bet · GI01SkU28 · 1995-05-30 00:00:00 — 15 har regeringen tagit upp fråganom en naturvårdsavgift som skall bekosta förvärv av skogsmarkför nationalparker och naturreservat. Regeringen har enligt vadsom anförs där för avsikt att analysera denna fråga.Utskottet anser inte att det finns någon anledning attföregripa resultatet av de överväganden som pågår inomregeringskansliet i denna fråga och avstyrker därförmotionsyrkandet.Fastighetsskatt på småhus och hyreshusRiksdagen har beslutat höja fastighetsskatten för småhus ochhyreshus från till med verkan fr.o.m. den 1januari 1996 (prop. 1994/95:25, FiU1).I ett flertal motioner hemställs att fastighetsskatten skallåterställas till . Yrkanden med denna inriktningframställs i motionerna Sk328 yrkande 16 av m.fl.(m), Sk58 yrkande 8 av m.fl. (m), Bo411 yrkande 12av m.fl. (m) och Sk349 yrkande 15 av . (kds).Bostadsutskottet anser att beslutet bör ligga fast.Enligt skatteutskottets mening har beslutet om höjdfastighetsskatt gjort det möjligt att undvika den extra höjningav den garanterade räntan för vissa bostäder som annars skulleha genomförts . Utskottet ser inte någotskäl att tillstyrka en ändring av detta beslut och erinrar omatt ett tillmötesgående av motionärernas förslag skulle innebäraen försvagning av statsbudgeten med i storleksordningen 2miljarder kronor. avstyrker motionsyrkandena.I motion Sk321 av () föreslås att markvärdetvid beräkning av fastighetsskatt för småhus skall begränsastill för att på det sättet sänkafastighetsskatten och utjämna de regionala skillnaderna.Bostadsutskottet har avstyrkt förslaget med hänvisning tilldet statsfinansiella läget.Enligt skatteutskottets mening skulle även detta förslagmedföra en kraftig minskning av statens inkomster frånfastighetsskatten, och utskottet avstyrker därförmotionsyrkandet.Fastighetsbeskattningsutredningen (Fi 1993:01) har ibetänkandena Schablonintäkt eller fastighetsskatt? (SOU 1993:57)och Principiella utgångspunkter för beskattning av fastigheterm.m. (SOU 1994:57) föreslagit att fastighetsskatten för egnahem,bostadsrätter och andelshus skall ersättas med enschablonintäktsbeskattning i inkomstslaget kapital. Engrundläggande tanke i utredningen är att beskattningen avbostäder skall vara neutral i förhållande till andrakapitalplaceringar.I motionerna Sk328 yrkande 18 av m.fl. (m) ochBo411 yrkande 11 av m.fl. (m) föreslås en övergångtill schablonbeskattning.Bostadsutskottet anser att det inte finnstillräcklig anledning att överväga att ersätta fastighetsskattenmed en schablonintäktsbeskattning som är förbunden med enavdragsrätt bl.a. därför att skattebortfallet skulle blibetydande. Dessutom bör enligt bostadsutskottets meningresultatet av den tillsatta bostadspolitiska utredningen(dir. 1995:20) avvaktas innan ställning tas till förändringar avbeskattningen.Enligt skatteutskottets mening finns det möjligheter attbestämma schablonintäkten på ett sådant sätt att denstatsfinansiella effekten blir neutral. En sådan beskattningskiljer sig emellertid inte på något mer avsevärt sett från dennuvarande fastighetsskatten och det är därför enligt utskottetsmening inte nu aktuellt med en övergång tillschablonintäktsbeskattning. Utskottet avstyrker motionerna.I motion Bo411 yrkande 13 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om att fastighetsskatten börslopas.Bostadsutskottet har avstyrkt yrkandet.Enligt skatteutskottets mening har fastighetsskatten fördelarvid en jämförelse med många andra finansieringsalternativ, ochdet finns därför inte någon anledning att gå in på övervägandenom ett framtida slopande av denna skatt. Utskottet avstyrkermotionsyrkandet.I skattelagarna jämställs i allmänhet tomträttsinnehavaremed ägare. Fastighetsskatten på innehavet av en tomträttmotsvaras av en rätt att göra avdrag under kapital förtomträttsavgälden.I motion Sk304 av () hemställs attskyldigheten att erlägga fastighetsskatt skall åligga ägarentill marken och inte tomträttsinnehavaren.Bostadsutskottet har anfört att tomträttsinstitutet