bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — Åtgärderna bör ha sin inriktning motde mindre företagen och i första hand syfta till att underlättariskkapitalförsörjningen. Som framhålls i kompletteringspropositionen skallsamrådet med företrädare för näringslivet fortsätta. Som en första åtgärdkommer regeringen att lägga fram förslag om ett temporärt s.k.riskkapitalavdrag. Förslag om åtgärder i syfte att förbättra tillgången påriskkapital bereds . Regeringen avser vidare att föreslå enkvittningsrätt för underskott i nystartad aktiv näringsverksamhet mot inkomsterav tjänst.I motion Fi31 (m) anförs att i den moderata strategin för att minska denoffentliga skuldsättningen ingår även att minska de offentliga finansernaskonjunkturkänslighet. Den stabiliseringspolitiska ambitionen att genom denoffentliga sektorn dämpa alla konjunktursvängningar har drivits för långt iSverige, heter det i motionen. Den automatiska stabiliseringen kostar mer änden smakar.I kompletteringspropositionen föreslås införandet av ett utgiftstak. Även omnågot konkret förslag ännu inte föreligger är det uppenbart att ett utgiftstakinnebär att de automatiska stabilisatorerna försvagas vid en konjunkturnedgång.Med anledning av vad som sägs i motion Fi31 (m) om automatiska stabilisatorervill utskottet betona att detta inte är liktydigt med att man måste sänkaambitionsgraden inom stabiliseringspolitiken. I stället kommer större krav attställas på regeringen att snabbt kunna vidta finanspolitiska åtgärder, när detär uppenbart att konjunkturen försvagas. När det gäller tendenser tillöverhettning av ekonomin bör de automatiska stabilisatorerna, som då främstverkar på statsbudgetens inkomstsida, inte påverkas av införandet av ettutgiftstak. I en sådan situation kan ett utgiftstak bidra till att stabiliseraekonomin.I motionerna Fi31 (m), Fi32 (fp) och Fi35 (kds) behandlas depenningpolitiska frågorna mycket översiktligt. Som utskottet nämnt råder detbred enighet vad gäller kravet på prisstabilitet. Utskottet vill dock i dettasammanhang göra följande påpekande med anledning av diskussionen i motionFi31 (m) om regeringens skuldsaneringsstrategi. I motionen sägs bl.a. att "dethar antytts att det skulle kunna gå att åtminstone inflatera bort en del avunderskottet i de offentliga finanserna". För att undanröja alla tänkbaramissförstånd vill utskottet kraftigt understryka att ett utnyttjande av ensådan metod aldrig kommer att ske i den ekonomiska politiken. Utskottet utgårifrån att motionärerna inte med den här citerade, något svepande formuleringeni motionen vill hävda att en sådan politik skulle ha övervägts av regeringen.När det gäller utformningen av arbetsmarknadspolitiken ställs i motionernaFi31 (m), Fi32 (fp) och Fi35 (kds) krav på ändringar i nuvarande regelsystemför att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden.I motion Fi31 (m) krävs mycket långtgående förändringar i lagstiftningen.Arbetsmarknaden måste bli en verklig marknad. Dagens arbetsmarknadslagstiftningmåste reformeras och generella möjligheter öppnas för enskildaanställningsavtal mellan företag och medarbetare. Beslut bör, sägs det imotionen, fattas om en liberalisering av arbetslagstiftningen.Vidare framhålls vikten av att lönebildningen måste främja rekrytering av nyarbetskraft, men också karriär och arbetsbyten. Arbetsmarknadens parter bär etthuvudansvar för att åstadkomma en bättre fungerande arbetsmarknad.Underförstått innebär motionärernas ståndpunkt att lönedifferenserna på densvenska arbetsmarknaden måste bli större.Utskottet kan inte ställa sig bakom vad motionärerna anför i motionFi31 (m). Enligt utskottets mening måste det vara en mycket kortsiktigstrategi att öka löneskillnaderna för att angripa arbetslösheten. Det skullehota både den rättvisa fördelningen och samhällets långsiktiga förmåga tilltillväxt. Detsamma gäller anställningstryggheten. Den skall skydda motgodtyckliga och diskriminerande uppsägningar. Men avsikten är självfallet inteatt skapa onödiga och svårhanterliga