bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — 1 yrkande 2).Tillkommande utgiftsbehov, nettoI motion Fi31 erinrar Moderata samlingspartiet om att tidigarebegärt att budgetposten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto skallbruttoredovisas eftersom det nuvarande förfaringssättet minskar transparensen istatsbudgeten. Motionärerna är kritiska till att regeringen än en gång har valtatt beräkna de tillkommande budgetförändringarna som ett nettobelopp. De villdärför att på nytt skall ge regeringen till känna att man önskar enbruttoredovisning av de tillkommande förändringarna.Finansutskottet får i denna fråga anföra följande. För att regeringenredan i sitt budgetförslag skall kunna redovisa en total budgetbelastning somså nära som möjligt ansluter till det väntade utfallet, används enospecificerad samlingspost kallad Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto.Den förs upp på statsbudgetens utgiftssida, och över den redovisas sådanatillkommande utgifter och inkomster, för vilka konkreta förslag ännu inteföreligger. Det är endast det samlade saldot av alla tillkommande förändringarsom anges på Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Man kan således inte avdenna post utläsa vilka enskilda förslag regeringen har skuggat in och avseratt lägga fram.Som motionärerna påpekar har tidigare begärt en tydligareredovisning av denna ospecificerade post. Frågan har också behandlats avRiksdagsutredningen som likaledes ställt krav på en bruttoredovisning avstatsbudgetens inkomster och utgifter, innefattande även Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto.Bakgrunden till dessa framställningar är att nuvarande redovisningsprinciperbidrar till att onödigtvis försvåra överblicken över statsbudgetens utveckling.Möjligheterna att göra olika typer av analyser begränsas också, framför alltberoende på att alla tillkommande inkomstökningar och inkomstminskningarliksom alla tillkommande utgiftsökningar och utgiftsminskningar redovisassamlat under en gemensam post.Är, som i den nu aktuella statsbudgeten, Tillkommande utgiftsbehov, netto,uppförd med ett negativt belopp går det inte att utläsa om regeringen avser attgenomföra utgiftsnedskärningar eller inkomstförstärkningar. Även om bådaåtgärderna har samma effekt på budgetsaldot är det, för att rätt kunna bedömaden fortsatta utvecklingen, av intresse att veta om förstärkningen skallgenomföras som en utgiftsnedskärning eller som en inkomstförstärkning. Dentotala inkomst- och utgiftsnivån i budgeten blir också felaktig.Det uppstår också lätt en begreppsförvirring när en inkomstökning redovisassom en negativ utgift på en budgetpost kallad Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto, vilken finns uppförd på statsbudgetens utgiftssida. Varkenbenämning eller placering antyder att det bakom saldot kan dölja sig äveninkomstförändringar.Finansutskottet har mot denna bakgrund tidigare föreslagit att Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto skall bruttoredovisas (1991/92:FiU34). Allatillkommande inkomstförändringar skulle därvid redovisas för sig under ensamlingspost på statsbudgetens inkomstsida och alla tillkommandeutgiftsförändringar för sig på statsbudgetens utgiftssida.Riksdagen kommer att börja tillämpa en ny ordning för sinbudgetberedning, den s.k. rambeslutsmodellen som innebär att statsbudgetenfastställs i två steg. I första steget lägger fast det samladebudgetutrymmet och fördelar detta på olika utgiftsområden, vilka därefterfungerar som bindande ramar för utskottens fortsatta beredning. I andra stegetfattar beslut om anslagsfördelningen inom resp. utgiftsområde.En förutsättning för att de nya behandlingsformerna skall kunna tillämpas äratt regeringens budgetförslag anpassas till nyordningen. Riksdagsutredningenhar av denna anledning slagit fast att budgetförslaget måste vara så utformatatt det tillgodoser tre grundläggande krav. Det måste för det första varafullständigt när det läggs fram, vilket innebär att nuvarande system