion Ju201 (m) begärs ökade befogenheter förtulltjänstemän att ingripa mot misstänkt stöldgods. Vidare tasupp frågan om frivillig märkning av stöldbegärlig egendom.Frågan om den svenska gränskontrollen har hamnat i ett heltnytt läge i och med det svenska medlemskapet i EU.Gränskontrollen måste utformas med beaktande av bl.a.förordningar inom EU samt mellanstatliga överenskommelser mellanEU:s medlemsländer inom ramen för samarbetet inom den s.k.tredje pelaren. Av stor betydelse i sammanhanget är vilkeninställning kommer att inta till det s.k.Schengenavtalet, som är en överenskommelse mellan flertalet avEU:s medlemsländer om att inbördes avskaffa gränskontrollerna.Gränskontrollfrågorna har varit föremål förett omfattande utredningsarbete. bereds tvåutredningsbetänkanden i . Det är betänkande (SOU 1994:124) Varu- ochpersonkontroll vid EU:s yttre gränser ochEU-gränskontrollutredningens betänkande (SOU 1994:131) Skyddetvid den inre gränsen. Utredningarna lägger bl.a. fram förslag omolika s.k. kompensatoriska åtgärder som innefattar utökadsamverkan mellan tull och polis vid misstanke om brott i sambandmed gränspasseringar.Utskottet avstyrkte föregående vår (1993/94:JuU19) liknandemotionsyrkanden som de nu aktuella. Utskottet anförde då att detpågående utredningsarbetet borde avvaktas innan ställning tastill frågan om tulltjänstemännens befogenheter. I frågan omfrivillig märkning av stöldgods var utskottets inställning rentprincipiellt positiv. Utskottet såg dock inget behov av någotinitiativ av i denna angelägenhet.Utskottet konstaterar att gränskontrollfrågorna har kommit iett nytt läge i och med medlemskap i . Utskottet villi och för sig understryka vikten av ett utökat samarbete mellantull och polis, men utskottet anser inte att i dettasammanhang bör ta ställning till frågan om tulltjänstemännensbefogenheter. När det gäller frågan om frivillig märkning avstöldgods vidhåller utskottet sin tidigare redovisadeuppfattning. Motion Ju201 avstyrks. beträffande narkotikabrottslighetatt avslår motionerna 1994/95:Ju801 yrkande 6 och1994/95:So223 yrkande 27,res. 1 (m, fp)2. beträffande miljöbrottslighetatt avslår motion 1994/95:Ju807 yrkande 1,res. 2 (mp)3. beträffande gatupolisatt avslår motion 1994/95:A467 yrkande 5,4. beträffande ekonomisk brottslighetatt avslår motion 1994/95:Ju221 yrkande 2,res. 3 (m)5. beträffande närpolisverksamhetatt avslår motionerna 1994/95:Ju203 yrkande 1,1994/95:Ju213, 1994/95:Ju801 yrkande 14 samt 1994/95:Ju809yrkande 16,res. 4 (m)6. beträffande trafikövervakningatt avslår motion 1994/95:Ju218,7. beträffande internationell narkotikabekämpningatt avslår motionerna 1994/95:Ju801 yrkande 9,1994/95:So208 yrkandena 8 och 12 samt 1994/95:So223 yrkande 28,res. 5 (m, fp)8. beträffande EU:s polisiära samarbeteatt avslår motion 1994/95:K224 yrkandena 42 och 43,res. 6 (kds)9. beträffande bedrägerier inom EUatt avslår motion 1994/95:U503 yrkande 13,res. 7 (fp)10. beträffande polisens insatser mot barnpornografiatt avslår motionerna 1994/95:K432 yrkandena 4 och 6samt 1994/95:So601 yrkande 10,res. 8 (fp)11. beträffande internationella åtgärder motbarnpornografiatt med anledning av motion 1994/95:K432 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. beträffande besparingar under /96att med bifall till propositionen i denna del avslårmotionerna 1994/95:Ju215 i denna del, 1994/95:Ju224,1994/95:Ju801 yrkande 15 i denna del, 1994/95:Ju807 yrkandena2 och 3 i denna del, 1994/95:Ju809 yrkande 17 i denna del samt1994/95:Fi216 yrkande 21 i denna del,res. 9 (m)res. 10 (c)res. 11 (fp)res. 12 (mp)res. 13 (kds)13. beträffande besparingar under budgetåren 1997 och 1998att med avslag på motion 1994/95:Ju801 yrkande 15 idenna del godkänner vad regeringen anfört (avsnitt 2),res. 14 (m)14. beträffande anslag till Rikspolisstyrelsenatt med avslag på motionerna 1994/95:Ju807 yrkande 3i denna del och 1994/95:Fi216 yrkande 21 i denna del tillRikspolisstyrelsen för /96 anvisar ettramanslag på ,res. 15 (mp) - villk. 16 (kds) - villk. 1315. beträffande anslag till Säkerhetspolisenatt med avslag på motion 1994/95:Fi216 yrkande 21 idenna del till Säkerhetspolisen för /96anvisar ett förslagsanslag på ,res. 17 (kds) - villk. 