bet · GI01TU25 · 1995-05-16 00:00:00 — Isammanhanget bör också nämnas det avtal som regeringen träffatmed Posten om bl.a. upprätthållande av post- och kassaservice ihela landet samt om ett pristak för privatpersoners inrikesbefordran av brevförsändelser.Utskottet vill vidare erinra om att det i sitt av riksdagengodkända betänkande 1993/94:TU11 Postlag och en förändradverksamhetsform för m.m. behandlade statsmakternasstyrning, kontroll och inflytande över postmarknaden. Utskottetframhöll att vid en övergång till en avreglerad marknadsamtidigt som verksamhetsformen förändras gäller att särskildakrav måste ställas på uppföljning och utvärdering. Utskottetanförde mot denna bakgrund att det fanns behov av en utförligredovisning som belyser bl.a. måluppfyllelse och servicegradinom postmarknaden.Enligt utskottets uppfattning synes utvecklingen avpostmarknaden tillgodose statsmakternas krav på en fortsattrikstäckande postservice. Genom inte minst lantbrevbäringenerbjuder Posten en unik service som når i princip alla.Utskottets uppfattning om vikten av att utvecklingen följs uppligger dock fast.I sammanhanget kan nämnas att utskottet har behandlatuppföljningen av postmarknaden i ett yttrande tillkonstitutionsutskottet tidigare i vår om regeringens behandlingav skrivelser (yttr. 1994/95:TU3y). Utskottetkonstaterade i yttrandet att regeringen redovisat attriksdagsskrivelsen med anledning av bolagisering ärslutbehandlad trots att någon redovisning ännu inte har lämnatstill om bl.a. måluppfyllelse och servicegrad inompost- och telemarknaderna. Utskottet ansåg att det är mycketviktigt att regeringen för redovisar hur de avstatsmakterna fastställda målen uppfylls. Med hänsyn till denkorta tidsrymd som förflutit sedan post- och telemarknadernaavreglerats hade utskottet förståelse för att någon fullständigredovisning ännu inte hade lämnats. Enligt utskottets mening vardet dock inte tillfredsställande att regeringen inte lämnat denav begärda redovisningen eller angett hur detta skallske. Utskottet förutsätter att den av begärdaredovisningen av hur de av statsmakterna fastställda målenuppfylls kommer att lämnas av regeringen.Slutligen kan även nämnas att utskottet den 20 april 1995beslutat att föreslå att revisorer granskar hurriksdagen skall kunna följa hur de politiska målen för post- ochteleområdena uppfylls efter övergången till en avregleradmarknadssituation.Efter denna redovisning av statsmakternas insyn och inflytandepå postområdet och postservicens betydelse för den regionalautvecklingen övergår utskottet till de frågor som aktualiseras imotionerna.Beträffande motion T805 (c) kan utskottet konstatera att detingår i Postens ansvar att upprätthålla lantbrevbärarservice.Enligt vad utskottet erfarit förekommer heller inganedläggningar av lantbrevbäringslinjer. Däremot sker enfortlöpande anpassning av servicen till förändringar i boendet.Detta innebär såväl utsträckning av lantbrevbäringslinjer tillnya hushåll som indragningar om underlaget blivit för litet.Indragningar sker enligt vad utskottet erfarit med varsamhet,och särskild hänsyn tas till handikappade och rörelsehindradeäldre personer. I sammanhanget kan nämnas att i dessa frågorsker ett fortlöpande samråd mellan Posten ochtillsynsmyndigheten . Utskottet vill försin del understryka den betydelse som lantbrevbäringen har förden regionala utvecklingen och förutsätter att mål omen väl fungerande och rikstäckande postservice uppfylls.När det gäller motion T239 (kds) vill utskottet framhållavikten av att en aktiv konkurrensvårdande politik förs sommöjliggör att en rikstäckande postservice tryggas även iframtiden. Utskottet välkomnar därför att regeringen låterutreda möjligheterna till en solidarisk finansiering av deregionala och sociala kostnaderna genom avgifter från samtligaföretag som är verksamma inom marknaden.Utskottet förutsätter slutligen när det gäller motionernaT221 och A442 (båda mp) att en granskning av Postens service urett regionalpolitiskt