är avsettatt för den enskilde fungera i huvudsak på samma sätt som enäganderätt och att detta tillämpas i flera olika sammanhangsåsom inom familjerätten och konkurslagstiftningen. Inombeskattningen har fastigheter som innehas med tomträttbehandlats på samma sätt som andra fastigheter med undantag förförmögenhetsskatten och arvs- och gåvobeskattningen. Det finnsenligt bostadsutskottet anledning att anta att den förändringmotionären föreslår skulle leda till sådana ändradeförutsättningar för regleringen av tomträttsupplåtelser att envidare översyn skulle bli nödvändig, och utskottet ifrågasätterockså om tomträttsinnehavarna skulle ha något att vinna på enändrad ordning eftersom skatten med all sannolikhet skulle kommaatt övervältras på tomträttsinnehavarna. Bostadsutskottetavstyrker motionen.Skatteutskottet anser att valet av metod är en närmastpraktisk fråga och instämmer i bostadsutskottets bedömning.Utskottet avstyrker därför motionen.I motion Sk312 av m.fl. (kds) föreslårmotionären att bostadsrättsinnehavare skall ha rätt tillavdrag för sin del av föreningens räntor.Fastighetsbeskattningsutredningen har i betänkandetPrincipiella utgångspunkter för beskattning av fastigheter m.m.(SOU 1994:57) föreslagit att bostadsrättsföreningarsunderskott, som normalt hänför sig till räntor, skall ge rätttill skatteåterbetalning. Utredningen beräknade att en sådanskatteåterbetalning skulle kosta staten ca 2,5 miljarder kronorvid en kapitalskattesats på . har härefterbeslutat höja kapitalskattesatsen till 30 %.Bostadsutskottet har avstyrkt motionen med hänvisning till detstatsfinansiella läget.Det är i det nuvarande statsfinansiella läget inte aktuelltmed förändringar som innebär en minskning av statens inkomster.Utskottet avstyrker motionen.I motion Sk324 av och ()anförs att en avdragsrätt för reparationer och underhåll avprivata bostäder skulle skapa nya arbeten inom byggsektorn ochminska "svartjobben".Bostadsutskottet har avstyrkt motionen.Enligt utskottets mening är en avdragsrätt för reparation ochunderhåll av egna hem och andra privata bostäder inte förenligmed principerna för fastighetsbeskattningen. I viss utsträckningfyller emellertid de bidrag som utgår för olikaformer av arbeten på fastighet ett motsvarande syfte. Utskottetavstyrker motionen.Attraktiva områdenI ett flertal motioner begärs utredningar eller åtgärder somtar sikte på de problem fastighetsskatten innebär för denbofasta befolkningen i skärgården och andra liknande områden.Sådana yrkanden framställs i motionerna Sk319 yrkande 3 av CarlG och (), Sk346 av ochAndreas (), A404 yrkande 4 av (),A471 yrkande 3 av (), A472 yrkande 3 av KarinPilsäter och () och Sk340 av ChristinaPettersson m.fl. (s). I motion Sk306 av m.fl. (m) tarmotionärerna upp de höga taxeringsvärdena påjordbruksfastigheter i närheten av många städer.Frågor om fastighetsskatten för den bofasta befolkningen iskärgården och liknande områden har behandlatsav flera utredningar. har i sittbetänkande Fastighetsskatten (SOU 1992:11) fört resonemang ommöjligheterna till olika former av differentiering, regionaltoch mellan olika användarformer. Regional differentiering ansågsdock kunna leda till oönskade kapitaliseringseffekter genom attprisnivån stiger ytterligare i de attraktiva områdena. Härigenommotverkas den eftersträvade effekten. En differentiering mellanpermanent- och fritidsbebyggelse skulle, för att fungera, mednödvändighet behöva innehålla geografiska avgränsningar medskenskrivningar och ett nytt kontrollbehov som följd.Utredningen diskuterar också möjligheten att ge lättnader vidden löpande beskattningen för de permanentboende. En sådanlättnad borde emellertid enligt utredningen vara förenad med enhögre reavinstbeskattning eftersom fördelarna med ett högtmarknadsvärde då kommer fram. har behandlat dessa frågor. Ibetänkandet Principiella utgångspunkter för beskattning avfastigheter m.m. (SOU 1994:57) anför utredningen att enavvikelse från marknadsvärdet som grund för beskattningen istorstadsområden