bet · GI01AU11 · 1995-03-14 00:00:00 — Dessa måstesåledes ägna större uppmärksamhet än tidigare åt dessa frågor.Trots nedskärningar kommer, enligt vad utskottet inhämtat,bidraget till företagsutbildning att uppgå tillca per år.Vidare har utskottet uppmärksammat att regeringen i sittbudgetförslag under föreslagit att 100miljoner kronor avsätts för att stärka kunskapsförsörjningentill små och medelstora företag.Utskottet ställer sig därmed bakom vad regeringen förordat omavveckling av bidraget till utbildning i företag. MotionernaA221 (c) i här behandlad del, A244 (c) och A287 (v) avstyrksföljaktligen i här behandlade delar.Som ovan anförts stöder utskottet regeringens förslag attbidrag till utbildning i företag successivt skall avvecklas, föratt helt upphöra vid ingången av . I enlighethärmed anser utskottet att förslaget i motion A222 (s), attutvidga gruppen av mottagare av stödet, inte bör föranleda någotriksdagens uttalande. Motionen avstyrks således.Utskottet kan i sammanhanget erinra om att motioner om dens.k. Östgötamodellen behandlas ovan i avsnittet omarbetsmarknadspolitikens inriktning.FlyttningsbidragenPropositionenI det nu rådande arbetsmarknadsläget är det enligt regeringenviktigt att inte bara den yrkesmässiga rörligheten stimulerasutan också att den geografiska rörligheten underlättas. Ettflyttningsbidrag i form av starthjälp har införts från den 1januari 1995 (prop. 1994/95:25, bet. FiU1, rskr. 145, 146).Starthjälpen uppgår till . beräknas 15 000personer få detta bidrag.För den nya starthjälpen tillsammans med de existerandeflyttningsbidragen som bohagstransport, medflyttandebidrag m.m.beräknar regeringen för /96.MotionerCentern tar i motion A244 (yrk. 11 delvis) avstånd från detflyttningsbidrag som infördes , starthjälpen, ochanser att det bör upphävas. börsjälva stå för dylika kostnader enligt motionen. Därvid uppnåsen besparing på för /96.Miljöpartiet säger i motion A275 (yrk. 3 delvis) nej tillsamtliga former av flyttningsbidrag och räknar med en besparingpå 450 miljoner kronor.Även Kristdemokratiska samhällspartiet anför i motionerna A271(yrk. 16 delvis) och A448 (yrk. 6) att man vill upphävastarthjälpen. Besparingen beräknas till 400 miljoner kronor.Vänsterpartiet noterar i motion A287 (yrk. 12) attflyttningsbidragen kan vara nödvändiga på kortsikt. Det bör dock övervägas om inte en högrestarthjälpsnivå kunde utgå vid flytt till regionalpolitisktprioriterade områden.Utskottets bedömningSom redovisas ovan har såväl som och Kdsinvändningar mot regeringens beräkning av starthjälpen, ochi fall även mot övriga flyttningsbidrag, undernästa budgetår. I sammanhanget räknas med besparingar på mellan400 och på A 2-anslaget.Utskottet har så som tagit ställningtill regeringens förslag om starthjälp för en arbetslös personsom överväger att ta anställning på en ny ort. Utskottet hardärvid motiverat sitt ställningstagande med bl.a. att syftet äratt få till stånd en bättre matchning mellan utbud ochefterfrågan på arbete. Denna matchning kan föranleda flyttningbåde till och från regionerna. Det har enligt utskottets meninginte framkommit skäl till någon annan bedömning av starthjälpenefter endast . När har förflutit anserutskottet att denna åtgärd -- i likhet med vad som skett medandra åtgärder, som kommit till -- bör utvärderas.Med hänvisning till vad som anförts bör flyttningsbidrageninkl. starthjälpen ha den volym som regeringen beräknat.Motionerna A244 (yrk. 11 