perspektiv kommer att ske genom denförutskickade uppföljningen av hur de politiska målen påpostområdet uppfylls. I avvaktan på resultatet av detta arbeteär utskottet inte berett att överväga en förändring av gällandekrav på Posten.Utskottet kan beträffande serviceformen Post i butikkonstatera att en utbyggnad har påbörjats som gett övervägandepositiva erfarenheter. Utbyggnaden av denna verksamhet, somkräver tillstånd från , har dock begränsats avgällande regler. Enligt vad utskottet erfarit bereds förnärvarande inom förslag om en förändradreglering. Förslag till avses lämnas under hösten1995. Utskottet anser att det är angeläget att denna översyn avregelsystemet kommer till stånd.Av det anförda följer att utskottet inte finner någonriksdagens åtgärd erforderlig med anledning av de nu aktuellamotionsyrkandena. Dessa avstyrks följaktligen.6 Prissättning av tidningsdistribution6.1 MotionsförslagI motion T801 (c) framhålls att Postens prissättning fördistribution av tidningar missgynnar landsbygdsservicen. Detinnebär att tidningsföretag kan tvingas säga nej till vissalandsbygdsboende som abonnenter eller ta ut ett högreprenumerationspris av dessa. Posten prissättning torde ocksåleda till att antalet distribuerade tidningar minskar, vilket isig innebär att övrig postservice på landsbygden fördyras.Enligt motionen bör Posten sträva efter att få ned kostnadernaför landsbygdsservicen genom ökade volymer. är en viktig social rättighet som alla måste kunna hapå någorlunda likvärdiga villkor. Enmarginalkostnadsprissättning för tidningar bör vidare övervägasi stället för det nuvarande systemet. Regeringen föreslås därförutnyttja sitt ägarinflytande och se till att Postensprissättning för distribution av tidningar på landsbygden blirrättvis och likformig.I motion T806 (s) framhålls att harstora förändringar skett när det gäller distributionen avsvenska tidningar och tidskrifter. Inte minst Postverketsbolagisering och avregleringen av postverksamheten har inneburithelt förändrade villkor för många tidskrifter. Upphävandet avprismålet 1992 för postens tidningsbefordran ledde vidare tillkraftigt höjda portoavgifter samt till försämrade möjligheteratt påverka utvecklingen av portokostnaderna. För adresserademedlemstidningar och andra fack- och specialtidningar anges attPosten i praktiken är ensam distributör. Det finns därmed ingamöjligheter för dessa tidningar att pressa priserna på enfungerande marknad. Posten kommer också under överskådligframtid att vara den enda rikstäckande distributören avfacktidningar. För de berörda tidningarna och tidskrifterna ärdet av avgörande betydelse att prisutvecklingen inte är försnabb. För att säkerställa utgivningen av den betydelsefullafackpressen och för att hejda de mycket kraftiga prishöjningarnaföreslås att det tidigare prismålet återinförs för fack- ochspecialtidningar.6.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att enligt gällande regler förpostmarknaden är det Posten själv som fastställer sina priserför tidnings- och tidskriftsbefordran. Detta har setts som enförutsättning för att Posten skall kunna ta ansvar för sinekonomi. I sammanhanget kan nämnas att Posten numera haruppdragit åt sitt dotterbolag att svara föruppgörelser med tidningsutgivarna rörande distributionen avmorgontidningar. Det är Postens bedömning att detta kan ge vissasamordningsvinster som kan möjliggöra en prisutveckling som äracceptabel.Utskottet vill vidare erinra om att Posten inte längre harensamrätt till någon del av sin service. Konkurrensen ärsärskilt stark när det gäller distributionen av morgontidningar,där Posten har förlorat merparten av sin distribution såväl avlönsamhetsskäl som på grund av svårigheten att kombinera denomfattande lantbrevbärarservicen med morgontidig utdelning. Tillbilden hör vidare att Postens distribution av tidningar ochtidskrifter inte burit sina egna kostnader. Genomfortsatt rationalisering av verksamheten och prisförändringarhar dock en