bet · GI01TU20 · 1995-04-20 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen om luftfarten samt motioner som väcktesunder den allmänna motionstiden i år.Utskottet tillstyrker regeringens förslag omresultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser.Luftfartsverket () utbetalar detta resultatutjämningsbidragoch kompenseras genom en nedsättning av utdelningskravet. Vidaretillstyrks regeringens förslag om driftbidrag till kommunalaflygplatser i skogslänen på för nästabudgetår, vilket innebär en halvering av anslagsnivån jämförtmed nuvarande nivå.Utskottet tillstyrker också förslagen i propositionen ominriktning, mål och resurser för LFV:s verksamhet under perioden1995--1997. föreslåsomfatta investeringar för totalt , vilket ären ökning med jämfört med föregåendeplanperiod främst beroende på tidigareläggningar avarbetsmarknadsskäl. De största planerade investeringarna gällerArlandas tredje rullbana samt flygtrafikledningssystemet. Detföreslås också att LFV får vissa utvidgade finansiellabefogenheter. Till beredskap för civil luftfart föreslås ettanslag på för kommande budgetår.Beträffande övriga frågor på luftfartens område avstyrkerutskottet en rad motionsförslag bl.a. med hänvisning tillpågående utredningar.Till betänkandet har fogats 8 reservationer, nämligenfrån m-ledamöterna (1) om privatisering av , LFV och Arlandaflygplats m.m., från v-ledamoten (2) och mp-ledamoten (3) ommiljöfrågor, från c-ledamoten (4) och fp-ledamoten (5) omdriftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen m.m., frånmp-ledamoten (6) om samt frånm- och fp-ledamöterna (7) och v- och mp-ledamöterna (8) omStockholm-Bromma flygplats.SJÄTTE HUVUDTITELN LuftfartLuftfartsverketRegeringen föreslår i proposition 1994/95:100 bilaga 7() under denna rubrik (s. 69--74)1. att godkänner vad som anförts i propositionenom inriktning och mål för verksamhet underperioden --1997,2. att godkänner vad som i propositionen anförtsom ekonomiska mål och ramar för verksamhetunder perioden --1997,3. att godkänner vad som anförts i propositionenom investeringsplan --1997,4. att bemyndigar regeringen att fastställautdelning för i enlighet med vad som anförts ipropositionen,5. att godkänner vad som anförts i propositionenom resultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser.AnslagsfrågorRegeringen föreslår under denna rubrik (s. 74--76)1. att till Beredskap för civil luftfart /96 anvisar ett reservationsanslag på106 ,2. att till Driftbidrag till kommunala flygplatseri skogslänen för /96 anvisar ettreservationsanslag på . 1994/95:T221 av m.fl. (mp) vari yrkas30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillstånd för att bygga en tredjestart- och landningsbana på inte bör beviljas,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stänga flygfält ochmiljösanera området,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla inrikesflygplan måste hakatalysator och att inga inrikesflygplan fårdrivas med fossila bränslen fr.o.m. år 2015.1994/95:T224 av m.fl. (v) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygtrafik.1994/95:T225 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett samarbetsprojekt bör initierasmellan och för att utarbeta en planför att ersätta tättrafikerade flygsträckor medsnabbtåg.1994/95:T232 av m.fl. (c) vari yrkas13. att till Driftbidrag till kommunalaflygplatser i skogslänen för /96 anvisar15 utöver regeringens förslag eller således30 ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att av anslaget Driftbidrag tillkommunala flygplatser i skogslänen skallutgå till flygplatserna i inland.1994/95:T237 av m.fl. (m) vari yrkas7. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att privatisera , ,och de delar av och SJ som ärkonkurrensutsatta,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att flygtrafiken på skallfortsätta.1994/95:T238 av m.fl. (fp) vari yrkas16. att hos regeringen begär förslag om stöd tillkommunala flygplatser i inland i enlighet med vad somanförts i motionen,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att driva på arbetet inom EU medavreglering inom flygsektorn.1994/95:T239 av m.fl. (kds) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser,13. att under anslaget Driftbidrag för kommunalaflygplatser i skogslänen (C 2) anvisar utövervad regeringen anvisar eller således 30 200 000 kr.1994/95:T630 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ett ekonomisktfördelningssystem som gör det möjligt att långsiktigtupprätthålla önskvärd regional flygtrafik som inte ärföretagsekonomiskt lönsam.1994/95:T634 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att medel för sysselsättningsskapandeåtgärder inom område bör utgå tillflygplatsen i /95:T635 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gemensam upphandling av Norrlandsflyget.1994/95:T701 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bibehållande av flygplats.1994/95:T702 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett initiativ till miljömåli Eurocontrolkonventionen.1994/95:T703 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att flygtrafiken på börfortsätta,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att privatisera ochdärefter undersöka möjligheterna för en bolagisering och senareprivatisering av ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att privatisera och göra det tillett börsnoterat allnordiskt företag.1994/95:T704 av och (båda m) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bibehållande av Brommaflygplats.1994/95:T705 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör tillhöra demindre flygplatserna i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygplatser i skogslänen ochflygplatser ingående i det särskilda utjämningssystemet.1994/95:T706 av och (bådam) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de kommunala flygplatserna medlinjetrafik skall inlemmas i det system för kollektivtrafik somutgörs av landets övriga flygplatser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör fördela sittöverskott till de kommunala flygplatserna i proportion tillderas verksamhet.1994/95:T707 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen till anslaget Driftbidrag till kommunala flygplatser iskogslänen för /96 anvisar 15 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit eller således 30,2 miljonerkronor.1994/95:T708 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flygplatser i skogslänen.1994/95:Fi216 av m.fl. (kds) vari yrkas22. att till kommunala flygplatser i skogslänenför /96 anvisar utöver vadregeringen föreslagit.1994/95:N298 av m.fl. (m) vari yrkas4. att beslutar bemyndiga regeringen att säljaArlanda. 1 Luftfartsmarknaden och luftfartsförsörjningen1.1 Vissa allmänna luftfartsfrågorSILA, och flygplatsI motion T237 (m) framhålls att konkurrensutsatta verksamhetereller verksamheter som utan problem kan konkurrensutsättas börprivatiseras. , som genom ABA förvaltarSveriges ägarandelar i SAS, samt flygplats.Privatiseringen av dessa verksamheter behandlas också i motionT703 (m). Vad gäller finns enligt motionärerna inte längreskäl för att staten skall kvarstå som delägare, och bördärför privatiseras. Efter diskussioner och samråd medsysterbolagen i och bör statens samtliga aktier iSILA säljas enligt motionärerna. Hänsyn måste härvid tas tillvad som är förmånligt för både företag och skattebetalare. Viden försäljning av aktierna i bör eftersträvas att SAS iförsta hand blir ett börsnoterat allnordiskt företag.I fråga om framhålls i motionerna T237 (m),T703 (m) och N298 (m) att det vore naturligt att sökamarknadsmässig finansiering på riskkapitalmarknaden för kommandestora investeringar i en tredje bana m.m. Enligt motionärernavore därför en privatisering av en lämpligåtgärd, men först krävs dock en utredning omkonkurrensförutsättningarna och klarläggande av regelverken.I motionerna T237 (m) och T703 (m) framhålls vidare attLuftfartsverket (LFV) alltmer övergått till att bedrivaverksamheten i bolagsliknande former. Motionärerna anser attdetta är en positiv utveckling och att en bolagisering börgenomföras med syftet att privatisera verksamheten.I fråga om förslagen att skall privatiseras konstaterarutskottet att SAS-samarbetet baseras på ett