delvis) (c), A271 (yrk. 16 delvis)(kds), A275 (yrk. 3 delvis) (mp) och A448 (yrk. 6) (kds)avstyrks därmed.Vänsterpartiet tar upp flyttningsbidragen ochanser att starthjälpsnivåer m.m. bör övervägas. anser att starthjälpen i likhet med andra åtgärder börutvärderas är det i ett sådant sammanhangeventuella överväganden aktualiseras. Motion A287 (yrk. 12) börsåledes inte påkalla någon åtgärd. Yrkandet avstyrks.UngdomsåtgärderArbetsmarknadsläget för ungdomar har gradvis förbättrats sedanandra kvartalet 1994. Trots detta är arbetslösheten för gruppen16--fortfarande mer än dubbelt så hög som för hela denarbetsföra befolkningen. Antalet arbetslösa ungdomar i åldern16--uppgick till i medeltal 83 000, eller16,av arbetskraften jämfört med 97 000 (18,) året innanoch 69 000 (11,) enligt . uppgickarbetslösheten för denna åldersgrupp till 82 000 personer eller17,av arbetskraften.I följande sammanställning redovisas antalet ungdomar (18--24år) i olika typer av åtgärder och stödformer (årsgenomsnitt).Åtgärd 1993 1994antal % antal %Utbildningsvikariat 3 304 4 4 193 5Arbetslivsutveckling 4 750 5 5 497 6Beredskapsarbete 238 0 480 1Invandrarpraktik - - 41 0Ungdomspraktik 58 045 67 55 575 65Arbetsmarknadsutbildning 11 610 13 8 815 10Ami 1 209 1 1 262 1Rekryteringsstöd 4 368 5 8 537 10Avtalade inskolningsplatser 678 1 - -Lönebidrag 2 526 3 1 353 2Off. skyddat arbete 192 0 84 0Totalt 86 920 99 86 093 100Källa: AMSSom framgår av sammanställningen var ungdomspraktiken denklart dominerande åtgärden som antalet ungdomar medrekryteringsstöd fördubblades . EnligtAMS redovisning i rapporten förungdomar () gick av dem som lämnadeungdomspraktiken direkt till någon form av arbetevilket är en ökning jämfört med . Avdem som lämnade ungdomspraktiken --var iarbete . av ungdomarna medrekryteringsstöd kommer närmast från ungdomspraktik. I februari1995 deltog 49 000 personer i ungdomspraktik.I december 1994 beslutade (prop. 1994/95:25, FiU1,rskr. 145, 146) om en ny åtgärd för ungdomar --ungdomsintroduktion -- som infördes den 1 januari 1995.Ungdomsintroduktion ersätter ungdomspraktiken för åldersgruppen20--och är avsedd för ungdomar som inte lyckats få arbetepå den reguljära arbetsmarknaden. Åtgärden består av högst fyramånaders praktik med utbildningsbidrag och sex månadersanställning, företrädesvis provanställning, hos sammearbetsgivare. Reglerna om provanställning eller anställning kan,om det finns särskilda skäl, frångås när det gällerarbetshandikappade och utomnordiska ungdomar. Arbetshandikappadeungdomar kan även få möjlighet till längre praktiktid än fyramånader. uppgick antalet personer iungdomsintroduktion till 2 800.För gruppen 18--19-åringar kvarstår ungdomspraktiken t.o.m.den sista juni 1995.Akademikerpraktiken upphör enligt nu gällande regler efter den30 . Åtgärden är avsedd för nyutexaminerade arbetslösahögskolestuderande med minst 120 poäng och omfattar högst sexmånaders praktik. Under /94 deltog 600 personer igenomsnitt i denna åtgärd mot beräknade 3 000. Idecember uppgick antalet personer i akademikerpraktik till1 082. Av dem som lämnade akademikerpraktiken under periodenjuli--gick till arbete.Insatser för ungdomarPropositionenRegeringens mål är att alla ungdomar skall vara iarbete, utbildning eller aktiv arbetsmarknadspolitisk åtgärdinom 100 dagars arbetslöshet. Särskilt väsentligt är det, enligtregeringen, att ungdomarnas andel av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna minst