resultatförbättring skett.Som avspeglas i de båda motionerna har dock Postensförändrade prissättning inneburit konsekvenser som uppfattatssom starkt negativa. Utskottet delar den oro som kommer tilluttryck i motionerna. Det är viktigt att företag och enskilda pålandsbygden har tillgång till tidningar och tidskrifter pårimliga villkor.Enligt vad utskottet erfarit bereds inomregeringskansliet olika frågor som gäller den framtidautformningen av postmarknaden. avses endepartementsutredning presenteras och remissbehandlas. Utskottetförutsätter att frågor om distributionen av tidningar ochtidskrifter på glesbygden och behovet av ett prismål kommer attbehandlas i detta sammanhang så att tidningar och tidskrifterskall kunna erbjudas på tillfredsställande villkor. I avvaktanpå resultatet av detta arbete avstyrks motionerna T801 (c) ochT806 (s).7 Regionalpolitisk utveckling inom teleområdet7.1 MotionsförslagI motion T208 (m) anges att i , och då framför allt iKarlskrona och , pågår en anmärkningsvärd uppbyggnad avtjänsteföretag inom informationsteknikens område. Teliasprissättning anges dock hämma utvecklingen.Transmissionskostnaden till för de större tätorterna iBlekinge är nämligen högre än vad har. Enligtmotionen måste näringslivet i få konkurrera på likavillkor med andra landsdelar och inte hämmas i sin utveckling pågrund av för liten trafikvolym. Regeringen bör därför snarastmöjligt vidta åtgärder för att komma till rätta med dettaproblem.I motion T221 (mp) framhålls att med goda regionalaförbindelser menas även bra telekommunikationer.Telekommunikationer är på mobilsidan avreglerade vilket bör hagynnat konsumenterna. Det är dock mycket svårt att få någotgrepp om konsekvenserna av den senaste tidens teleutveckling förbl.a. konsumenterna och vilka externa kostnader som eventuelltkan ha tillkommit. tror motionärerna att en totalavreglering av telemarknaden kan vara gynnsam så längeglesbygdskommunikationerna kan tryggas till jämlika priser.Regeringen bör därför se över teleutvecklingen och utarbeta ettlagförslag som skyddar glesbygdskonsumenter ochprivatkonsumenter i allmänhet.I motion T802 (fp) anges att de nya telefontaxorna sominfördes innebär att dessa på sina håll kan ökamed . Detta missgynnar särskilt län med stora geografiskaavstånd och med gles befolkning. Alla medborgare bör rimligenkunna ringa till sin residensstad och betala enbart regiontaxa.Telias teletaxor är enligt motionen felkonstruerade och interättvisa. bör därför uttala att telesamtal inom ettlän skall som högst debiteras enligt regiontaxa.Enligt motion T803 (fp) är investeringar i ett modernt tele-och datanät av största betydelse för glesbygden. Det germöjligheter att bygga upp ett rationellt näringsliv medlivskraftiga småföretag. En del miljöskadligt resande kandessutom ersättas av kontakter via telenätet. Det kan varasamhällsekonomiskt lönsamt att göra större investeringar itelenätet även om det inte är lönsamt för det teleföretag somdriver nätet. Enligt motionen bör därför en ordning införas sommöjliggör statlig upphandling av sådana teleinvesteringar sominte är lönsamma från företagsekonomisk synpunkt, men frånsamhällsekonomisk, eller som bedöms vara regionalpolitisktmotiverade. Motionärerna hänvisar till det system som gäller förstatlig upphandling av företagsekonomiskt olönsam järnvägs- ochflygtrafik.I motion T808 (fp) framhålls att teletekniken spelar stor rollför möjligheterna att eliminera de geografiska avståndensnackdelar. Som exempel anges att den särskilda yrkesinriktadefort- och vidareutbildningen som HögskolanTrollhättan--specialiserat sig på bedrivs med hjälp avteletekniken eller IT-tekniken. Det är därför enligt motionärenviktigt att telesystemets utveckling prioriteras. I motionenkonstateras vidare att tjänstesamhällets utveckling till stordel bygger på teleteknikens tillämpning. Om människor skallkunna använda denna nya teknik erfordras både en väl utbyggdinfrastruktur och ett taxesystem som uppmuntrar och