hinder för den ständigt nödvändigaomvandlingen av produktionsorganisationen. Ett dåligt anställningsskyddförsämrar emellertid hushållningen med arbetskraft genom att det ger incitamenttill kortsiktiga och lågproduktiva anställningsformer. Det riskerar också attleda till att långtidsarbetslösheten och utslagningen i arbetslivet ökar.I motionerna från och förs, som utskottet serdet, en i jämförelse med de krav på förändringar som framförs i motionFi31 (m) väsentligt rimligare och därför mer intressant diskussion. I motionFi35 (kds) föreslås vissa ändringar i arbetsrätten som skulle göra attsmåföretagare vågade anställa fler än vad som är fallet. I motionFi32 (fp) anförs att det är angeläget att hålla fast vid de grundläggandetankarna i lagen om anställningsskydd, inte minst av hänsyn till de äldre somofta har stora svårigheter att få nytt jobb om de väl blivit arbetslösa. Enarbetsrätt som utgår från att företagen inte utan vidare kan säga upp sinaanställda innebär starkare drivkraft för arbetsgivarna att utveckla sinamedarbetare. I många fall har reglerna fungerat bra. Företag och lokala fackhar i samverkan kunnat finna bra lösningar i besvärliga situationer. Det finnslikafullt, menar motionärerna, två viktiga skäl att genomföra vissaförändringar i arbetsrätten. Det ena är att en del bestämmelser ibland varitett hinder för småföretagens utveckling. Det andra är att alltför stelbentaregler kan hämma nyanställningar på en arbetsmarknad som i allt högre gradförutsätter flexibilitet.Utskottet anser att arbetsrätten spelar en viktig roll för produktivitetenoch tillväxten. Som framgår av kompletteringspropositionen har regeringennyligen tillsatt en kommission med företrädare för parterna på arbetsmarknadenmed uppgift att diskutera den fortsatta utvecklingen inom arbetsrättens områdeså att den blir stabil och långsiktigt hållbar. Kommissionen skall ägnasärskild uppmärksamhet åt små företags villkor. Det är särskilt angeläget attde framtida arbetsrättsliga lösningarna blir sådana att de går att tillämpa påett smidigt sätt i småföretagen. Det kan också nämnas att kommissionen skallägna särskild uppmärksamhet åt åtgärder för att främja jämställdhet mellankönen och förbättra invandrares villkor på arbetsmarknaden.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motionernaFi31 (m) yrkandena 1 och 20, Fi32 (fp) yrkande 1, Fi35 (kds) yrkande 1 och Fi40(m) yrkandena 1 och 2.I motion Fi33 (v) anförs att den ekonomiska politiken måste inriktas moten bekämpning av arbetslösheten, en rättvis fördelning och en sanering avstatsfinanserna. Enligt motionärerna är regeringens politik ensidigt inriktadmot en sanering av de offentliga finanserna, vilket inneburit att åtgärder motarbetslösheten och för en rättvis fördelning kommit i andra hand. Medhänvisning härtill kan inte motionärerna ställa sig bakom den inriktning av denekonomiska politiken som den utformats i kompletteringspropositionen.Vänsterpartiet har tidigare i anslutning till höstpropositionen om denekonomiska politiken ställt sig bakom kraven på en hård åtstramning avfinanspolitiken. När nu denna politik skall fullföljas kan utskottetkonstatera att inte förmår att fortsättningsvis ställa sig bakomnödvändiga svåra ekonomisk-politiska beslut.I motionen framhålls att den svenska ekonomin nu visar klara tecken på enåterhämtning. Som framgår av utskottets redovisning av det ekonomiska lägetdelar utskottet denna uppfattning. Utskottet vill emellertid kraftigtunderstryka att denna positiva utveckling inte kan tas till intäkt för att detgår att slå av på takten i saneringen av de offentliga finanserna.Utskottet vill även betona att de åtgärder som regeringen föreslår måstebedömas i sin helhet. Det är ett åtgärdspaket som har att taställning till.Trots att det ekonomiska läget började ljusna kommerunderskottet i statsfinanserna /95 att vara av storleksordningen200 miljarder kronor. Bl.a. det höga ränteläget ställer oavvisliga krav på enytterligare åtstramning av finanspolitiken. Underskottet i statsfinansernamåste