motsvarar deras andel av de arbetslösa.Regeringen beräknar antalet ungdomsintroduktionsplatser till24 000 i genomsnitt för /96. Vadgäller åtgärder för ungdomar pågår för närvarandeförhandlingar med om ett kommunaltansvarstagande för denna grupp fr.o.m. i år.Regeringen återkommer med en redovisning av ocheventuella förslag till hur detta ansvar skall utformas. Antaletungdomar som kan omfattas av kommunalt ansvar beräknas till ca26 000. Den totala kostnaden för denna åtgärd och förungdomsintroduktionen beräknas till 4 982 miljoner kronor.För att ge arbetslösa ungdomar i åldern 20--möjlighettill kompletterande utbildning förordar regeringen attarbetsförmedlingarna och kommunerna gemensamt kartläggerungdomarnas utbildningsbakgrund. Utbildningsinsatsen börkompletteras med t.ex. praktik på arbetsplatser med bibehållenarbetslöshetsersättning.Regeringen föreslår särskilda utvecklingsprogram förarbetslösa ungdomar i åldern 20--som inte fått arbete,utbildning eller annan åtgärd . Ansvaret förutvecklingsprogrammen skall vila på arbetsförmedlingen som bl.a.bör erbjuda söka-jobb-grupper, kortare praktikperioder,starta-eget-kurser m.m. Alla arbetsförmedlingar bör avdelasärskild personal för att arbeta med denna grupp. Regeringenbetonar att särskilda utvecklingsprogram skall ses som ensistahandsåtgärd i ett skyddsnät där alla ungdomar skall haarbete eller utbildning. Åtgärden beräknas omfatta 53 000personer i genomsnitt per månad.I stället för akademikerpraktiken, som upphör , föreslår regeringen (inomUtbildningsdepartementets verksamhetsområde) att arbetslösaakademiker fr.o.m. erbjuds ett särskiltaspirantår. Åtgärden, som i första hand skall vända sig tillinvandrarakademiker, innebär att studier vid högskola varvas medpraktik i näringslivet. Åtgärden skall berättiga till 40akademiska poäng och beräknas omfatta 1 500 personer.MotionerModerata samlingspartiet anser att regeringens insatser förarbetslösa ungdomar är svåröverskådliga och riskerar att bliineffektiva. I partimotionen A215 (yrk. 12) och kommittémotionenA281 (yrk. 8) föreslår ett ungdomsprogram somskall ses som ett erbjudande till den som inte går vidare iutbildning eller har arbete. Ungdomsprogrammet bör vara öppetför alla och bör bestå av två delar: praktiki företag och informationsteknikintroduktion (IT). Praktiktidenbör omfatta maximalt och inriktas på att ge praktiskyrkeserfarenhet. Enligt motionärerna bör IT-introduktionen ingåsom en integrerad del av praktiken och ersätta delar av ellerhela praktiktiden. Företaget bör bidra ekonomiskt men medreduktion för den tid som avsätts för IT-introduktionen. Förungdomar bör utbildningsbidrag utgå.Centerpartiet anser att ungdomspraktiken räddat en helungdomsgeneration från passivitet och bidragsanpassning och attingen annan åtgärd nått upp till sådan omfattning och kvalitetsom denna. I motion A244 föreslår attungdomspraktiken bibehålls (yrk. 18) med vissa förändringar.Arbetsmarknadsverket kan inom ramen för sina bemyndigandenhantera ungdomsintroduktion och ungdomspraktik parallellt, ansermotionärerna. För att ytterligare tydliggöra attungdomspraktiken kan leda till arbete föreslår attfinansieringsavgiften höjs från nuvarande per månadtill (yrk. 20 delvis).