medsärpropositioner och kompletteringsproposition avskaffas. Det måste för detandra vara anpassat till resp. utskotts beredningsområde, dvs. nuvarandedepartementsvisa huvudtitelsindelning skall ersättas av en redovisning däranslagen är fördelade på utgiftsramar. Budgetförslaget skall slutligen ocksåvara bruttoredovisat, dvs. utgifter och inkomster skall i möjligaste månredovisas var för sig och inte gemensamt över inkomsttitlar.Riksdagsutredningen har i det sammanhanget slagit fast att kravet påbruttoredovisning måste gälla även redovisningen av Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto. Nuvarande nettobelopp bör därför, ansågRiksdagsutredningen, redovisas uppdelat i två poster, en avseende tillkommandenettoinkomster och en avseende tillkommande nettoutgifter. I annat fall kaninte fatta beslut om den totala utgiftsnivån.I och med att regeringens budgetförslag skall vara fullständigt när detläggs fram kommer i fortsättningen redovisningen av tillkommande utgifter ochinkomster att begränsas till sådana förslag som regeringen avser att läggafram under löpande budgetår, företrädesvis i form av tilläggsbudgetar. Detinnebär att behovet att täcka in kostnaderna för särpropositioner bortfaller.Denna omständighet saknar emellertid betydelse för vidkommande. Enså långt möjligt fullständig bruttoredovisning av regeringens budgetförslag,med en tudelning av budgetposten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto ärsåledes en förutsättning för att det nya budgetsystemet skall kunna tillämpaspå ett ändamålsenligt sätt.Utskottet finner det därför självklart att regeringen i sitt nästabudgetförslag kommer att redovisa Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto pådet sätt utskottet här har återgivit och som har begärt utanatt något nytt initiativ behöver tas i frågan. Med hänsyn härtill avstyrkerutskottet motion Fi31 (m) yrkande 3.FinansfullmaktenOm arbetsmarknadsläget kräver det, kan regeringen med stöd avfinansfullmakten besluta om utgifter för vissasysselsättningsskapande åtgärder trots att särskilda medel inte har anvisats påstatsbudgeten för ändamålet. Den beloppsmässiga omfattningen av dettabemyndigande omprövas . Under en följd av år har finansfullmakten varitoförändrad och gällt utgiftsåtaganden intill ett sammanlagt belopp på . För innevarande budgetår uppgår den dock till 4 000 miljonerkronor.I den reviderade finansplanen (bil. 1, s. 76) föreslås att finansfullmaktenmed hänsyn till konjunkturläget begränsas till 2 000 miljoner kronor.Regeringen avser att i samband med den allmänna översynen av budgetprocessenåterkomma till beträffande den framtida regleringen avfinansfullmakten.Med hänsyn till arbetsmarknadsläget anser regeringen att det behövs enfinansfullmakt som beredskap för ytterligare sysselsättningsåtgärder utöver vadsom anvisats med anslag. Medel till åtgärder skall i första hand riktas motlångtidsarbetslösa. Finansfullmakten bör också få användas för atttidigarelägga, utvidga eller påskynda investeringar som normalt finansieras medanslag på statsbudgeten. Den bör också kunna disponeras för andra åtgärder somregeringen bedömer kan ge en omedelbar effekt på sysselsättningen.Under innevarande budgetår har finansfullmakten inte tagits i anspråk förnågra utgifter.Finansutskottet tillstyrker regeringens förslag.Bemyndigande om statlig upplåningI propositionen föreslås (bil. 1, s. 74) att i likhet medföregående år skall bemyndiga regeringen att under /96 ta upplån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning.Finansutskottet biträder detta förslag (bil. 1 yrkande 8).Ekonomisk styrning av statlig verksamhetÅrsredovisning för staten 1993/94Av kompletteringspropositionen ( bil. 1, s. 76--83) framgår attRiksrevisionsverket (RRV) för /94 upprättat en årsredovisningför staten. Årsredovisningen omfattar dels balans- och resultaträkning förstaten, dels en sammanställning av den statliga sektorns tillgångar ochskulder. Det är första gången som det varit möjligt att göra sammanhållnakonsoliderade