bet · GJ01UU7 · 1995-11-07 00:00:00 — Utskottet tillstyrker i detta betänkande regeringens ()förslag (prop. 1995/96:29) om godkännande av medLitauen. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. I proposition 1995/96:29 yrkar regeringen att godkänner om upprättandet av en association mellan Europeiska gemenska-perna och deras medlemsstater å ena sidan och Republiken å andrasidan. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkänner avtalet om upprättandetav en association mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlems-stater och (ett s.k. Europaavtal). I avtalet konstateras att Litauensslutmål är att bli medlem i Europeiska unionen och att en association ge-nom avtalet enligt parternas mening kommer att hjälpa att nå dettamål.Associationen syftar bl.a. till att skapa ett ramverk för den politiska dia-logen och för gradvisa integration med Europeiska unionen samtatt främja en utökad handel och harmoniska ekonomiska förbindelser. Ettviktigt element i avtalet är bestämmelser om frihandel i enlighet med detfrihandelsavtal mellan och som trädde i kraft i januari 1995.Avtalet lägger också grunden till finansiellt, kulturellt och socialt samarbe-te samt samarbete för att förhindra brottslig verksamhet, liksom för ge-menskapens bistånd till Litauen.Avtalet träder i kraft i efter det att allaavtalsslutande parter har anmält att de godkänt det.BakgrundBerlinmurens fall, enandet av de två tyska staterna, det slutoch sovjetimperiets upplösning innebar att det framstod som möjligt attförverkliga visionen av en europeisk union som omfattade demokratiskastater i hela . För EG:s medlemsländer blev det ett första rangensintresse att stärka stabiliteten och freden i genom att främja decentral- och östeuropeiska staternas integration i en europeisk gemenskap.Länderna i gjorde också mycket tidigt klart attmedlemskap i var ett av de främsta politiska målen.Ett första steg var att EG erbjöd de central- och östeuropeiskaländerna att ingå traditionella handels- och samarbetsavtal med gemenska-pen, s.k. första generationens avtal. Dessa avtal blev snabbt överspelade ioch med att den politiska utvecklingen nödvändiggjorde mer långtgåendeåtgärder från gemenskapens sida. undertecknadesEuropaavtal med , , , , ochBulgarien.Beslut om att inleda förhandlingar om Europaavtal med de baltiska län-derna fattades vid ett möte i . Självaförhandlingarna om avtalen gick snabbt och undertecknande kunde skeredan den 12 juni 1995.För de baltiska länderna är Europaavtalen av mycket stor betydelse bådepolitiskt och ekonomiskt. Avtalen innebär ett avgörande steg mot närmareintegration med den västeuropeiska gemenskapen. De innebär att de bal-tiska länderna tillhör den grupp länder där medlemskap i ställs i utsikt.Utvecklingen i LitauenSedan självständigheten har genomgått en mycket snabb politiskoch ekonomisk utveckling. Ett demokratiskt styrelseskick har konsolide-rats och den ekonomiska utvecklingen har vänts i positiv riktning. Blandlitauerna i gemen finns ett starkt stöd för EU-medlemskap.Sverige och LitauenI svensk Baltikum-politik har det ända sedan frigörelsen varit ettviktigt mål att främja de baltiska staternas integration med västliga eko-nomiska samarbetsstrukturer. inledde tidigt en dialog med debaltiska länderna om möjligheten att etablera fri handel. Genom de frihan-delsavtal som trädde i kraft manifesterades ett särskiltintresse för de baltiska staternas ekonomiska och politiska utveckling.När förhandlingar om medlemskap i inleddes framhöll densvenska regeringen att var berett att harmonisera sin handelspolitikmed gemenskapens i syfte att fullt ut kunna delta i den inre marknadenfrån och med inträdet. Det underströks dock att det var ett svenskt önske-mål att bevara frihandeln med de baltiska staterna.De frihandelsavtal mellan EG och de baltiska länderna som trädde i kraftden tillgodosåg det svenska önskemålet om bibehållenfrihandel.Förbindelserna mellan och har utvecklats och fördjupatsunder . skapar, enligt regeringens uppfatt-ning, en solid bas för fortsatt utveckling av de politiska och ekonomiskaförbindelserna mellan gemenskaperna och och mellan ochLitauen.KompetensfrågorI avtalet är det Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och stålgemen-skapen, Europeiska atomenergigemenskapen och medlemsländerna som äravtalsparter på den ena sidan. Avtalet är därmed ett s.k. blandat avtal somingås av såväl gemenskapen som medlemsländerna. Ett blandat avtal skalli allmänhet godkännas av respektive medlemsland.Godkännande av avtaletRegeringen föreslår att skall godkännas av . Rege-ringen anför att Europaavtalen är en central del av gemenskapens politikgentemot de central- och östeuropeiska länderna. Avtalen lägger grundenför ett omfattande samarbete vars syfte är ett närmande till EU på en radområden, samt för ett framtida medlemskap i unionen.Utskottets övervägandenVid behandlingen av propositionen om medlemskap i (prop. 1994/95:19, bet. 1994/95:UU5) påpekade utskottet att deEuropaavtal som EU ingått med sex central- och östeu-ropeiska stater bekräftade den centrala roll som EU spelar för utvecklingenav ett brett alleuropeiskt samarbete. Utskottet vill nu framhålla att detEuropaavtal som slutits med ytterligare markerar EU:s centrala rolli dessa frågor. Att är medlem i EU underlättar på ett avgörande sättvår möjlighet att arbeta för våra egna och de baltiska staternas intressen iEuropa. har som EU-medlem bidragit till att medLitauen har kunnat förhandlas fram så snabbt.För är de baltiska staternas integration i Europeiska unionen ettviktigt säkerhetspolitiskt intresse. De baltiska staternas delaktighet i Euro-pasamarbetet bidrar till ökad stabilitet i Östersjöområdet.Den politiska och ekonomiska utvecklingen i är viktig ur fleraaspekter. Liksom de säkerhetsmässiga fördelarna av ett med övriga Europaintegrerat är ekonomisk utveckling och tillväxt i till för-mån för hela Europa.Utskottet tillstyrker att godkänner Europaavtaletmed . Utskottet hemställeratt godkänner det i proposition 1995/96:29 föreslagnaEuropaavtalet om upprättandet av en association mellan Europeiska ge-menskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Republiken andra sidan.Stockholm den 7 november 1995På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), Axel (), (), (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (), (), (), BodilFrancke (), (), Elisebeht (), CarinaHägg (s), () och ().Gotab, 1995