Även ser positivt på ungdomspraktiken och menaratt denna åtgärd i stort sett fungerat väl. I motion A286föreslår man att ungdomspraktiken behålls men minskas till igenomsnitt 20 000 ungdomar och att 2 000 miljonerkronor anvisas för detta ändamål (yrk. 22).Kristdemokratiska samhällspartiet föreslår i sin partimotionA271 (yrk. 2) och i kommittémotionen A288 (yrk. 7) en utvecklingav ungdomspraktiken till ett system med praktik- ochlärlingsplatser för ungdomar . Systemet bör ses somen övergång mellan studier och arbetsliv och ske i samarbete medgymnasieskolan. Praktik- och lärlingsplatssystemet innebärutbildning och praktik vid ett företag , medmöjlighet till förlängning till sammanlagt tolv månader.Motionärerna anser vidare att individuella utvecklingsplaner börupprättas för deltagarna och att utbildningsbidrag bör utgå.Inger och () menar i motion Kr4 (yrk.3) att ungdomspraktiken är inarbetad och fungerar väl och attregeringen gör en stor chanstagning genom att ersätta denna medungdomsintroduktion. Motionärerna förordar en utveckling avungdomspraktiken mot en långsiktig lösning i form av praktik-och lärlingsplatser.Andra åtgärder mot ungdomsarbetslösheten föreslås imotionerna A288 och Fi417.I kommittémotion A288 anser att regeringensåtgärdsprogram är otillräckligt och saknar relevanta delar.Motionärerna begär i stället ett förslag till en samlad strategiför att bekämpa ungdomsarbetslösheten (yrk. 1) i enlighet medvad som föreslås i motionen om bl.a. utbildningsåtgärder,minskade skattekilar, förändringar i arbetsrätten ochungdomslöner. föreslår även ökad forskning ochförbättrad lönestatistik när det gäller lönebildningen ochlönenivåernas inverkan på arbetslösheten bland ungdomar (yrk.3).I motion Fi417 (yrk. 6) menar () attarbetslösheten är förödande för människors hälsa ochsjälvkänsla, speciellt för unga arbetslösa. För att få inungdomar på arbetsmarknaden föreslår motionären attarbetsgivaravgiften slopas vid anställning av ungdomar under detförsta anställningsåret.Vänsterpartiet ser med tillfredsställelse att regeringen påett tydligare sätt vill angripa ungdomsarbetslösheten men ärkritiskt till oklarheter och vaghet i regeringsprogrammet, bl.a.vad gäller det kommunala ansvarstagandet och möjligheten att nåtillräckliga volymer i ungdomsintroduktionen. I motion A287(yrk. 14) föreslår obligatoriskapraktikplatser på medelstora och stora företag i näringslivet.En praktikplats för var femtionde anställd skulle enligtmotionärerna ge 70 000 ungdomsplatser. Praktikantplatsen skallge både praktik och kompetenshöjning och praktikantlön skallutgå. Enligt motionärerna innebär förslaget även attproduktionen får ett ekonomiskt och praktiskt ansvar förungdomars sysselsättning och framtida möjligheter.Ola Ström m.fl. (fp) anser i motion Kr2 (yrk. 1) att det finnsen betydande risk för att antalet ungdomar som sysselsätts genomungdomsintroduktionen blir avsevärt lägre än genomungdomspraktiken. Motionärerna föreslår en utredning avkonsekvenserna för ungdomsarbetslösheten av avskaffandet avungdomspraktiken, införandet av ungdomsintroduktionen ochförändringarna i LAS (lagen om anställningsskydd).I två motionsyrkanden avvisas ungdomsintroduktionen.Folkpartiet anser i motion A286 (yrk. 21) att regeringensförslag om ungdomsintroduktion bör avslås och menar att detknappast är möjligt att sysselsätta så många som regeringenräknar med i denna åtgärd. Omkring hälften hade varit enrimligare siffra, enligt motionärerna.