balans- och resultaträkningar för staten. Till skillnad från avRRV tidigare publicerade statistiska sammanställningar som benämnts årsbokslutför staten baseras de aktuella konsoliderade balans- och resultaträkningarna påav myndigheterna bokförda värden enligt bokföringsförordningen.De konsoliderade balans- och resultaträkningarna för staten har blivitmöjliga att utarbeta genom de förändringar av myndigheternas redovisning somägt rum . Fr.o.m. /94 avger samtligamyndigheter balans- och resultaträkningar. Vissa avvikelser frånbokföringsförordningens generella regler har dock medgivits, bl.a. harskatteuppbörd och transfereringar i huvudsak redovisats kassamässigt. Inteheller har vägar, järnvägar och huvuddelen av försvarets anläggningstillgångartagits upp som tillgångar.Av regeringens redovisning av de konsoliderade resultat- ochbalansräkningarna för /94 framgår att resultaträkningen förstaten visar ett kraftigt negativt resultat -- minus --för /94. Huvuddelen av statens kostnader utgörs avtransfereringar. Den utan jämförelse största posten är ålderspensioner. Därnästföljer skatteutjämningsbidrag till kommuner, arbetslöshetsersättningar ochräntebidrag. Driftkostnaderna består i huvudsak av personal- och lokalkostnadersamt krigsmateriel.Balansräkningen för staten skall ge en bild av statens förmögenhetsställningvid utgången av räkenskapsåret. uppgick statensnettoförmögenhet, dvs. motsvarigheten till ett företags bokförda egna kapital,motsvarande en skuld på i bokförda värden och en skuld på763 miljarder kronor vid en värdering till nukostnad. Därtill hade statengarantiåtaganden för kapitalskulder på 161 miljarder kronor.Med nukostnad avses för materiella anläggningstillgångaråteranskaffningsvärdet minus avskrivningar och för aktier bolagens eget kapitalplus av obeskattade reserver. Nukostnaden avser att ge en bättre bild avtillgångarnas och skuldernas marknadsvärden än de bokförda värdena.När det gäller den statliga sektorns tillgångar och skulder redovisas ipropositionen en nettoskuld på vid en bokföringsmässigvärdering och en nettoskuld på vid en nukostnadsvärdering.Av propositionen framgår vidare att trots att nettoförmögenheten är kraftigtnegativ kan uppgifterna om den statliga sektorns nettoförmögenhet ge en alltförpositiv bild av statsskuldsituationen. Delar av tillgångarna är reserverade försärskilda ändamål och därför inte tillgängliga för att reducera statsskulden(t.ex. AP-fondens förmögenhet) och ger inte heller avkastning som kan användasför räntebetalningar.Utskottet delar regeringens sammanfattande bedömning att de konsolideraderesultat- och balansräkningarna visar att statens finansiella ställning ärmycket svag. Därmed bekräftas i allt väsentligt den bild av statens finansersom framkommer i statsbudgetens och nationalbudgetens utfallsrapportering. Enrapportering enligt bokföringsmässiga principer kan således inte förändrabedömningen av det statsfinansiella läget. Tvärtom stärker den slutsatsen atten fortsatt stram finanspolitik är nödvändig.Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser1994I propositionen (bil. 1, s. 83--97) redovisas regeringens bedömning ochåtgärder med anledning av () årliga revision avmyndigheter, stiftelser, bolag och andra organisationer. Totalt har RRV uttalatsig om drygt 400 organisationer. RRV:s revision har resulterat i 31revisionsberättelser med invändning, varav 29 avser myndigheter, en avser ettbolag och en avser en kyrklig organisation. Antalet revisionsberättelser medinvändningar har ökat något i förhållande till föregående år.Regeringens redovisning med anledning av revisionen och de brister somiakttagits rör dels frågor av mer principiell natur, dels frågor rörande RRV:sinvändningar i revisionsberättelser med anledning av myndigheternasresultatredovisningar, ekonomiadministration, förvaltning och hantering avanslag m.m.I propositionen redovisas regeringens bedömning och åtgärder med anledning avrevisionens iakttagelser utförligt. Det framgår av propositionen attregeringen