i vart fallinte försvårar en angelägen utveckling. Mot denna bakgrundframhålls behovet av att tillräcklig kapacitet säkerställs iDalslands AXE-nät.I motionen framhålls även att de geografiskt småriktnummerområdena i har spelat ut sin roll. Mednuvarande teknik anges att de också förhindrar en rimligtaxekonstruktion genom att samtal som egentligen är av lokalkaraktär för en dalslänning kostnadsmässigt är att jämföra medregionala samtal eller rikssamtal. Detta hämmar Dalslandsutveckling och motverkar möjligheten att arbeta hemma och därmedutnyttja en god miljö för hem och familj. bör därförenligt motionen ompröva riktnummerindelningen för ochsäkerställa att taxorna kan sättas så att teletrafiken inom ochmed länet gynnas. Ett riktnummer för bör därvidinföras.I motion A404 (c) framhålls att den svenska skärgården är enovärderlig del av vårt land. För att skärgårdsföretag skallkunna etableras och fortleva är det nödvändigt att utbyggnadenav AXE-systemet påskyndas.7.2 Utskottets ställningstagande7.2.1 Övergripande synpunkterUtskottet vill med anledning av motionerna först framhålla attväl fungerande telekommunikationer har mycket stor betydelse förföretagen och de enskilda människorna i landet. I likhet med vadsom gäller för postområdet har mot denna bakgrundfastställt sociala och regionalpolitiska mål på teleområdet.Sådana mål anges i telelagen. Det åligger Post- ochtelestyrelsen att verka för att målen uppfylls. Vidare anvisasmedel över statsbudgeten för upphandling av särskildasamhällsåtaganden till förmån för bl.a. handikappade. Isammanhanget kan också nämnas det avtal som regeringen tecknatmed bl.a. om taxeutveckling för hushålls- och vissföretagstelefoni samt om olönsamma telefonautomater i glesbygd.Utskottet vill vidare erinra om att det krav på uppföljning ochutvärdering som redovisats under avsnitt 5.2 även gällerutvecklingen inom teleområdet.7.2.2 Telesystemets utbyggnadUtskottet kan konstatera att moderniseringen av Telias nätdrivs i snabb takt. var avtelefonikunderna anslutna till . Genom den senaste tekniskautvecklingen och rationaliseringar på installationssidan bedömerTelia att det är möjligt att öka investeringstakten ytterligare.Telia har därför beslutat att samtliga kunder skall varaanslutna till senast vid utgången av år 1997.Utskottet bedömer att har ett kapacitetsstarkt ochhögkvalitativt telenät för överföring av såväl tal och data sombild. ligger också långt fram i utbyggnaden avinfrastrukturen jämfört såväl med länderna inom EU som med USAoch . Genom de investeringar som och andra operatörergenomför och planerar förbättras vidare den elektroniskainfrastrukturen fortlöpande. Utskottet anser därmed att syftetmed motionerna T803 (fp), T808 (fp) och A404 (c) i nu aktuelldel torde bli tillgodosett utan att någon initiativ frånriksdagens sida är påkallat. Motionsyrkandena avstyrksföljaktligen.7.2.3 TeleprisfrågorBeträffande de frågor om telekostnader och riktnummerindelningsom aktualiseras i motionerna T208 (m), T802 (fp) och T808 (fp)kan konstateras att har frihet att själv bestämma sinataxor inom ramen för det pristak som avtalats mellan regeringenoch Telia.Telias nya taxesystem /94 innebär attnärtaxa gäller inom eget och angränsande riktnummerområden. Församtal som passerar två riktnummerområden gäller regiontaxa, ochför samtal som passerar mer än två riktnummerområden gällerfjärrtaxa. Enligt innebär vidare taxeomläggningen /95 att hushållens telekostnader i genomsnittkommer att sjunka . I sammanhanget kan nämnas attTelias taxor underskrider det pristak som avtalats mellanregeringen och Telia.Taxeförändringen har medfört en förbättrad anpassning tillläns- och kommunindelningen. En fullständig anpassning avtaxesystemet till de administrativa gränserna har dock intebedömts möjlig med hänsyn till telenätets struktur. Det kantilläggas att den relativa förmån som teleabonnenter i de trestorstadsområdena har, med avseende på det antal abonnenter somkan nås för lokaltaxa, reduceras