skandinavisktluftfartssamarbete som beslutats avregering och riksdag och att utgör grunden för det svenskaägandet i SAS. Det finns ett särskilt mellanstatligt avtal somreglerar det skandinaviska luftfartssamarbetet. Den nuvarandeägarkonstruktionen innebär att svenska staten äger av SILAsom i sin tur äger ABA (AB Aerotransport). ABA:s ägarandel iSAS-konsortierna är tre sjundedelar. Motsvarande danska resp.norska moderbolag äger vardera två sjundedelar iSAS-konsortierna. Det nuvarande SAS-samarbetet gäller till år2005.I december 1991 beslöt att bemyndiga regeringenatt sälja statens aktier m.m. och delar av verksamheten inkl.fast egendom i vissa angivna företag. Inom trafikutskottetsverksamhetsområde omfattar detta bemyndigande bl.a. ABA (numerahelägt av ). Vidare föreslår regeringen ibudgetpropositionen att den för vissa företag med statligtägande ges ett bemyndigande att, utan att höra , bl.a.omstrukturera ägandet samt köpa eller sälja aktier. Bl.a. SILAomfattas av det begärda bemyndigandet som bereds avnäringsutskottet.Utskottet vill för sin del framhålla att en privatisering avSAS förutsätter att uttalad samstämmighet härom råder i ,och och att en privatisering verkligen är tillgagn för SAS. Utskottet är inte berett att förorda att riksdagenuttalar sig för en privatisering av SILA.I fråga om förslagen om bolagisering och privatisering avLFV och konstaterar utskottet att ett arbetesedan början av 1990-talet har pågått vid LFV och inomKommunikationsdepartementet som syftar till att utvecklastrategier för att uppnå en mer bolagsliknande organisation förverksamheten inom LFV. I arbetet ingår bl.a. frågor omeffektivisering, redovisning och styrning av affärsverket.Statsmakternas styrning av sker främst genom attmål läggs fast för myndighetsuppgifter, avkastning, utdelning,priser och soliditet (se avsnitt 2.1 nedan).På förslag av regeringen beslutade attbemyndiga regeringen att besluta dels att ny verksamhet inomLFV:s område överförs till bolagsform på de villkor som angavs ipropositionen, dels om förvärv och tecknande av aktier m.m. isådana bolag. Vidare godkände riktlinjerna förutarbetandet av en ny myndighetsstruktur inom luftfartsområdet(prop. 1992/93:100 bil. 7, bet. TU19, rskr. En nyeffektiviserad organisation för trädde i kraftden där bl.a. den affärsdrivande verksamhetendivisionaliserats.Vad gäller framhålls i motionerna att detvore naturligt att söka marknadsmässig finansiering påriskkapitalmarknaden för kommande stora investeringar i entredje bana m.m. Därför vore enligt motionärerna enprivatisering av en lämplig åtgärd. Utskottetkonstaterar att LFV bedömer att kommande investeringar kommeratt kunna finansieras inom ramen för affärsverket. Regeringenföreslår också att LFV ges vissa utvidgade finansiellabefogenheter (se avsnitt 2.1 nedan).Utskottet anser att det är en nationell angelägenhet att detfinns ett samordnat flygplatssystem i med anknytningtill det internationella flygnätet. Utskottet anser vidare attgrunden för LFV:s verksamhet bör vara affärsverksformen. Den gerenligt utskottets mening bäst möjligheter att lösamyndighetsuppgifter och samhällsåtaganden i övrigt med engodtagbar effektivitet för verksamheten som helhet vid LFV. Avdet anförda följer att utskottet avstyrker motionerna T237 (m),T703 (m) och N298 (m) om privatisering m.m. av , LFV ochArlanda flygplats.EU-frågorMotion T238 (fp) behandlar arbetet inom EU med avregleringarinom flygsektorn m.m. Enligt motionen bör regeringen varapådrivande i EU för att flygdirektiven fullt ut skall tillämpassamt verka för att dessa ytterligare moderniseras och förnyasmed sikte på avreglering utan skyddande nationella lagar ochregler för operatörer. Regeringen bör vidare enligt motionen iEU driva frågor om gemensamma regler för miljö, säkerhet,ekonomiska garantier samt operatörers fria etablerings- ochlandningsrätt. I syfte att öka säkerhet och tillgänglighet samtutveckla flygtrafiken bör regeringen inom EU driva frågan om ettgemensamt europeiskt flygtrafikledningssystem som ersätterdagens 55 olika system. Det skulle bl.a. verksamt bidra till ensamordnad militär och civil flygtrafikledning, som