anser att den ökning av antalet invändningar som skett de senastetvå åren måste brytas och förutsätter att ansvariga styrelser och chefer för destatliga myndigheterna, bolagen och stiftelserna gör sitt yttersta för atttillse detta.Regeringens bedömning av de iakttagelser som gjorts i samband med 1994 årsrevision av myndigheter, stiftelser, bolag och andra organisationer är att deåtgärder som vidtagits och som redovisas i propositionen kommer att medföra attgrunderna för de brister som revisionen identifierat kommer att undanröjas.Finansutskottet kan konstatera att de redovisade åtgärderna är resultatetav ett systematiskt arbete från regeringens sida i dialog med berördamyndigheter. Utskottet vill framhålla att det givetvis är regeringen såsomverkställande och förvaltningsledande organ som ansvarar för att erforderligaåtgärder i förekommande fall vidtas. är det viktigt att enåterrapportering sker till i dess egenskap av huvudman för denstatliga verksamheten. Utskottet vill särskilt peka på att resultatet avrevisionen kan utgöra en viktig utgångspunkt för utskotten i deras arbete medatt följa upp och utvärdera beslut.Som exempel på en aktivare uppföljning i anslutning till budgetprocessen kannämnas att utskotten i ökad utsträckning följer upp att de av riksdagenbeslutade övergripande målen fullföljs av regeringen i regleringsbreven, attutskotten i större grad utnyttjar myndigheternas årsredovisningar liksomresultatet av RRV:s årliga revision.Finansutskottet instämmer i vad anför i sitt yttrandeoch avstyrker motionerna Fi35 (kds) yrkande 4 och Fi34 (mp) yrkande 33.Finansutskottet vill för sin del uttrycka sin tillfredsställelse över denordning som etablerats beträffande redovisningen av revisionens iakttagelseroch regeringens åtgärder med anledning därav. RRV:s rapport om resultatet avrevisionen och det ekonomiadministrativa läget utgör ett viktigt underlag förriksdagens och utskottens uppföljningsarbete. Rapporten och redovisningen ibudgetpropositionen 1995 har föranlett flera utskott kalla till sig företrädareför RRV och i vissa fall även från departement och myndigheter för attinformera sig om det ekonomiadministrativa läget hos de berörda myndigheterna.Utskottet förutsätter att rapporteringen till kommer att fortsättaoch anpassas till den nya ordning som omläggningen av budgetåret innebär.Regeringens redovisning rörande invändningar avseende hantering av anslag somstår i strid med eller regeringens beslut har föranlett tvåmotioner. Båda tar upp RRV:s iakttagelser och regeringens förslag till åtgärdmed anledning av årsredovisning. Det framgår att RRV i singranskning av årsredovisning för /94 invänt mot att494 av anslaget betalats ut som stöd till partier representerade iSametinget. Enligt regleringsbrevet får inte anslaget disponeras för partistöd.Regeringen anger att den delar RRV:s bedömning och har meddelat atttingets medel inte får användas för partistöd eller andra bidrag till samiskaorganisationer. För bidrag till samiska organisationer bör enligt regeringenäven i fortsättningen de av disponerade medlen ur bl.a Samefondenanvändas. Regeringen aviserar således att den avser att fatta beslut om att drain det för partistöd felaktigt utbetalda beloppet () frånSamefonden.I motion Fi35 (kds) yrkande 41 hemställs att ger regeringentill känna vad i motionen anförts om partistöd även till partier representeradei i enlighet med de regler som gäller för partistöd. Motionärernaanför att medlen i Samefonden är samernas kollektiva tillgång. Det förhållandetatt regeringen förbehållit sig rätten att utse ledamöter gör enligtmotionärerna inte Samefonden till statens. Vidare konstaterar motionärerna attpartistöd utgår till partier som finns representerade i folkvalda organ påriks-, regional- och lokal nivå. Enligt motionärerna avviker inte Sametingetfrån dessa organ vare sig när det gäller det sätt på vilket val förrättas elleri fråga om representativitet och demokrati.I motion Fi34 (mp) yrkande 33 hemställs att ger regeringen tillkänna att