och andra regioner med höga fastighetspriserskulle innebära en omotiverad subventionering avstorstadsboendet i dessa områden. När det gäller t.ex.skärgården och äldre innehav framstår inte denna subventioneringsom lika klar. Behovet att upprätthålla neutraliteten vidbeskattningen föreligger dock även här, och rent praktisktframstår det vidare enligt utredningen som svårt att ha olikavärden som grund för beskattningen av permanent- ochfritidsboende. Även (Jo 1993:02) finner isitt betänkande En levande skärgård (SOU 1994:93) attförändringar i fastighetsbeskattningen enbart för skärgårdarnasfastighetsägare skapar svårigheter och därför inte är någonlämplig metod att komma till rätta med de bofastas problem. Denlösning som återstår är därför att prisnivån på fastighetersänks. En förutsättning för att detta skall vara möjligt ärenligt utredningen att fastigheter som är lämpliga förpermanentboende och näringsverksamhet på ett tydligt sätt skiljsut så att de inte kan säljas dyrt till fritidsboende. Efter engenomgång av möjligheterna att reservera sådana fastigheter medstöd av jordförvärvslagen och förköpslagen konstaterarutredningen att detta skulle kosta samhället miljonbelopp ochatt det knappast finns utrymme för sådana insatser.Bostadsutskottet anför att det s.k. skärgårdsproblemet och delikartade problem som finns på andra håll förtjänaruppmärksamhet, inte minst ur bostadspolitiskt perspektiv. Innanställning tas till det lämpliga eller möjliga i att användafastighetsskatten som instrument för att komma till rätta med dei motionerna upptagna frågorna eller till andra åtgärder börenligt utskottet resultatet av den tillsattabostadspolitiska utredningen avvaktas. Enligt bostadsutskottethar frågorna ett sådant samband med de överväganden utredningenskall göra att det kan förutsättas att utredningen kommer attbelysa flera av dem. avstyrkermotionsyrkandena.Enligt skatteutskottets mening rådet det en bred enighet om deprinciper som ligger bakom fastighetsbeskattningen och sominnebär att bostadsvärdet av neutralitetsskäl skall varainkomstbeskattat. Avvikelser från denna princip måste betraktassom en subventionering och kräver mycket tungt vägande skäl.De problem som tas upp i motionerna har under senare årbehandlats av flera utredningar som konstaterat attmöjligheterna att finna lösningar inom fastighetsbeskattningenär små och att de önskemål som framförs om sänkningar av skattenriskerar att leda till en ännu högre prisnivå.Fastighetsskatteutredningen har funnit att prisnivån i sig utgörett väl så stort problem för den fasta befolkningen somfastighetsskatten eftersom det försvårar generationsbyten. Somframgått är problemen med höga fastighetsvärden inte hellerbegränsade till skärgården utan liknande situationer kanförekomma längs med hela kusten, vid insjöarna och i fjällen.Även jordbruksfastigheter i storstadsregionerna påverkas pådetta sätt.Enligt skatteutskottets mening är de effekter som uppkommernär fastighetspriserna inom vissa områden stiger utan att dettaberor på en ökad ekonomisk bärkraft hos ägarna ett allmäntproblem som är svårt att lösa via skattereglerna. I första handbör enligt utskottets mening andra metoder prövas.Utskottet anser att situationen för de fastboende i skärgårdenär särskilt bekymmersam och förutsätter att regeringen nogaföljer utvecklingen och då särskilt fastighetsbeskattningenseffekter för de fastboende i detta område samt vid behov vidtaråtgärder. Något behov av ett särskilt tillkännagivande i sakenföreligger enligt utskottets mening inte.Med det anförda avstyrker utskottet de nu aktuellamotionsyrkandena.EnergibeskattningKoldioxidskatt och elskattI propositionen föreslås att koldioxidskatten på bränslen höjstill per kg koldioxid. Vidare höjs skatten på elkraft med0,/kWh för att bibehålla kostnadsrelationen mellanoljeuppvärmning och eluppvärmning i bostadssektorn. De nyaskattebeloppen skall efter indexuppräkning börja tillämpas den 1januari 1996. Inkomstförstärkningen beräknas till 600miljoner kronor.Från och framställsavslagsyrkanden i motionerna Sk58 yrkande 1 i denna del av BoLundgren m.fl. (m) och Sk60 i denna del av m.fl.