Även avvisar ungdomsintroduktionen i sinpartimotion A271 (yrk. En bättre modell är, enligtmotionärerna, att utveckla ungdomspraktiken till ett system medpraktik- och lärlingsplatser.Två motioner berör funktionshindrade ungdomar ochungdomsintroduktion.Carina och () är i motion A233 kritiskatill möjligheten att förlänga praktikperioden förarbetshandikappade ungdomar i ungdomsintroduktionen.Motionärerna menar att detta ger ungdomar med funktionshindersämre möjligheter att komma in i arbetslivet och att regelnendast gagnar arbetsgivare som vill utnyttja ungdomar som gratisarbetskraft. Ungdomsintroduktion med fortsatt provanställningskall vara en möjlighet för alla ungdomar (yrk. 1), ansermotionärerna. Vidare föreslås att för en kontinuerligoch öppen debatt med berörda grupper inför förändringar avungdomsintroduktionen (yrk. 2).Arne Kjörnsberg (s) föreslår i motion A252 attfunktionshindrade ungdomar får möjlighet att delta iungdomsintroduktion redan . Motionären menaratt , i samverkan med skola, kommun ochandra rehabiliteringsaktörer, bör få fortsätta med insatsernaför unga handikappade, eftersom verksamheten är väl organiserad,ger goda resultat och förhindrar inträde isocialförsäkringssystemet och ett liv med sjukbidrag.Centerpartiet kritiserar ett utvidgat kommunaltansvarstagande och menar i motion A244 (yrk. 19) attregeringens förslag om ändringar i uppföljningsansvaret förungdomar bör avslås i avvaktan på slutförda förhandlingar medKommunförbundet. Motionärerna anser att det kommunalauppföljningsansvaret bör relateras till gymnasietiden.Enligt nu gällande regler upphör akademikerpraktiken efter den30 . I tre motioner föreslås ett bibehållande avakademikerpraktiken.Centerpartiet menar i motion A244 (yrk. 21) att stora grupperhögskolestuderande fortfarande har svårt att få jobb ochföreslår att reglerna för akademikerpraktiken bibehålls.Även anser i motion A286 (yrk. 17) attakademikerpraktiken bör finnas kvar. Åtgärden är, enligtmotionärerna, ett billigt men effektivt sätt att genyexaminerade akademiker möjlighet att få in en fot påarbetsmarknaden och pröva sin förmåga inom ett relevantarbetsområde.I motion A271 (yrk. 5) föreslår även attakademikerpraktiken behålls. Åtgärden bör dock utvecklas tillnågon form av praktik- och lärlingssystem med individuellautvecklingsplaner i samarbete med högskolan och inriktas motsektorer som bedöms ha de bästa framtidsutsikterna.Folkpartiet föreslår i motionerna A286 (yrk. 18) och Sf635(yrk. 3) förändring av akademikerpraktiken avseendeåldersgränsen för invandrarakademiker. Motionärerna anser attmånga invandrarakademiker, oavsett ålder, kan jämställas mednyexaminerade i så måtto att de saknar erfarenhet av arbete inomsitt utbildningsfält och på sin nivå. Därmed föreslås attakademikerpraktikens åldersgräns vid inte bör omfattainvandrarakademiker.Utskottets bedömningI budgetpropositionen beräknar regeringen antalet platser iungdomsintroduktion till i genomsnitt 24 000 . Ifebruari uppgick antalet ungdomar i ungdomsintroduktiontill 2 800. I sin framställning till regeringen år påpekar AMS svårigheter att nå upp till beräknad omfattningför ungdomsintroduktionen och anger reglerna om obligatoriskanställning som främsta orsak.Redan i sitt yttrande (1994/95:AU3y) i december förra åretuttryckte utskottet en viss oro över möjligheterna att uppnåplanerade volymer i ungdomsintroduktionen. Utskottet vill idetta sammanhang betona nödvändigheten av att arbetsgivarnaklart informeras om regelsystemet och de möjligheter detta ger.Särskilt bör möjligheterna till provanställning ochvisstidsanställning betonas. Utskottet förutsätter attregeringen noggrant