man inte i efterhand skall bestraffa samerna som grupp för enutbetalning från till partistöd.Riksdagen har i samband med regeringens förslag i budgetpropositionen(prop. 1994/95:100 bil. 10) under nionde huvudtiteln till anslag förSametinget för /96 behandlat denna fråga(bet. 1994/95:KU37).I budgetpropositionen (s. 50) redogjorde regeringen för RRV:s granskningavseende medelsanvändning under /94. Regeringenanförde att enligt dess bedömning bör medel inte få användas förpartistöd eller andra bidrag till samiska organisationer. För bidrag tillsamiska organisationer borde enligt regeringen även i fortsättningen de avSametinget disponerade medlen ur bl.a. Samefonden användas.Vid sin behandling av budgetpropositionen i denna del redogjordekonstitutionsutskottet i betänkandet KU37 för bl.a. bakgrunden till inrättandetav som en statlig myndighet och för bestämmelserna om val tillSametinget. redogjorde också för RRV:s granskning ochför en skrivelse från till RRV. Vidare lämnade utskottet enredogörelse för vissa bestämmelser om partistöd. Härefter konstateradekonstitutionsutskottet i sin bedömning att är en statligförvaltningsmyndighet. Vidare angav utskottet att det delade regeringensbedömning att medel inte bör användas för partistöd eller andrabidrag till samiska organisationer. anförde därefter attden översyn av det kommunala partistödet som pågick dock eventuellt kunde geunderlag för en annan bedömning i framtiden.Konstitutionsutskottet har i ett yttrande (KU7y) till finansutskottettagit upp frågan om medelsanvändning. Av yttrandet framgår attkonstitutionsutskottet numera har inhämtat att den kommitté som bl.a. skulleöverväga formerna för det kommunala partistödet (dir. 1994:86) inte hartillkallats. Regeringen återkallade sitt bemyndigande atttillkalla en sådan kommitté. Bemyndigandet hade då inte utnyttjats.Konstitutionsutskottet hänvisar i yttrandet till sitt tidigare uttalande(bet. 1994/95:KU37) att anslag inte bör användas för partistödeller andra bidrag till samiska organisationer och anför att utskottetvidhåller denna uppfattning. I enlighet med detta avstyrker utskottetmotionerna Fi35 (kds) och Fi34 (mp) i berörda delar.Konstitutionsutskottet noterar dock att den verksamhet som bedrivs vidSametinget, till vilket val hölls första gången , ännu är underutveckling. Det kan också noteras att de partier som inneharmandat i tinget är av olika karaktär och har skilda historiska bakgrunder. Dehar därför behov av stöd av olika slag och omfattning. Utskottet vill härvidframhålla att det är viktigt att det finns goda förutsättningar för Sametingetsoch dess partiers verksamhet. utgår ifrån att regeringenföljer utvecklingen av verksamheten vid även i detta avseende.Företrädare för , och ikonstitutionsutskottet har i en avvikande mening tillstyrkt motionerna Fi35(kds) och Fi34 (mp).Riksrevisionsverkets rätt att granska statliga aktiebolag och stiftelserEnligt 1 § lagen (1987:519) om granskning av statligaaktiebolag och stiftelser får () granska den verksamhetsom staten bedriver i form av aktiebolag eller stiftelse, om verksamhten ärreglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare ellergenom tillskott av anslagsmedel eller genom avtal eller på något annat sätt harett bestämmande inflytande över verksamheten. I förordningen (1993:958) omRiksrevisionsverkets granskning av statliga aktiebolag och stiftelser angesvilka bolag eller stiftelser som RRV har rätt att granska.Under år 1994 bildade staten två stiftelsehögskolor -- Stiftelsen med och Stiftelsen högskolan iJönköping med i , Högskolan förlärarutbildning och kommunikation i , Ingenjörshögskolan iJönköping AB och -- vilka nu driverhögskoleverksamhet i dotterbolag. Verksamheten är till stor del beroende avuppdrag från staten. RRV bör ges rätt att granska verksamheterna somstiftelserna och deras dotterbolag driver. Lagtekniskt bör detta -- eftersomstiftelsehögskolornas konstruktion är av särskilt slag -- lösas genom att det i1 § lagen (1987:519) om granskning av statliga aktiebolagoch stiftelser läggs till att RRV också får granska stiftelserna jämte derasdotterbolag.Regeringens förslag föranleder en ändring i lagen (1987:519) omRiksrevisionsverkets granskning av statliga aktiebolag och stiftelser.Förslaget, som faller inom Lagrådets granskningsområde, är av sådanbeskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse anser regeringen ochgör den bedömningen att yttrande från Lagrådet inte behöver inhämtas.