av att abonnemangsavgiften därär högre än i landet i övrigt.Utskottet anser det angeläget att utvecklingen mot ett"rundare " kan fortsätta. Utskottet förutsätter att Teliakommer att se över olika gränsdragningsfrågor förriktnummerindelningen. bör dock inte besluta om Teliastaxestruktur. Enligt vad utskottet erfarit räknar med attantalet avståndsklasser kommer att minska ytterligare iframtiden. Med AXE-systemets färdigställande blirtaxorna därmed allt mindre avståndsberoende. Utskottet vill ävenhänvisa till den möjlighet som finns att med s.k. 020-nummerunderlätta kontakter till viktiga regionala samhällsorgan närtelesystemets områdesgränser inte stämmer överens med deadministrativa gränserna.Vad gäller motion T208 (m) kan utskottet erinra om attpriserna på uthyrda förbindelser enligt telelagen skall varakostnadsbaserade. Detta innebär bl.a. att förbindelser ikostnadseffektiva trafiktäta stråk kan betinga ett lägre pris änförbindelser i icke lika trafiktäta stråk. I sammanhanget kanvidare nämnas den studie som enligt budgetpropositionen kommeratt utföras för att se över hur tillgången till goda tele- ochdatakommunikationer till rimliga priser i landets delar kanfrämjas.Med hänvisning till vad som har anförts avstyrkerutskottet motionerna T208 (m), T802 (fp) och T808 (fp) i nubehandlad del.7.2.4 Översyn av teleutvecklingenUtskottet konstaterar att det förslag som väckts i motion T221(mp) om att se över teleutvecklingen torde tillgodoses med detkrav som tidigare angett om att en uppföljning ochutvärdering skall ske av telemarknadens utveckling. Isammanhanget kan även hänvisas till att regeringen har givit RRVi uppdrag att se över telelagens effekter. I avvaktan påresultatet av detta arbete är utskottet inte berett att överväganågon förändring av telelagen.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionen i nu aktuell del. Syftet med den torde dock bli helteller delvis tillgodosett.8 Lokalisering av internationell telemyndighet8.1 MotionsförslagI motion T804 (m) anges att den europeiska telemarknadenkommer att avregleras . EU kommer därför med storsannolikhet att etablera en europeisk myndighet, motsvarandePost- och , någonstans i . Om denna myndighetlokaliseras till skulle det medföra fördelar för EUgenom bl.a. de erfarenheter av avregleringen som vunnits i vårtland. Regeringen föreslås därför ta upp diskussioner medEU om att förlägga telemyndigheten till Sverige.8.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att har fattatbeslut om att liberalisera såvälteleinfrastrukturen som alla teletjänster. Förslag har i sambanddärmed redovisats om att inrätta en särskild europeisktelemyndighet. Enligt vad utskottet erfarit är fråganfortfarande under beredning. Diskussioner pågår såväl om behovetav en ny federal myndighet som om en sådan organisation skallbyggas upp för länderna inom EU eller om den skall omfatta enstörre krets av europeiska länder.Utskottet delar motionärens uppfattning att intar eninternationell tätposition när det gäller den teletekniskautvecklingen. Inom landet finns ett kapacitetsstarkt ochhögkvalitativt telenät för olika IT-tjänster. har ocksåvunnit viktiga erfarenheter från den internationellt sett unikaavreglering som skett av telemarknaden i vårt land. Detta talarför att miljön i skulle kunna vara särskilt gynnsam ochstimulerande för en framtida telemyndighet. Utskottetförutsätter därför att regeringen följer frågan och verkar föratt en eventuell telemyndighet lokaliseras till Sverige.Med hänvisning till det anförda påkallar motionen enligtutskottets mening inte någon åtgärd från sida varförden avstyrks. beträffande anslag till Post- ochtelestyrelsenatt med bifall till regeringens förslag till Post-och för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på ,2. beträffande anslag till Upphandling av särskildasamhällsåtagandenatt med bifall till regeringens förslag tillUpphandling av särskilda samhällsåtaganden för budgetåret1995/96 anvisar ettreservationsanslag