bet · GI01SfU12 · 1995-04-04 00:00:00 — Detta urholkarförtroendet för systemet och undergräver känslan av personligtansvar för egna skulder.En av de faktorer som mest avskräcker från högre studier många undersökningar visat sig vara en hög studieskuld, ochungdomar från studieovana hem är mest tveksamma till attskuldsätta sig. Man kan därför misstänka att den högaskuldsättning som lånen leder till också ökar den socialasnedrekryteringen. Ett av de viktigaste målen för en fortsattreformering måste därför vara att minska skuldsättningen. Dettakan uppnås på flera olika sätt. Viktigt är att förutsättningarnaför studenterna att ta ansvar för sin ekonomi kraftigtförbättras bl.a. genom kvalificerad information och rådgivning.Möjligheterna att höja det s.k. fribeloppet, dvs. det belopp manfår tjäna utan att bidraget minskas, bör också sesöver, detta för att ge studenterna möjlighet att påverka sinekonomi genom sidoinkomster. Ansträngningar bör också göras föratt hitta utrymme för att höja bidragsandelen. Tillgängligaresurser bör i huvudsak satsas på bidraget, så att stora låninte behöver tas. Detta gör subventionerna tydliga och bör verkarekryterande. Det gör också den enskildes lånebehov och lånetsutveckling mer förutsägbart. Ett i stort sett osubventioneratlån skulle dessutom signalera att lånet är en form avkompletterande finansieringskälla som endast bör utnyttjas efterbehov. Möjligheten att införa personliga utbildningskonton börhär prövas.En förutsättning för ett mer sammanhållet studiestödssystem äratt övriga trygghetssystem inte motverkar utan samverkar medstudiestödssystemet. Den fortsatta utredningen avstudiestödsfrågorna måste behandla samspelet mellan studiestödetoch de sociala trygghetssystemen. En översyn av studenternastotala ekonomiska och sociala situation är angelägen. Ekonomisktrygghet vid sjukdom, föräldraskap, vård av sjukt barn,arbetslöshet etc. anses av de flesta vara en självklarhet.Studenter måste ha rätt till i princip samma grundtrygghet somförvärvsarbetande. Så långt det är möjligt bör detta åstadkommasgenom att generella system även omfattar studenterna och ger demsamma skydd. Den som håller en rimlig studietakt, oavsett om manhar studiemedel eller inte, bör få behålla sin vilande SGI.Dessutom bör se över möjligheten att görastudiemedlen sjukpenninggrundande, vilket skulle öka den socialatryggheten för de studenter som inte har någon SGI.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande en reformering av studiestödssystemetatt med bifall till motionerna 1994/95:Sf513yrkandena 1 och 7--9 och 1994/95:A288 yrkande 6 och medanledning av motionerna 1994/95:Sf502 yrkande 1, 1994/95:Sf503yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sf506 i denna del, 1994/95:Sf516yrkande 1, 1994/95:So294 yrkande 9, 1994/95:Ub369 yrkande 5,1994/95:Ub901 yrkande 28, 1994/95:Ub905 yrkande 15 och1994/95:A244 yrkande 24 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.5. Studenternas försäkringsskydd vid arbetsskada (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "LAF motiveras" och slutar med "Sf513 yrkande 11. "bort ha följande lydelse:Högskolan bör ha samma ansvar som en arbetsgivare när detgäller arbetsskadeförsäkringen. Målsättningen med lagen omarbetsskadeförsäkring (LAF) är att arbetstagare somdrabbas av en skada skall ha rätt till ersättning förinkomstbortfall. omfattar LAF enbart de studenter somgenomgår utbildning eller moment i utbildning som är "förenadmed särskild risk för arbetsskada". Jämfört med den gamlayrkesskadeförsäkringen har studenterna fått ett försämrat skydd.Detta är olyckligt och regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om hur studenterna skall få ett fullgottförsäkringsskydd för arbetsskada.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande studenternas försäkringsskydd vidarbetsskadaatt med bifall till motion 1994/95:Sf513 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Studiebidragets belopp (mom. 7 och 43), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "har" och slutar med "till . "bort ha följande lydelse:Socialutskottet har i betänkande 1995/95:SoU15 Socialpolitik-- inriktning och anslag föreslagit att barnbidraget sänks med125 kr till och barn och att sänkningengenomförs (res. m).Utskottet anser att även studiebidraget skall sänkas med 125kr till och tillstyrker följaktligen propositionen idenna del.dels att momenten 7 och 43 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande studiebidragets beloppatt med avslag på motionerna 1994/95:Sf266 yrkande9, 1994/95:Ub907 yrkandena 11 och 12, 1994/95:Sf519 yrkandena 3och 4, 1994/95:Fi211 yrkande 