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än regeringen i denna frågaoch anser att bör anta det till propositionen fogade förslaget tilllag om ändring i lagen (1987:519) om granskning avstatliga aktiebolag och stiftelser.Motioner med anledning av kompletteringspropositionen som tar upp frågorsom har behandlat i annat sammanhangI detta avsnitt behandlas förslag i parti- och kommittémotioner frånFolkpartiet och som väckts med anledning avkompletteringspropositionen och där motionärerna upprepat yrkanden eller tagitupp snarlika frågor som väcktes under den allmänna motionstiden. Yrkandena haranknytning till den ekonomiska politiken och budgetregleringen men berör ocksåandra utskotts beredningsområden. De berörda utskotten har, när de behandlatdessa motionsyrkanden i yttranden till finansutskottet, vanligtvis hänvisattill den tidigare behandlingen av motsvarande frågor i resp. utskott och iriksdagen. I något fall pågår behandlingen i utskottet. Med hänvisninghärtill avstyrker resp. utskott motionsyrkandena.Nedan följer en redovisning av de aktuella motionsyrkandena parti för partimed resp. utskotts hänvisning till tidigare behandling.Folkpartiet liberalernaBiståndspolitikenI motion Fi32 (fp) yrkande 18 begärs årliga tillskott till detinternationella biståndet på först och i ett nästa steg 600miljoner kronor. Detta förslag är att se som ett steg på vägen mot att åter nåenprocentsmålet.Utrikesutskottet påpekar i sitt yttrande (UU6y) att man (bet.1994/95:UU15) tagit ställning till och därvid avstyrkt yrkanden med sammainnebörd. finner ej anledning att frångå sitt tidigareställningstagande och avstyrker därför motion Fi32 yrkande 18.Folkpartiets företrädare i utrikesutskottet tillstyrker i en avvikande meningmotionsyrkandet.RäntesubventionerI motion Fi32 yrkande 20 föreslås begära förslaghos regeringen i avsikt att minska räntesubventionerna till bostadsbyggandetmed /96.Bostadsutskottet anför i sitt yttrande (BoU4y) att det i den underallmänna motionstiden väckta motionen Bo229 (fp) fördes fram ettmotsvarande förslag. Det förslaget behandlades i betänkandet /95:BoU13.Bostadsutskottet avstyrkte förslaget bl.a. med hänvisning till att resultatetav den bostadspolitiska kommitténs arbete borde avvaktas. Detta arbete skall isin helhet vara genomfört senast vid utgången av september 1996.Bostadsutskottet finner inte tillräckliga skäl föreligga att ändrauppfattning. Med det anförda avstyrker bostadsutskottet motion Fi32 (fp)yrkande 20.Folkpartiet har lämnat en avvikande mening till bostadsutskottets yttrande.Ändrad beräkning av sjukpenninggrundande inkomstI motion Fi32 (fp) föreslås att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI)skall beräknas på den försäkrades förvärvsinkomst under de tolv senastemånaderna (yrkande 19).Socialförsäkringsutskottet erinrar i sitt yttrande (SfU7y) om att Sjuk-och arbetsskadeberedningen har fått i uppgift att bl.a. utforma regler för ensådan beräkning av sjukpenninggrundande inkomst som motionärerna åsyftar. behandlade snarlika motionsyrkanden(1994/95:SfU10) ansåg utskottet att beredningens förslag borde avvaktas ochavstyrkte med hänvisning härtill motionerna.Socialförsäkringsutskottet anser därför att finansutskottet bör avstyrkamotion Fi32 (fp) yrkande 19.I en avvikande mening har motsatt sig detta förslag.Besparingar inom pensionsområdetI motion Fi32 (fp) begärs förslag om höjd pensionsålder (yrkande 21).Vidare föreslås att delpensionsförsäkringen skall avskaffas (yrkande 22).Socialförsäkringsutskottet erinrar i sitt yttrande (SfU7y) att utskottet(bet.