pressas ned under den nu rådande goda konjunkturen. Det är ensjälvklarhet att med den extrema obalans som karakteriserarstatsfinanserna blir avvägningen mellan en ytterligare åtstramning avfinanspolitiken och fördelningspolitiken svår att hantera. Utskottet villemellertid bestämt bestrida påståendet i motion Fi33 (v) att hänsynstagandentill en rättvis fördelningspolitik inte beaktats vid framtagningen avkompletteringspropositionens åtgärdspaket.Som framhålls i kompletteringspropositionen visar analysen att åtgärderna ihöstens ekonomisk-politiska proposition, budgetpropositionen och den nuaktuella propositionen sammantaget har en rimlig fördelningsprofil. Även omsänkta sociala transfereringar särskilt berör hushåll med måttliga eller lågainkomster, så kompenseras dessa relativt väl av sänkt moms på livsmedel.Åtgärderna slår relativt jämnt för olika grupper och alla är med och delar denödvändiga uppoffringarna. De viktigaste effekterna ur fördelningssynvinkel,nämligen de genom åtgärderna förbättrade förutsättningarna för högsysselsättning och låg ränta, kommer utöver de här redovisade direktaeffekterna.I motion, liksom i motionerna Fi31 (m), Fi32 (fp), ochFi35 (kds), avvisas förslaget att sänka mervärdesskatten på livsmedel till12 %. En sådan åtgärd har tidigare föreslagits av under en långföljd av år men den avvisas nu med motiveringen att det är fel att sänkaersättningsnivåerna i socialförsäkringarna och kompensera detta med en sänkningav matmomsen. I de här nämnda tre borgerliga motionerna motiveras förslaget attavslå kompletteringspropositionens förslag på denna punkt med att det finnsandra skatter som från främst tillväxtsynpunkt är mer angelägna att sänka.Utskottet kan inte dela de synpunkter som förs fram i motionerna Fi33 (v),Fi31 (m), Fi32 (fp) och Fi35 (kds) vad gäller förslaget att sänka matmomsen.Återigen vill utskottet erinra om att förslaget att sänka mervärdesskatten ären del av ett samlat åtgärdspaket. En sänkning av matmomsen från till12 % gynnar barnfamiljer och låginkomsttagare som i allmänhet använder enrelativt stor andel av sin hushållsbudget till matinköp. De sammantagnakonsekvenserna av förändringarna blir därför mera jämnt fördelade. En viktigkonsekvens av förslaget är också att om matmomsen sänks beräknas äveninflationen minska med inemot en procentenhet . Reformen innebärvidare strukturella förbättringar i ekonomin genom att utgiftskvoten ochskattekvoten sänks.Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks motion Fi33 (v)yrkande 1.På samma sätt som i övriga partimotioner framhålls i motion Fi34 (mp)vikten av att sanera de offentliga finanserna. Men på samma sätt som iMiljöpartiets motion med anledning av budgetpropositionen läggs tyngdpunkten påkravet att en budgetsanering måste vara ekologiskt och socialt genomtänkt.Beskattningen av arbete totalt sett bör inte öka. Den bör minskas och ersättasmed främst miljörelaterade skatter. Ett avgörande bidrag till en lösning på denekonomiska kris som befinner sig i är enligt motionärerna attgenomföra en skatteväxling.Utskottet vill med anledning av förslag till inriktning avden ekonomiska politiken anföra följande.Utskottet konstaterar inledningsvis att tyngdpunkten i Miljöpartietspartimotion ligger på de budgetpolitiska riktlinjerna.En central del i diskussionen om utformningen av finanspolitiken i motionFi34 (mp) är förslaget om en skatteväxling, där främst skatt på arbete skallersättas med skatt på energi och miljö. Utskottet delar motionärernasuppfattning att möjligheterna att genomföra en sådan skatteväxling bör prövas.Detta är även regeringens uppfattning.Frågan om en s.k. grön skatteväxling med en höjning av skatteuttaget påmiljöskadlig verksamhet och en sänkning av skatten på arbete har aktualiseratsi om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Som anförs ipropositionen har för del en utredning tillsatts, som skall undersökaförutsättningarna för en ökad miljörelatering av det svenska skattesystemet.Utredningen kommer bl.a. att