20 och 1994/95:Sf517 yrkande 4bifaller propositionen i denna del,43. beträffande lagförslagen såvitt avser studiebidragetsbeloppatt till följd av vad utskottet anfört och hemställtantar det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändringi studiestödslagen (1973:349) såvitt avser 3 kap. 6 §.7. Studiebidragets belopp (mom. 7 och 43)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "har" och slutar med "till . "bort ha följande lydelse:Socialutskottet har i betänkande 1994/95:SoU15 Socialpolitik-- inriktning och anslag avstyrkt regeringens förslag om ensänkning av barnbidraget (res. c och fp).I konsekvens härmed bör enligt utskottets mening ävenförslaget om en sänkning av studiebidraget avstyrkas.dels att momenten 7 och 43 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande studiebidragets beloppatt med bifall till motionerna 1994/95:Sf266 yrkande9, 1994/95:Ub907 yrkandena 11 och 12, 1994/95:Sf519 yrkandena 3och 4, 1994/95:Fi211 yrkande 20 och 1994/95:Sf517 yrkande 4avslår propositionen i denna del,43. beträffande lagförslagen såvitt avser studiebidragetsbeloppatt till följd av vad utskottet anfört och hemställtavslår det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i studiestödslagen (1973:349) såvitt avser 3 kap. 6 §.8. Studiebidragets belopp (mom. 7 och 43)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "har" och slutar med "till . "bort ha följande lydelse:Socialutskottet har i betänkandet 1994/95:SoU15 Socialpolitik-- inriktning och anslag föreslagit att barnbidraget sänks med50 kr till och barn (res. v).Enligt utskottets mening är det i princip riktigt attbarnbidraget och studiebidraget skall följas åt när det gällerbelopp etc. De förändringar som beslutas på familjepolitikensområde är omfattande och drabbar i stor utsträckningbarnfamiljer. Barntillägget inom svux och svuxa slopas,bostadsbidragen försämras, flerbarnstillägget fasas ut ochbarnbidraget sänks. Enligt utskottets mening genomförsförändringarna nu så snabbt att det är svårt att bedömakonsekvenserna för många utsatta grupper, bl.a. för familjer medbarn. Utskottet är av denna anledning inte berett att medverkatill den sänkning av studiebidraget som regeringen föreslår.Regeringen bör i stället återkomma med en redovisning av defördelningspolitiska effekterna av de besparingar som genomförspå barnfamiljerna. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att momenten 7 och 43 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande studiebidragets beloppatt med anledning av motionerna 1994/95:Sf519yrkandena 3 och 4, 1994/95:Sf266 yrkande 9, 1994/95:Sf517yrkande 4, 1994/95:Ub907 yrkandena 11 och 12 och 1994/95:Fi211yrkande 20,dels avslår propositionen i denna del,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.43. beträffande lagförslagen såvitt avser studiebidragetsbeloppatt till följd av vad utskottet anfört och hemställtavslår det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i studiestödslagen (1973:349) såvitt avser 3 kap. 6 §.9. Studiebidragets belopp (mom. 7 och 43)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "har" och slutar med "till . "bort ha följande lydelse:Socialutskottet har i betänkande 1994/95:SoU15 Socialpolitik-- inriktning och anslag avstyrkt regeringens förslag om ensänkning av barnbidraget och som sin mening givit regeringentill känna att barnbidraget bör höjas till per månadoch beskattas (res. mp).Utskottet anser att studiebidraget bör höjas till permånad och beskattas. Regeringen bör återkomma med ett förslagsom kan träda i kraft . Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Enligt utskottets mening bör förslaget om en sänkning avstudiebidraget avslås i avvaktan på att regeringen återkommermed ett förslag om ett beskattat studiebidrag.dels att momenten 7 och 43 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande studiebidragets beloppatt med anledning av motionerna 1994/95:Sf266yrkande 9, 1994/95:Ub907 yrkandena 11 och 12, 1994/95:Sf519yrkandena 3 och 4, 1994/95:Fi211 yrkande 20 och 1994/95:Sf517yrkande 4dels avslår propositionen i denna del,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om att studiebidraget skall höjas till 1 000 krper månad och beskattas fr.o.m. den 1 januari 1996.43. beträffande lagförslagen såvitt avser studiebidragetsbeloppatt till följd av vad utskottet anfört och hemställtavslår det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i studiestödslagen (1973:349) såvitt avser 3 kap. 6 §.10. Studiebidragets belopp (mom. 7 och 43)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "har" och slutar med "till . "bort ha följande lydelse:Socialutskottet