(kds). Också i motion Sk61 yrkande 1 av ochPeter () framställs ett avslagsyrkande medhänvisning till de effekter som förslaget har påväxthusnäringens konkurrensmöjligheter.I liberalernas motion Fi44 yrkande 4 av IsaHalvarsson och () föreslås att koldioxidskattenskall höjas med utöver regeringens förslag föratt finansiera en sänkning av arbetsgivaravgifterna inom denprivata tjänstesektorn med under vart och ettav . Höjningen skall genomföras i två steg.Vänsterpartiet föreslår en höjning , vilket ger ca 38öre per kg koldioxid. Yrkandet återfinns i motionerna Fi33yrkande 10 i denna del och Sk341 yrkande 35 av . (v).Från sida begärs en höjning till per kgkoldioxid och en beskattning av de bränslen som används videlproduktion. Yrkandena är Sk63 yrkandena 1 och 3 av RonnyKorsberg och (), Sk654 yrkandena 1 och 5 av RoyOttosson m.fl. (mp) och Fi212 yrkande 10 av m.fl.(mp).I motion N451 yrkande 1 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att under sitt arbete medeffekterna av en avreglerad energimarknad bör pröva möjlighetenatt införa en koldioxidskatt på elproduktion.Enligt utskottets mening är koldioxidskatten en viktig del avmiljöhänsynen inom skattesystemet, och en höjning av denallmänna nivån för denna skatt ger därför inte bara ettekonomiskt tillskott utan bidrar också till en skärpning avmiljöprofilen. Som regeringen anfört bör även energiskatten påelkraft höjas för att balansen mellan kostnaden för uppvärmningmed el och olja skall bibehållas.Yrkandena om koldioxidbeskattning av elproduktion har visstfog. De bränslen som används för produktion av elkraft belastasi dag inte av någon bränsleskatt eftersom elkraften beskattasvid leverans till konsument. Möjligheten att styra motanvändning av biobränslen via skatten går härigenom förlorad ochandra styrmedel används därför för detta ändamål. Även om enbränsleskatt vid produktion av elkraft således är den teoretisktsett riktiga lösningen måste emellertid hänsyn tas tillmöjligheterna att genomföra en sådan beskattning utan att detinverkar negativt på boendekostnaderna och industrinskonkurrensmöjligheter. Det är problem som dessa som har lettfram till de nu gällande riktlinjerna för energipolitiken somantogs av (prop. 1990/91:88, bet. NU40).Riktlinjerna grundar sig på en överenskommelse -- den s.k.energiöverenskommelsen -- mellan företrädare förSocialdemokraterna, liberalerna och Centerpartiet.Enligt överenskommelsen är målet för energipolitiken att på kortoch lång sikt trygga tillgången på energi på villkor som ärkonkurrenskraftiga med dem som råder i omvärlden.Energipolitiken skall utgå från vad natur och miljö kan bära.Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som istörsta möjliga utsträckning grundas på varaktiga, helstinhemska och förnybara, energikällor samt genom en effektivenergihushållning. I energiöverenskommelsen ingick olika typerav stöd till omställningen och utvecklingen av energisystemet.På förslag av näringsutskottet har givitregeringen till känna att en kommission med parlamentarisksammansättning borde tillkallas för att granska de pågåendeenergipolitiska programmen för omställning och utveckling avenergisystemet och analysera behovet av förändringar ochytterligare åtgärder. Kommissionen borde också lägga framförslag om program med tidsangivelser för omställningen avenergisystemet. En utgångspunkt för kommissionens arbete skullevara att omställningen och utvecklingen av energisystemet -- ienlighet med energipolitiska beslut -- kan grundas pålångsiktigt hållbara politiska beslut (bet. 1993/94:NU17).I enlighet med beslut tillkallades sommaren 1994efter beslut av regeringen en kommission -- (N 1994:04) -- med uppdrag att bl.a. lägga förslag om programmed tidsangivelser för omställningen av energisystemet (dir.1994:67 och dir. 1994:120). Kommissionen skall avlämna sinslutrapport senast den 1 december 1995.Enligt utskottets mening är det inte påkallat för riksdagenatt nu ta ställning till yrkanden som är inriktade på en allmänomställning av energisystemet utan i denna del börEnergikommissionens slutsatser avvaktas.