behandla en skatteväxlings effekter på miljön,näringslivets internationella konkurrenskraft, sysselsättningen ochinkomstfördelningen. En grön skatteväxling kan komma att bidra till ensamhällsekonomiskt sett mer effektiv beskattning. En eventuell omfördelning avskatteuttaget måste dock ske på ett ansvarsfullt sätt. De svaga offentligafinanserna gör att eventuella sänkningar måste finansieras fullt ut.I likhet med vad som sägs i propositionen vill utskottet framhålla att ävenom kravet på en samhällsekonomiskt effektiv beskattning kan motiveraförändringar i skattereglerna bör detta i varje enskilt fall avvägas motönskemålet om stabila regler. Detta talar för återhållsamhet med förändringar iskattereglerna.Enligt utskottets mening är krav på utformningen avfinanspolitiken till stora delar tillgodosett genom tillsättandet av här nämndautredning. Utskottet vill dock tillägga att överdrivermöjligheterna att komma tillrätta med obalanserna i de offentliga finansernamed hjälp av en skatteväxling.I motion Fi34 (mp) redovisas kritiska synpunkter på finans- ochvalutamarknadens funktionssätt. Liknande kritik framförs också i motionFi33 (v). I motion Fi34 (mp) efterlyses förslag till åtgärder som ökartrögheten och stabiliteten i systemen.Utskottet återkommer till dessa frågor i avsnittet om penningpolitiken.I motion Fi34 (mp) yrkande 1 hemställs vidare att skall göra ettuttalande att syftet med den ekonomiska politiken är att tillgodose mänskligabehov inom de ramar som miljön sätter. Utskottet känner inte till om det finnsnågot politiskt parti som inte kan ställa sig bakom ett sådant uttalande.Utskottet kan därför inte se att det finns anledning för att göranågot uttalande till regeringen med ovan angiven innebörd.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motionFi34 (mp) yrkandena 1 och 3.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet kompletteringspropositionensförslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och avstyrker motionernaFi31 (m) yrkandena 1 och 20, Fi32 (fp) yrkande 1, Fi33 (v) yrkande 1,Fi34 (mp) yrkandena 1 och 3, Fi35 (kds) yrkande 1 samt Fi40 (m)yrkandena 1 och 2.Miljö och ekonomiI motion Fi32 (fp) hemställs att godkänner vad som förordats ommiljö och ekonomi (yrkande 4). Motionärerna anför att vår förmåga att taansvar för miljön är beroende av att vi har råd. Det är tyvärr vanligt attmiljömål som antas av inte uppfylls i verkligheten. Motionärernaföreslår en kommission för miljön som bör analysera hur man kan få en bättreöverensstämmelse mellan mål och verklighet och hur konflikter mellan ekonomioch miljö kan lösas på bästa sätt i en internationaliserad verklighet.Jordbruksutskottet instämmer i sitt yttrande (JoU5y) i regeringensbedömning att tillväxten kan ge negativa effekter på välfärden om den kommertill stånd med metoder som sliter på natur och människor. Kostnaderna för attreparera miljöskadorna får inte öka. gränser måste enligtjordbruksutskottets mening finnas för att skydda miljön i vid bemärkelse ochför att bryta miljöskuldens ökning. Det är angeläget att inom miljöpolitikenöka användningen av ekonomiska styrmedel för att skapa en korrekt prissättningpå miljöförstöringen och på uttaget av naturresurser. Kretsloppssamhället gersåväl miljövinster som möjlighet till nya företag och nya arbetstillfällen.I likhet med jordbruksutskottet är finansutskottet av samma mening sommotionärerna att det självfallet är viktigt att uppnå överensstämmelse mellanmål och verklighet i miljöpolitiken och att finna lösningar på de konfliktersom finns mellan de traditionella ekonomisk-politiska målen och målen förmiljöpolitiken. kan emellertid inte dela uppfattningen att detskall tillsättas en särskild kommission för att analysera dessa frågor.Utskottet utgår ifrån att den analys som efterfrågas i motion Fi32 (fp) utgörett av de viktigare inslagen i och regeringens löpandearbete.