har i betänkande 1994/95:SoU15 Socialpolitik-- inriktning och anslag avstyrkt regeringens förslag om ensänkning av barnbidraget och som sin mening givit regeringentill känna att barnbidraget skall sänkas med per månadoch barn och pengarna föras över till bostadsbidraget (res.kds).I konsekvens härmed bör enligt utskottets mening ävenförslaget om en sänkning av studiebidraget nu avslås. Ianslutning till att regeringen återkommer med ett förslag om ensänkning av barnbidraget med och en överföring avpengarna till bostadsbidraget bör regeringen redovisa ettmotsvarande förslag när det gäller studiehjälpen. Det anfördabör som sin mening ge regeringen till känna.dels att momenten 7 och 43 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:7. beträffande studiebidragets beloppatt med anledning av motionerna 1994/95:Sf266yrkande 9, 1994/95:Ub907 yrkandena 11 och 12, 1994/95:Sf519yrkandena 3 och 4, 1994/95:Fi211 yrkande 20 och 1994/95:Sf517yrkande 4dels avslår propositionen i denna del,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om en delvis överföring av studiebidraget tillbostadsbidraget,43. beträffande lagförslagen såvitt avser studiebidragetsbeloppatt till följd av vad utskottet anfört och hemställtavslår det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i studiestödslagen (1973:349) såvitt avser 3 kap. 6 §.11. Extra tillägg (mom. 9 och 43)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrkermotionen." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening har det s.k. extra tillägget enmycket viktig funktion när det gäller de allra svagastefamiljerna. Tillägget utgår med maximalt belopp till familjersom har ett beräkningsunderlag som understiger 85 000 kr.Regeringen räknar med en besparing på 11,4 miljoner kronor.Enligt utskottets mening bör det undvikas att besparingskravenpå detta sätt riktas mot de allra mest utsatta grupperna. Medhänsyn till förslagen om sänkt barnbidrag, sänkt studiebidrag,slopat barntillägg etc. är det enligt utskottets mening interimligt att detta skydd för de allra svagaste familjerna nuförsämras. Utskottet avstyrker propositionen i denna del.dels att momenten 9 och 43 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:9. beträffande extra tilläggatt med bifall till motion 1994/95:Sf517 yrkande 5avslår propositionen i denna del.43. beträffande lagförslagen såvitt avser extra tilläggatt till följd av vad utskottet anfört och hemställtantar det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändringi studiestödslagen (1973:349) med den ändringen att till 3 kap.5 § första stycket fogas en mening av följande lydelse "Vidarekan studiehjälp i form av extra tillägg utgå för annan tid änläsår enligt närmare föreskrifter som meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer."12. Stipendium i komvux (mom. 12)(), (), (),(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "vill" och slutar med "ihögskola." bort ha följande lydelse:Enligt socialförsäkringsutskottets mening finns det inte någotskäl att särskilt premiera basårsutbildning i komvux. Utskottetavstyrker därför förslaget om ett särskilt stipendium för deelever som genomgår denna utbildning. Som en följd av utskottetsställningstagande finns det inte heller någon anledning attöverväga ett stipendium vid basårsutbildning i högskola, ochutskottet avstyrker därför även motion Sf523.Besparingen under anslaget Studiehjälp m.m. uppgår till 15miljoner kronor.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande stipendium i komvuxatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub901 yrkande25, 1994/95:Ub907 yrkande 18, 1994/95:Ub624 yrkande 13,1994/95:Sf517 yrkande 3, 1994/95:Sf513 yrkande 5 och1994/95:Ub906 yrkande 12 och med avslag på motion1994/95:Sf523 godkänner vad utskottet anfört.13. Anslag till Studiehjälp m.m. (mom. 15)Under förutsättning av bifall till reservationerna 6 och 12Gullan , , och (alla m) anser att moment 15 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse.15. beträffande anslag till Studiehjälp m.m.att till Studiehjälp m.m. för /96anvisar ett förslagsanslag på 2 737 293 000 kr.14. Anslag till Studiehjälp m.m. (mom. 15)Under förutsättning av bifall till reservation 7, 9 eller 10och till reservation 12Rune (), (), () ochRose-Marie Frebran (kds) anser att moment 15 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse.15. beträffande anslag till Studiehjälp m.m.att till Studiehjälp m.m. för /96anvisar ett förslagsanslag på 3 004 293 000 kr.15. Anslag till Studiehjälp m.m. (mom. 15)Under förutsättning av bifall till reservationerna 8 och 11Ulla () anser att moment 15 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse.15. beträffande anslag till Studiehjälp m.m.att till Studiehjälp m.m. för /96anvisar ett förslagsanslag på 3 030 693 000 kr.16. Karenstid vid avskrivning av studielån på grund av sjukdom(mom. 19 och 43)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "ansluter" och slutar med"Sf516 yrkandena 4 och 5." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening angriper regeringens förslag inteproblemet. En ökning av karenstiden skulle drabba de 16--avde sjukskrivna studenter som fått reducering och faktiskt måstegå om eller helt avbryta utbildningen. Problemet handlar istället om att bedömning av studieoförmågainte är tillräckligt kvalificerad. De som fått skuldreduceringefter sjukskrivning trots att de kunnat studera bör självfalletinte kunna utnyttja systemet till att få rabatt.Utskottet anser att bör få i uppdrag attse över metodiken för bedömning av studieoförmåga. Förslaget omen förlängning av karenstiden avstyrks av utskottet.dels att momenten 19 och 43 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:19. beträffande karenstid vid avskrivning av studielån pågrund av sjukdomatt med bifall till motion 1994/95:Sf516 yrkandena 4och 5 och med anledning av motion 1994/95:Sf513 yrkandena 10 och12 i denna del,dels avslår propositionen i denna del,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om metodiken för bedömning av studieoförmåga.43. beträffande lagförslagen såvitt avser karenstid vidavskrivning av studielån på grund av sjukdomatt till följd av vad utskottet anfört och hemställtantar det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändringi studiestödslagen (1973:349) med den ändringen i 8 kap. 18 §första stycket att talet 30 ersätts med talet 14.17. Karenstid vid avskrivning av studielån på grund av sjukdom(mom. 19 och 43)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "ansluter" och slutar med"Sf516 yrkandena 4 och 5." bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att det är rimligt att förlängakarenstiden. Systemet med skuldavskrivning vid sjukdom ledertill att de som finansierar studierna med till exempelbesparingar erhåller en låg eller ingen ersättning alls. Det ärinte rimligt att den som sparat medel för att skaffa sig enutbildning skall ta en större risk än den som finansierarstudierna med lån. Även denna problematik börStudiestödsutredningen se över.Utskottet avstyrker förslaget om en förlängning avkarenstiden.dels att momenten 19 och 43 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:19. beträffande karenstid vid avskrivning av studielån pågrund av sjukdomatt med bifall till motion 1994/95:Sf513 yrkandena10 och 12 i denna del och med anledning av motion 1994/95:Sf516yrkandena 4 och 5 avslår propositionen i denna del.43. beträffande lagförslagen såvitt avser karenstid vidavskrivning av studielån på grund av sjukdomatt till följd av vad utskottet anfört och hemställtantar det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändringi studiestödslagen (1973:349) med den ändringen i 8 kap. 18 §första stycket att talet 30 ersätts med talet 14.18. En avpassning av studiemedlen till utbildningens längd(mom. 22), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "har" och slutar med "avstyrkermotionen." bort ha följande lydelse:Utbildningsutskottet har i sitt yttrande anfört att de beslutom studiemedel efter studiernas omfattning m.m. som riksdagenfattade var välmotiverade. En av de förändringar sombeslutades innebar att studiebidraget i studiemedlen maximeradestill ett belopp som bestämdes med hänsyn till utbildningenslängd. Härigenom uppnåddes en viss premiering av de studentersom genomför sina studier enligt plan, och avsikten var att pådet sättet stimulera till minskad skuldsättning. En annanförändring gällde studerande i komvux och statligvuxenutbildning och innebar att stödet till studenter som intebedriver studier på heltid bättre avpassades till studiernasomfattning under terminen. Eftersom studiestöd endast kan utgåsom helt eller halvt stöd väljer många studerande inom komvuxatt fylla ut med kurser som de inte behöver för att komma upptill fullt studiestöd. Genom att stödet anpassades bättre tillstudiernas omfattning kunde detta problem lösas (avvik. m).De nu redovisade förändringarna bör enligtutbildningsutskottets bedömning kunna genomföras utan att dettainverkar negativt på möjligheter till enfri och förutsättningslös prövning av den framtida utformningenav studiestödet, och utbildningsutskottet föreslår därför attdessa förslag genomförs.Socialförsäkringsutskottet instämmer i denna bedömning. mening bör regeringen få i uppdrag att skyndsamtåterkomma med de förslag till lagändringar som krävs för att denya reglerna skall kunna tillämpas fr.o.m. den 1 juli 1995.Utskottet beräknar besparingen till 500 miljoner /96.dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:22. beträffande en avpassning av studiemedlen tillutbildningens längdatt med anledning av motion 1994/95:Ub906 yrkande 10hos regeringen begär ett skyndsamt förslag om en avpassning avstudiemedlen efter utbildningens längd fr.o.m. den 1 juli 1995.19. Anslag till Studiemedel m.m. (mom. 23), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrkermotionerna." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör anslaget till studiemedel minskasmed avseende 1 000 platser i språkutbildningoch 3 500 högskoleplatser. Vidare har utskottet i det föregåendeföreslagit en besparing på genom enavpassning av studiemedlen till utbildningens längd. Slutligenberäknas för studiemedel vid YTH-utbildning.Jämfört med regeringens förslag föranleder det anförda enminskning av kostnaden för studiemedel med 551 miljoner kronor.dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:23. beträffande anslag till Studiemedel m.m.att med bifall till motion 1994/95:Ub906 yrkande 11och med anledning av regeringens förslag och motionerna1994/95:Ub907 yrkande 17 och 1994/95:Fi216 yrkande 15 tillStudiemedel m.m. för /96 anvisar ettförslagsanslag på 10 502 125 000 kr.20. Anslag till Studiemedel m.m. (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrkermotionerna." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör studiemedel beräknas på grundvalav det förslag som läggs fram i motion Ub907. Även om det ärangeläget med en ökning av antalet studerande inaturvetenskaplig och teknisk högskoleutbildning framstår detinte som realistiskt att så många nya platser som regeringenföreslår kommer att kunna tillskapas med bibehållen kvalitet.Antalet nya platser i naturvetenskaplig och tekniskhögskoleutbildning bör därför begränsas till 3 000. Däremotfinns det enligt utskottets bedömning möjlighet att erbjudaytterligare 6 000 platser inom det humanistiska ochsamhällsvetenskapliga området. Någon anledning att, somregeringen föreslår, införa ett särskilt förmånligt studiestödför dessa nya platser finns det enligt utskottets mening inte,och utskottet anser därför att i studiemedelbör beräknas för dessa 9 000 platser. Slutligen beräknas 29miljoner kronor för studiemedel vid YTH-utbildning.Jämfört med regeringens förslag medför det anförda en ökningav kostnaden för studiemedel med 239 miljoner kronor.dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:23. beträffande anslag till Studiemedel m.m.att med bifall till motion 1994/95:Ub907 yrkande 17och med anledning av regeringens förslag och motionerna1994/95:Ub906 yrkande 11 och 1994/95:Fi216 yrkande 15 tillStudiemedel m.m. för /96 anvisar ettförslagsanslag på 11 292 125 000 kr.21. Anslag till Studiemedel m.m. (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Enligt utskottets mening" och slutar med "avstyrkermotionerna." bort ha följande lydelse:Som en konsekvens av att utskottet avstyrkt förslaget omsärskilt vuxenstudiestöd vid 9 000 N/T-platser (bet.1994/95:SfU15, reservation 1) räknar utskottet med entillkommande kostnad för studiemedel om 150 miljoner kronor.Vidare följer av den inställning som redovisas i motion Fi216när det gäller de platser som inrättas medarbetsmarknadspolitiska medel att kostnaden för studiemedel idenna del kan reduceras med . Slutligenberäknas för studiemedel vid YTH-utbildning.Jämfört med regeringens förslag föranleder det anförda enökning av kostnaden för studiemedel med 125 miljoner kronor.dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:23. beträffande anslag till Studiemedel m.m.att med anledning av regeringens förslag ochmotionerna 1994/95:Ub906 yrkande 11, 1994/95:Ub907 yrkande 17och 1994/95:Fi216 yrkande 15 till Studiemedel m.m. /96 anvisar ett förslagsanslag på11 178 125 000 kr.22. Kollektiva ansökningar (mom. 25 och 43)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Enligt utskottets mening" och slutar med "avstyrkermotionen." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det viktigt att de reducerademedel som anslås för korttidsstudiestöd och internatbidragverkligen kommer de handikappade till del. Någon anledning att idetta läge återinföra möjligheterna till kollektiva ansökningarför de fackliga organisationerna finns det enligt utskottetsmening inte. När det gäller handikapporganisationerna är detnumera möjligt för dessa att vända sig till ett och sammaCSN-kontor med enskilda ansökningar oavsett var i landetmedlemmen är bosatt.