på ,3. beträffande anslag till Ersättning till PostenAB för rikstäckande betalnings- och kassaserviceatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1994/95:T220 yrkande 6, 1994/95:T232yrkande 15 och 1994/95:T807 till Ersättning till förrikstäckande betalnings- och kassaservice för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på ,res. 1 (m)res. 2 (c)4. beträffande anslag till Kostnader förenade medstatens ägande i SOS Alarmering ABatt med bifall till regeringens förslag tillKostnader förenade med statens ägande iSOS för /96 anvisar ettreservationsanslag på ,5. beträffande anslag till Informationsteknik:Telekommunikation m.m.att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1994/95:T239 yrkandena 14 och 15 tillInformationsteknik: Telekommunikation m.m. /96 anvisar ett reservationsanslag på37 ,6. beträffande privatisering av och Posten ABatt avslår motionerna 1994/95:T237 yrkande 7 i dennadel, 1994/95:N298 yrkandena 7 och 8, 1994/95:Ub903 yrkande 8 och1994/95:K810 yrkande 4,res. 3 (m)res. 4 (fp)7. beträffande fortsatt avreglering av telemarknadenatt avslår motionerna 1994/95:Ub903 yrkande 9 och1994/95:K811 yrkande 8,8. beträffande regionalpolitisk utveckling inompostområdetatt avslår motionerna 1994/95:T221 yrkande 36,1994/95:T239 yrkande 16, 1994/95:T805 och 1994/95:A442 yrkandena13 och 14,9. beträffande prissättning av tidningsdistributionatt avslår motionerna 1994/95:T801 och 1994/95:T806,10. beträffande telesystemets utbyggnadatt avslår motionerna 1994/95:T803, 1994/95:T808yrkandena 1 och 2 samt 1994/95:A404 yrkande 2,res. 5 (fp)11. beträffande teleprisfrågoratt avslår motionerna 1994/95:T208 yrkande 4,1994/95:T802 och 1994/95:T808 yrkande 3,12. beträffande översyn av teleutvecklingenatt avslår motion 1994/95:T221 yrkande 37,13. beträffande lokalisering av internationelltelemyndighetatt avslår motion 1994/95:T804.Stockholm den 16 maj 1995På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), JanSandberg (m), (), (), KristerÖrnfjäder (s), Tom (), (), Karl-ErikPersson (v), (), (), ElisaAbascal (), () och (). Ersättning till för rikstäckande betalnings- ochkassaservice (mom. 3), , Tom och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet kan" och på s. 8 slutar med "behandlad del" bortha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att inom Posten pågår sedan fleraår ett arbete med att höja produktiviteten. Genom nyinformations- och kommunikationsteknik har vidare Postenmöjligheter att ytterligare effektivisera sin verksamhet.Utskottet anser dessutom att Posten har ett eget intresse av attutgöra ett rikstäckande företag. Detta betyder att målet om enväl fungerande och rikstäckande kassaservice kan upprätthållastill en lägre anslagsnivå. Enligt utskottets mening bör motdenna bakgrund anslaget beräknas till fördet förlängda /96.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetyrkande 6 i motion T220 (m) och avstyrker följaktligenmotionerna T232 (c) och T807 (kds) i nu behandlad del.dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande anslag till Ersättning till PostenAB för rikstäckande betalnings- och kassaserviceatt med bifall till motion 1994/95:T220 yrkande 6,med anledning av regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1994/95:T232 yrkande 15 och 1994/95:T807 tillErsättning till för rikstäckande betalnings- ochkassaservice för /96 anvisar ettreservationsanslag på ,2. Ersättning till för rikstäckande betalnings- ochkassaservice (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet kan" och på s. 8 slutar med "behandlad del" bortha följande lydelse:Utskottet konstaterar att regeringens förslag tillmedelsanvisning innebär en betydande neddragning av anslaget.Trots detta har regeringen inte redovisat någon konsekvensanalysav sitt besparingsförslag. Utskottet anser att i avvaktan på attregeringen kan visa att den föreslagna neddragningen inteförsämrar service och tillgänglighet i glesbygd bör anslagetbibehållas oförändrat.