1316. beträffande anslag till Polishögskolanatt med avslag på motion 1994/95:Ju807 yrkande 2 idenna del till för /96 anvisarett anslag på ,res. 18 (mp) villk. 1217. beträffande anslag till Statens kriminaltekniskalaboratoriumatt till /96 anvisar ett ramanslag på ,18. beträffande anslag till Lokala polisorganisationenatt med avslag på motionerna 1994/95:Ju215 i dennadel, 1994/95:Ju801 yrkande 15 i denna del, 1994/95:Ju807 yrkande3 i denna del, 1994/95:Ju809 yrkande 17 i denna del och1994/95:Fi216 yrkande 21 i denna del till för /96 anvisar ettramanslag på 14 ,res. 19 (m) - villk. 20 (c) - villk. 21 (mp) - villk. 22 (kds) - villk. 1319. beträffande medelstilldelningen till länenatt avslår motionerna 1994/95:Ju203 yrkandena 2 och3, 1994/95:Ju211 och 1994/95:Ju229,20. beträffande anslag till Utlänningsärendenatt till Utlänningsärenden för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på ,21. beträffande utbildning om våld mot kvinnoratt avslår motion 1994/95:Ju806 yrkande 7,res. 23 (fp)22. beträffande utbildning om barnkonventionenatt avslår motion 1994/95:So601 yrkande 2,res. 24 (fp)23. beträffande utbildning om miljöbrott m.m.att avslår motion 1994/95:Ju807 yrkande 11,24. beträffande regeringsförslag om utbildningatt avslår motion 1994/95:Ju608 yrkande 5,res. 25 (v)25. beträffande poliser med invandrarbakgrundatt avslår motion 1994/95:Sf635 yrkande 12,res. 26 (fp)26. beträffande lekmannainflytandet över polisverksamhetenatt avslår motion 1994/95:Ju204,27. beträffande gränskontrollatt avslår motion 1994/95:Ju201.res. 27 (m)den 21 mars 1995På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit:Gun (),(),(),(),(),(),(),(m),(),(),(),(),(),(),(),() ochIngbritt Irhammar (c). Narkotikabrottslighet (mom. 1)(), (m), (), LarsBjörkman (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Som framgått" och slutar med "och avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av attvi i med bestämdhet fortsätter arbetet med att förhindranarkotikans spridning. Kraftfulla åtgärder måste enligtutskottets mening vidtas mot dem som försöker föra in narkotikai landet och som distribuerar narkotika till missbrukare.Narkotikabekämpningen måste inriktas mot användarledetför att vara effektiv. Som framgått ovan anser utskottet attbekämpningen av narkotikabrottslighet är en mycket viktig del avpolisens arbete. Utskottet förutsätter att åtgärderkontinuerligt vidtas inom polisen för att förbättranarkotikabekämpningen. Regeringen bör i det fortsatta arbetetmed att övervaka och ta initiativ i fråga omnarkotikabekämpningen beakta vad utskottet nu har anfört. Dettabör med anledning av motionerna Ju801 och So223 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande narkotikabrottslighetatt med anledning av motionerna 1994/95:Ju801yrkande 6 och 1994/95:So223 yrkande 27 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Miljöbrottslighet (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "När det" och slutar med "motion Ju807" bort ha följandelydelse:Utskottet anser härutöver att det behövs kraftfulla åtgärderfrån polisens sida för att komma till rätta medmiljöbrottsligheten. Mer resurser måste avsättas på detta områdeoch samarbetet mellan polisen och andra berörda myndighetermåste förbättras. Även utbildningen av personalen behöverförbättras. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att ävenbekämpning av miljöbrottslighet bör utgöra ett särskiltprioriterat område inom polisverksamheten. Detta bör riksdagenmed anledning av motion Ju807 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande miljöbrottslighetatt med anledning av motion 1994/95:Ju807 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Ekonomisk brottslighet (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet förutsätter" och slutar med "avstyrker motionen"bort ha följande lydelse:Den grundläggande förutsättningen för att samhället skalllyckas i kampen mot den ekonomiska brottsligheten, liksom allannan brottslighet, är att det finns tillräckligt mångavälutbildade poliser och åklagare -- förstärkta med denytterligare expertis som erfordras -- som kan ägna sig åtbrottsutredningar. Som framgår nedan är regeringens avsikt attstoppa all nyrekrytering till under kommandebudgetår, något som kommer att resultera i en minskning avantalet poliser.