följer utvecklingen av ungdomsintroduktionenoch -- om så erfordras -- återkommer i ärendet.I propositionen föreslår regeringen särskildautvecklingsprogram för ungdomar som en sistahandsåtgärd förarbetslösa i 20--24-årsåldern.Utskottet instämmer med regeringen om nödvändigheten av attalla ungdomar har arbete eller utbildning. I detta perspektivbör utvecklingsprogrammen kunna spela en betydelsefull roll.Utskottet vill dock särskilt betona att detta är ensistahandsåtgärd och att faran för rundgång mellan olikaåtgärder bör uppmärksammas. Härmed anser utskottet att riksdagenbör godkänna vad regeringen förordar om utvecklingsprogram förungdomar.Moderaterna föreslår i motionerna A215 och A281 ett system medungdomsprogram. Utskottet anser att förslaget är defensivt ochinte tar till vara de möjligheter till anställning och riktigaarbeten som den nuvarande konjunkturuppgången erbjuder.Programförslaget är, enligt utskottet, behäftat med sammasvagheter som ungdomspraktiken, dvs. ett system med billigarbetskraft till arbetsgivarna utan anställningsförhållandevilket skapar undanträngningseffekter och minskar ungdomarnasbenägenhet att söka riktiga arbeten.Beträffande förslagen i motionerna A244 (c) och A286 (fp) ombibehållande och utveckling av ungdomspraktiken vill utskotteterinra om att fattade beslut omatt avveckla ungdomspraktiken (prop. 1994/95:25, FiU1, rskr.145, 146). Utskottet kan inte finna att något nytt tillkommitsom skulle motivera en ändring av beslut.I motionerna A271, A288 och Kr4 föreslår enutveckling av ungdomspraktiken till ett system med praktik- ochlärlingsplatser. Enligt utskottets uppfattning skulle detföreslagna systemet inte underlätta anställning av ungdomarvilket i nuvarande konjunkturuppgång är särskilt angeläget.Förslaget skulle snarare förlänga bidragsberoendet ochfastlåsningen i åtgärder.I två motioner förespråkas ytterligare åtgärder avseendeungdomsarbetslösheten.Beträffande de redovisade förslagen i motion A288 (kds) delarinte utskottet den uppfattning som motionärerna framför ominriktningen av en samlad strategi mot ungdomsarbetslösheten.Vad gäller motionens förslag om ökad forskning och förbättradlönestatistik avseende lönebildningen för ungdomar villutskottet framhålla följande. har en rad rapporteroch utredningar publicerats i ämnet. (LU 94)redovisar t.ex. i sin bilaga 8 en sammanfattning avforskningsläget i fråga om relativlöner, minimilöner ochungdomarnas arbetsmarknad. Utskottet är mot denna bakgrund inteberett att förorda ytterligare initiativ i frågan.Angående förslaget i motion Fi417 (mp) om slopadarbetsgivaravgift vid anställning av ungdomar vill utskottetanföra följande. beslutade om ett stödför nyanställningar (prop. 1994/95:137, AU20) som bl.a. innebäravdrag motsvarande hela arbetsgivaravgiften, dock högst 6 000 krper månad och person. Anställningsstödet är avsett förarbetslösa. Utskottet anser att åtgärden inte bör utvidgas tillatt omfatta andra än arbetslösa.Med anledning av vad utskottet nu anfört anser utskottet attregeringens förslag om utvecklingsprogram för ungdomar börgodkännas och de behandlade motionsförslagen -- A215 (yrk. 12),A244 (yrk. 18, 20 delvis), A271 (yrk. 2), A281 (yrk. 8), A286(yrk. 22), A288 (yrk. 1, 3, 7), Fi417 (yrk. 6), Kr4 (yrk. 3) --bör avslås av riksdagen.Utskottet anser att förslag i motion A287 omobligatoriska praktikplatser vid medelstora och storaföretag i första hand är en fråga för arbetsmarknadens parter.Avtal