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrker utskottet motionFi32 (fp) yrkande 4.I motion Fi34 (mp) yrkande 2 anförs att en betydande miljöskuld harbyggts upp under en följd av år. Enligt de uppgifter som redovisats i motionenökar miljöskulden i med ca . Vid förslag tillåtgärder inom den ekonomiska politiken måste man, menar motionärerna, ha dessafakta i åtanke, annars är risken stor att en ökad tillväxt sker på bekostnad aven ökad miljöskuld.Enligt utskottets mening är yrkande 2 i partimotionalltför allmänt hållet. Det enda som sägs i motionen är, enligt utskottetstolkning, att på grund av en stor miljöskuld och fortsatt ökning av denna måstevi föra en aktiv miljöpolitik. Mot ett sådant uttalande torde ingen invända.Utskottet kan inte se det meningsfulla i att gör etttillkännagivande till regeringen med anledning av yrkande 2 i motionFi34 (mp) varför yrkandet avstyrks.PenningpolitikenRegeringen konstaterar i kompletteringspropositionen att prisstabilitetär en viktig förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik och det ärdärför av yttersta vikt att inflationsproblemet inte tillåts återkomma i densvenska ekonomin.Penningpolitikens huvuduppgift är att säkerställa en låg inflation.Riksbanksfullmäktige har definierat inflationsmålet som att inflationen enligtkonsumentprisindex skall uppgå till med en marginal uppåt och nedåt på 1procentenhet. Detta är i linje med inflationsmålen i andra europeiska länder.I motion Fi33 kritiseras Riksbankenspenningpolitik (yrkande 57). Den högräntepolitik som fört sedanhösten 1994 bidrar till att skapa förväntningar om kontinuerligt stigandelångräntor. Den pressar inte bara ned aktiviteten på hemmamarknaden utanfördyrar också kostnaderna för den svenska statsskulden via dyrareupplåningskostnader med allt högre ränteutgifter. Inriktningen avpenningpolitiken innebär därför, enligt motionärerna, en onödigt storbelastning för det svenska folkhushållet. Motionärerna motsätter sig en politiksom sätter prisstabilitet och höga räntor framför ökad sysselsättning och ökadproduktion.I motion Fi40 av och () hemställs attinflationsmålet skall ligga fast. Det är betydelsefullt att inflationsmåletverkligen uppfattas som trovärdigt av de finansiella placerarna.Skuldutvecklingen måste tas på största allvar och det är viktigt att visa är beredd att göra uppoffringar för att nå inflationsmålet, anförmotionärerna.Utskottet delar inte synsättet i motion Fi33 (v) att den ekonomiskapolitiken har att välja mellan låg inflation å den ena sidan och lägrearbetslöshet och hög produktion å den andra. Det finns många studier somtvärtom ger underlag för uppfattningen att en låg inflation ger godaförutsättningar för en långsiktigt god tillväxt och hög sysselsättning. Ländermed hög inflation är mer sårbara när det inträffar ekonomiska kriser ellerstörningar av olika slag. Det är därför av stor betydelse att inflationen kanhållas på en låg nivå i den svenska ekonomin.Huvuduppgiften för penningpolitiken, som bedrivs självständigt av ,är att säkerställa prisstabilitet. Riksbanksfullmäktige har definierat ettinflationsmål som är i linje med inflationsmålen i andra europeiska länder. Föratt motverka tendenser till stigande inflation i delar av ekonomin och stigandeinflationsförväntningar har penningpolitiken stramats åt under senare tid.Riksbanken har successivt höjt reporäntan med sammanlagt1,41 procentenheter.En följd av saneringen av statsfinanserna är att nedtrappningen avsubventioner och höjningen av vissa indirekta skatter leder till attkonsumentpriserna stiger. Därmed finns en risk att ökningstakten ikonsumentprisindex åtminstone , som 1995, överstiger3 %. Den stramare finanspolitiken bidrar dock till att det underliggandeinflationstrycket minskar.Finansutskottet anser i likhet med vad utskottet anförde (1994/95:FiU10) att penningpolitiken måste bedrivas långsiktigt och att någotenstaka månadstal för konsumentprisindex som överstiger målet måste tolereras.Finansutskottet anser mot bakgrund av det anförda att bör avslåmotion Fi33 (v) yrkande 57.Utskottet anser inte heller att det behöver göras något tillkännagivande medanledning av motion