i ,samt till en satsning på högteknologisk utveckling ochstandardisering på samma sätt som när det gäller tågtrafik.Enligt motionen får dessa trafikslag därmed en neutralkonkurrenssituation gentemot landsvägstrafiken som i mycketringa mån besväras av tekniska regleringar i Europa.Utskottet har tidigare i betänkandet omtrafikpolitikens inriktning (bet. 1994/95:TU13) uttalat att detär väsentligt att vi bedriver en aktiv EU-politik som utformas iså stor politisk enighet som möjligt. Utskottet framhöll i detsammanhanget också att en betydande samstämmighet råder i fleraEU-frågor. Utskottet vill vidare erinra om det viktigainternationella arbete som regeringen och LFV bedriver påluftfartsområdet. Luftfarten är internationell till sinkaraktär, och det innebär att många stora frågor påluftfartsområdet främst regleras genom internationellaöverenskommelser och internationellt samarbete. Detta gällerexempelvis frågor om konkurrens och marknadstillträde, säkerhet,miljö och trafikledning. Det internationella luftfartssamarbetetbedrivs bl.a. i EU, i den internationellaluftfartsorganisationen () och dess europeiska motsvarighet(ECAC), mellan de skandinaviska länderna, i Eurocontrol samtbilateralt med enskilda länder.EU-samarbetet gäller bl.a. frågor om konkurrens ochavreglering men också frågor om miljö och säkerhet bedömsframöver få en ökad aktualitet på luftfartsområdet.År 1992 antogs inom EU luftfartspaket nr 3 som ochNorge anslutit sig till. Luftfartspaket 3 innebär attluftfarten inom EU avregleras ytterligare ochlufttrafikföretag inom EU ges rätt att fritt trafikera de linjerde önskar mellan orter inom unionen. Vidare innehåller paketetregler om tillståndskrav för lufttrafikföretag, prissättning,harmonisering av tekniska krav och administrativa procedurer,erkännande av certifikat för flygpersonal samt om fördelning avankomst- och avgångstider vid större flygplatser. Slutligen gerpaketet möjlighet till förstärkt kontroll avkonkurrensförhållandena inom den civila luftfarten.Luftfartspaket nr 3 trädde i huvudsak i kraft den 1 januari1993. Övergångsbestämmelser syftar till att rätten att genomföraflygningar inrikes i ett annat medlemsland -- fritt cabotage --skall införas år 1997.SAS har dock bland skandinaviska flygföretag fortfarande enprioriterad ställning när det gäller luftfart till områdenutanför EU- och EFTA-områdena.Sverige deltar vidare i EU:s luftfartssamarbete vad gälleratt begränsa problemen med utflaggning och i fråga om regler förinhyrning av flygplan och besättningar. EU arbetar också medrelationerna till tredje land bl.a. vad gäller marknadstillträdepå luftfartsområdet. Gränskontrollfrågorna kommer vidare att fåökad aktualitet.Utskottet förutsätter att regeringen inom EU aktivt driverolika luftfartsfrågor och informerar om hur dettaskall ske.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att syftetmed motion T238 (fp) i denna del blir tillgodosett. Någon åtgärdfrån sida är inte erforderlig. Motionsyrkandetavstyrks därför av utskottet.MiljöfrågorEnligt motion T224 (v) är flyget det minst effektivatransportmedlet från energisynpunkt. Det ger dessutom upphovtill svåra miljöstörningar i form av buller ochluftföroreningar. Satsningar på snabb- och högfartståg samtelektroniska kommunikationer kan innebära att en stor del avinrikesflyget konkurreras ut. I Syd- och börutbyggnaden av snabbtåg påskyndas. Enligt motionen bör inga nyaflygplatser byggas och utvecklingen av nya miljövänligaflygplanstyper stödjas, t.ex. med miljödifferentieradelandningsavgifter och bränsleskatter.I motion T221 (mp) föreslås att alla inrikesflygplan måste hakatalysator och att inga inrikesflygplan fårdrivas med fossila bränslen . Motionärernamotsätter sig en fortsatt expansion av flyget i samma takt somskett. I motionen sägs bl.a. att flyget under de senaste årenökat . Enligt motionärerna motiveras förslagen med attdet krävs begränsningar av flygtrafikens miljöfarliga utsläpp. Ifråga om koldioxidutsläpp krävs enligt motionen minskning avutsläppen genom begränsning av luftfarten med hjälp avekonomiska styrmedel, bra alternativ och miljömedvetande.Enligt