om utbildning och praktik i företag har träffats mellanparterna inom olika branscher. träffades enöverenskommelse mellan ochIndustrifacket om en utbildningsinriktad ungdomsanställning sombl.a. innebär visstidsanställning ochlokala förhandlingar om lön (med möjlighet till lägre lön änavtalets minimilön). Överenskommelsen omfattar ca 900industriföretag men har inte nått någon störreomfattning. Enligt vad utskottet erfarit pågår även diskussionermellan verkstadsindustrier (VI) och om en uppföljning avkompetensutvecklingsavtalet för ungdomar från hösten 1993.Utskottet anser det för tidigt att ha någon uppfattning omresultatet av dessa avtal. Med hänvisning till vad som nuanförts avstyrker utskottet motion A287 (yrk. 14).I motion Kr2 (fp) föreslås tillkallandet av enkonsekvensutredning av avskaffandet av ungdomspraktiken,införandet av ungdomsintroduktion och förändringarna i LAS.Utskottet utgår ifrån att berörda myndigheter noggrant följerupp avvecklingen av ungdomspraktiken samt resultaten avungdomsintroduktionen. Någon särskild utredning i frågan är intenödvändig enligt utskottets uppfattning. Beträffandekonsekvenser av förändringarna i LAS vill utskottet nämna attregeringen avser tillkalla en somtillsammans med arbetsmarknadens parter skall se över problemeninom detta rättsområde. Utskottet avstyrker således motion Kr2(yrk. 1).Beträffande förslagen i motionerna A286 (fp) och A271 (kds) omett avvisande av ungdomsintroduktion vill utskottet erinraom att ungdomsintroduktionen infördes efterriksdagens beslut (prop. 1994/95:25, FiU1, rskr. 145, 146) idecember 1994. Utskottet anser att några nya omständigheter ejhar tillkommit som föranleder en ändring av det fattadebeslutet och avstyrker därmed motionerna A286 (yrk. 21) och A271(yrk. 3).När det gäller förslaget i motion A233 (s) omfunktionshindrade ungdomar och ungdomsintroduktion vidhållerutskottet sin uppfattning (som redovisas i yttrande1994/95:AU3y) om att kravet på provanställning efterpraktiktidens slut bör kunna frångås när det gällerarbetshandikappade ungdomar. Utskottet har förståelse för desynpunkter om lika behandling som framförs i motionen men anseratt den inriktning som utskottet förespråkar ger bättreförutsättningar för riktiga anställningar för denna grupp inuvarande arbetsmarknadssituation. Beträffande motionens förslagom en öppen debatt med berörda grupper angåendeungdomsintroduktionen har inte utskottet någon från motionärernaskild uppfattning i frågan om att en öppen debatt är av godo.Motionsyrkandena bör mot bakgrund av vad som anförts inteföranleda någon åtgärd.I motion A252 (s) föreslås att funktionshindrade ungdomar fårmöjlighet att delta i ungdomsintroduktion redan . Utskottet delar i huvudsak den syn som motionären geruttryck för men är i avvaktan på regeringens förslag om åtgärderför arbetslösa ungdomar och det utvidgade kommunalaansvarstagandet inte berett att ta något initiativ i frågan.Utskottet avstyrker således motionerna A233 (yrk. 1, 2) ochA252.Utskottet delar inte uppfattning i motion A244beträffande det kommunala uppföljningsansvaret för ungdomar.Enligt utskottets mening föreligger ännu inget utarbetat förslagi denna fråga. Regeringen kommer, enligt vad som framgår avpropositionen, att efter slutförda förhandlingar medKommunförbundet förelägga ett förslag senare dennavår. I avvaktan på detta är utskottet inte berett att ta någotinitiativ i frågan och avstyrker därmed motion A244 (yrk.