Fi40 (m) yrkande 3, varför motionen avstyrks av utskottet.Kommission för att granska finansmarknadenI motion Fi33 (v) begärs (yrkande 58) att en kommission skall inrättasför att undersöka vilka företag och institutioner som bedrivit och bedriveromfattande spekulation mot den svenska kronan. Det är enligt motionärernanödvändigt att förhållandena på finansmarknaderna görs tydliga och synliga.Sverige måste också verka för en uppstramning av förhållandena på deinternationella finansmarknaderna. Enligt motionärerna skulle en skatt påinternationella spekulativa kapitalrörelser, en s.k. Tobinskatt, ge inte baraytterligare resurser till FN:s biståndsverksamhet utan också minska trycket motsmå och utsatta valutor som kronan.Även förordar i sin motion Fi34 att en avgift införs på deninternationella penning- och valutamarknaden och att bör varapådrivande för att förändra spelreglerna på de internationellafinansmarknaderna. Motionärerna tänker sig att en parlamentarisk kommittéskulle få i uppdrag att ta fram förslag till bättre formella och informellaspelregler (yrkande 9). Det vore också av värde om kommittén undersöktepenning- och valutamarknadens funktionssätt och effekter på samhällsekonomin.Enligt utskottets mening torde möjligheterna att införa en avgift påinternationella finansiella transaktioner vara mycket begränsade i det systemmed avreglerade finansmarknader vi har . Med den rörlighet somkännetecknar de finansiella transaktionerna skulle det räcka med att något landeller finanscentrum inte deltar i systemet med avgifter för attkapitalströmmarna skulle ta vägen vid sidan av de avgiftsbelagda. Därmed skullesystemet inte fungera.Man kan emellertid inte bortse från att de stora kapitalflödena på definansiella marknaderna medför vissa risker för banker och andra finansiellainstitut på grund av fluktuationer i räntor, valutakurser m.m. Motionärernaskrav på att förhållandena på finansmarknaderna görs tydliga och synligauppfylls bäst genom att det finns en nationell tillsynsmyndighet med godaresurser, internationella kontakter och samarbete. Tillsynen skall verka för,följa upp och kontrollera att instituten följer lagar, regler och förordningar.Krav skall ställas på att aktörerna utformar regler som skyddar kunder ochandra intressenter för oskäliga risker. Det är också viktigt atttillsynsmyndigheten analyserar och utvärderar utvecklingen på marknaderna. Ettinternationellt utvecklingsarbete för genomlysning av sådana risker har ägt rumi , ett internationellt samarbetsorgan för banktillsynsfrågor,och i IOSCO, som är ett samarbetssorgan för tillsynsmyndigheterna förvärdepappersbolag världen över. De har gemensamt utarbetat ett ramverk förvilken information som tillsynsmyndigheter bör inhämta från banker ochvärdepappersbolag som är stora aktörer på derivatmarknaderna. Denna informationskall tjäna som underlag för att bedöma riskerna i derivathandeln och värderainstitutens riskkontrollsystem.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi33 (v) yrkande 58 och Fi34(mp) yrkande 9.Förbud mot monetär finansieringRegeringen föreslår i kompletteringspropositionen (bil. 7, s. 102--113) attstaten inte längre skall kunna tillgripa s.k. monetär finansiering, dvs. attlåna i för att finansiera budgetunderskottet. Normalt förekommerinte statlig upplåning i i välutvecklade marknadsekonomier annatän för att hantera statens kortfristiga likviditetsbehov. Flertalet länder harunder senare år valt att reducera även denna möjlighet. Ett förbud mot attfinansiera statens utgifter på statsbudgeten genom att låna i verkarförtroendeskapande på de finansiella marknaderna, anförs det i propositionen,och bidrar till en klarare ansvarsfördelning mellan penning- ochstatsskuldspolitiken. Inom EU har ett förbud mot statliga kreditmöjligheter icentralbankerna trätt i kraft.I ersattes statens kortfristiga upplåning i successivtfrån med en upplåning på den öppna marknaden. Riksgäldskontoretskontokredit i avvecklades . Någon förändring ilagstiftningen gjordes emellertid inte.