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag omhöjd koldioxidskatt och elskatt och avstyrker motionerna Sk58yrkande 1 i denna del, Sk60 i denna del, Sk61 yrkande 1, Sk63yrkandena 1 och 3, Sk341 yrkande 35, Sk654 yrkandena 1 och 5,Fi33 yrkande 10 i denna del, Fi44 yrkande 4, Fi212 yrkande 10och N451 yrkande 1.Industrins energiskatterI propositionen anförs att en höjning av koldioxidskatten förindustrin från en fjärdedel till hälften av den allmänna nivåningår i finansieringen av EU-medlemskapet. En sådan höjningkräver dock ett införande av utökadenedsättningsmöjligheter för energiintensiva företag om intemotsvarande beskattning införs i vårakonkurrentländer. Sådana regler kan emellertid komma i konfliktmed gemensamhetsreglerna och kräver därför djupare analyser.Frågan om att höja koldioxidskatten för industrin utreds därförvidare. Också detta arbete skall utföras på ett sådant sätt attförändringarna i beskattningen skall kunna träda i kraft den 1januari 1996. Inom ramen för detta arbete skall denenergiintensiva industrins förmåga att bära en höjdkoldioxidbeskattning analyseras. Frågan om att växlafastighetsskatten för industrin, inkl. elproduktionsenheter, motytterligare höjd koldioxidbeskattning skall likaså prövas.I motion Fi33 yrkande 10 i denna del och Sk341 yrkande 33 avGudrun m.fl. (v) anförs att en återställning avindustrins energiskatt till halva den allmänna nivån också börgälla elskatten och begärs ett förslag av denna innebörd.I motion Sk63 yrkande 2 av och () anför motionärerna att industribeskattningen övergångsvisbör ersättas med ett tak för energiintensiv industri vid avproduktionskostnaden och att en förutsättning för tillämpning avtaket bör vara att företaget upprättar en plan för minskadenergikonsumtion. Ett förslag av denna innebörd bör begäras hosregeringen. Också i motionerna Sk654 yrkandena 4, 6 och 7 av RoyOttosson m.fl. (mp) och Fi212 yrkandena 11 och 12 av BirgerSchlaug m.fl. (mp) framställs yrkanden med denna inriktning.Enligt utskottets mening framgår det av propositionen attöverväganden beträffande industrins beskattning nu pågår inomregeringskansliet och att avsikten är att ett förslag skallläggas fram i sådan tid att det kan träda i kraft den 1 januari1996. Inriktningen är att industrins koldioxidskatt skall höjasfrån en fjärdedel till hälften av den allmänna nivån och attsärskilda regler för energiintensiv industri skall införas.Härigenom är motionsyrkandena enligt utskottets mening i vissutsträckning redan tillgodosedda.Med anledning av propositionen har inkommit bl.a. skrivelserfrån (S.G.F.). Av skrivelsenframgår att grönfodertorkarna redan på grund av höstens beslutom en begränsning av den särskilda nedsättningsregelnstillämpningsområde drabbats av höjda energikostnader, som medfören försämring av konkurrenssituationen, och att man frånnäringen bedömer situationen som mycket allvarlig. mening bör regeringen noga följa utvecklingen fördenna och andra branscher som befinner sig i ett på motsvarandesätt utsatt läge och vid behov vidta åtgärder. Självfallet måstebranscher som dessa bli föremål för en ingående analys vidutformningen av de nedsättningsregler som övervägs iregeringskansliet.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sk63 yrkande 2,Sk341 yrkande 33, Sk654 yrkandena 4, 6 och 7, Fi33 yrkande 10 idenna del och Fi212 yrkandena 11 och 12.I propositionen föreslås vissa ändringar i industrinsbeskattning. Den s.k. 1,2-procentsregeln slopas när det gälleroljeprodukter som omfattas av EU:s mineraloljedirektiv.Ändringen gäller inte kol och naturgas. Enligt vad som anförs ipropositionen har det satts i fråga att regeln är förenlig medEU:s regler. Då det är mindre lämpligt att föra frågan tillgemenskapsinstitutionerna innan den fördjupade analysen avindustrins nedsättningsregler genomförts bör regeln tills vidareslopas. Av motsvarande skäl föreslås vidare att enminimiskattesats på per ton införs när det gällerindustrins användning av gasol i stationära motorer. Vidareföreslås att trafikbeskattningen av arbetsfordon skall gällaäven för fordon som används i industriell tillverkning.Ändringarna träder i kraft den 1 juli 1995.Moderaternas och avslagsyrkanden imotionerna Sk58 av m.fl. (m) och Sk60 av . (kds) omfattar också dessa förslag.Utskottet har erfarit att det i vissa gruvor förekommer attmalmen uppfordras med motordrivna fordon som är specialbyggdaför ändamålet. Enligt utskottets mening bör dessa specialfordonockså fortsättningsvis omfattas av industrinedsättningen.Utskottet föreslår därför att ett nytt andra stycke införs i 7kap. 4 § lagen om skatt på energi på det sätt som framgår avhemställan.Utskottet delar i övrigt regeringens uppfattning i dessafrågor och tillstyrker därför propositionen med angivenjustering. Utskottet avstyrker motionerna Sk58 yrkandena 1 idenna del, 4 i denna del, 5 och 6 samt Sk60 i denna del.Riksdagen har beslutat skjuta växthusnäringensindustribeskattning framåt till (1993/94:SkU34 s. 12 f.).I motion Sk61 yrkande 2 av och () anförs att växthusnäringen har fått en försämradkonkurrenssituation till följd av EU-inträdet och att näringendärför måste undantas från övervägandena om ytterligare höjdindustribeskattning. Samma motionärer har i Sk670 begärt etttillkännagivande om att aviserade och genomförda skatte- ochavgiftshöjningar m.m. ger växthusnäringen en kostnadsökning ochintäktsminskning efter EU-inträdet som motsvarar av dagensomsättning.I motion Sk671 yrkandena 1--3 av ochIngbritt Irhammar (c) yrkar motionärerna att ett energiskattetakpå av saluvärdet införs och att metoden medskattenedsättning redan vid leverans av bränsle behålls ocksåefter . Enligt motionärerna börväxthusnäringen inte belastas med EU-finansieringen, och debegär ett tillkännagivande härom.I motion Sk655 yrkandena 1 och 2 av och PaavoVallius (s) anförs att växthusodlingen kommer att utsättas fören kraftig intäktsminskning och ökade kostnader som en följd avEU-medlemskapet, och att ett energiskattetak på avsaluvärdet bör införas och metoden med skattenedsättning vidleverans behållas. De begär tillkännagivanden med dettainnehåll.Enligt tidigare beslut av kommer växthusnäringenfr.o.m. att omfattas avindustribeskattningen. De överväganden som pågår inomregeringskansliet beträffande utformningen av industrinsskatteregler omfattar således även växthusnäringen. redan framhållit när det gäller andra branscher som nuär föremål för dessa överväganden är det viktigt att regeringenbeaktar de problem som de konkurrensutsatta företagen har ochutformar de kommande nedsättningsreglerna på ett sådan sätt attde svenska företagen inte får svårt att hävda sig i deninternationella konkurrensen. Utskottet ser inte någon anledningatt nu förlänga de särregler som gäller för växthusnäringen utananser att regeringens överväganden nu bör avvaktas. Utskottetavstyrker motionerna Sk61 yrkande 2, Sk655 yrkandena 1 och 2,Sk670 och Sk671 yrkandena 1--3.I motion Sk656 av m.fl. (fp, m, c, kds) anförsatt tvätterier är exempel på en industri som bör haindustribeskattning men som inte har det. En utredning börgenomföras i syfte att se över gränsdragningen.Enligt utskottets mening kan det inte uteslutas att deöverväganden som genomförs inom beträffandeindustrins energibeskattning kan komma att beröragränsdragningen kring de branscher som har industribeskattning.Även i denna del bör därför regeringens överväganden beträffandeindustrins energiskatter nu avvaktas, och utskottet avstyrkerdärför motionen.Produktionsskatterna på elI proposition 203 föreslås att produktionsskatten förvattenkraftverk som tagits i drift höjs från /kWhtill /kWh. För vattenkraftverk som tagits i drift1973--1977 höjs skatten från /kWh till /kWh. Vidareföreslås att produktionsskatten för kärnkraftverk höjs från 0,2öre/kWh till /kWh.