motion T225 (mp) måste flygets expansion hejdas. Flygetär en nödvändighet för många på längre sträckor men detfinns möjlighet att ersätta flera inrikessträckor med andratrafikslag. Motionärerna föreslår ett samarbetsprojekt mellanBanverket och LFV som syftar till att dessa i samarbete medbranschorganisationerna utarbetar en plan för att till år 2005ersätta flygsträckor med snabbtåg. skall enligtmotionärerna det naturliga färdsättet på inrikessträckor varatåg.I motion T702 (s) behandlas Eurocontrolkonventionen somriksdagen godkände . har tilluppgift att planera och utveckla trafikledningsrutiner förluftfart i stora delar av . Enligt motionen bör Sverigesom medlemsland ta initiativ till att ett miljömål skrivs in iEurocontrolkonventionen.Utskottet anser att det är angeläget att regeringen, inteminst i internationella sammanhang, aktivt verkar för attluftfartens negativa miljöpåverkan reduceras. Utskottet villerinra om att regeringen i budgetpropositionen framhåller attLFV:s arbete med att uppnå en minskning av luftfartens negativamiljöpåverkan även fortsättningsvis skall ha hög prioritet.Verket skall bl.a. medverka i arbetet med att utforma ettmiljöanpassat transportsystem i enlighet med vad regeringenangett i en särskild skrivelse till i slutet av år1994 (skr. 1994/95:120, bet. JoU16), (se avsnitt 2.1 nedan).Förslag till miljöförbättrande åtgärder och alternativ tillflyget föreslås i motion T224 (v). Utskottet vill i dessa frågorhänvisa till regeringens (dir. 1994:140)som behandlar frågor om ett miljöanpassat transportsystem ochutvecklingen av de olika trafikslagen i ett helhetsperspektiv.Beträffande förslagen i motion T221 (mp) om katalysator påinrikesflygplan och förbud mot fossila bränslen förinrikesflygplan vill utskottet bl.a. hänvisa till LFV:s pågåendemiljöarbete. I sin treårsplan lämnar LFV en redogörelse fördetta arbete. LFV verkar för en skärpning av de internationellanormerna för buller och avgasutsläpp från flygplan. I fråga omluftmiljö framhålls att LFV kan påverka utvecklingen mot enbättre miljö genom att bl.a. tillämpa ekonomiska styrmedel samtgenom utformningen av miljövillkoren då verksamheten påflygplatserna prövas enligt miljöskyddslagen. I detinternationella miljöarbetet är LFV:s inriktning attluftfartsavgifterna skall kunna differentieras med hänsyn tillflygplanens avgasutsläpp för att på så sätt skynda på flygetsmiljöanpassning.Utskottet vill vidare erinra om att luftfarten till storadelar är internationell och att flygplanen ofta används både iinrikes- och utrikestrafik. Den övervägande delen avtrafikflygplanen och motorerna till sådana tillverkas utomlands.Från svensk sida måste man därför verka internationellt för attminska olägenheter för miljön från flyget. Detta sker bl.a. iden internationella luftfartsorganisationen () och desseuropeiska motsvarighet (ECAC) samt inom EU.Eurocontrol är primärt en organisation förflygtrafikledning. EU använder sig av Eurocontrol när det gälleratt driva frågor på flygtrafikledningssidan. arbetarredan i dag inom EU för ekonomiska styrmedel inom flyget. mening bör Eurocontrol kunna användas för attpraktiskt genomföra kommande beslut om ekonomiska styrmedel.I likhet med motionärerna anser utskottet att miljöfrågornamåste ges hög prioritet inom luftfartsområdet. Mot bakgrund avdet anförda anser dock utskottet att något initiativ frånriksdagens sida nu inte är erforderligt. Motionerna avstyrksdärför i denna del.1.2 Upphandling av olönsam regionalpolitiskt viktig flygtrafikEnligt motion T630 (s) måste staten bära ansvaret för attförutsättningarna för en väl fungerande flygtrafik kanupprätthållas i hela landet till rimliga kostnader förtrafikanterna. Motionärerna anser att avregleringen av flygetmedfört stora förändringar i fråga om såväl tillgänglighet sompriser. Statsbidragen till flygplatser i skogslänen ochupphandlingen av flygtrafik är otillräckliga. Regeringen bördärför enligt motionärerna utarbeta ett förslag om ettekonomiskt fördelningssystem som gör det möjligt att långsiktigtupprätthålla önskvärd regional flygtrafik som inte ärföretagsekonomiskt lönsam. Utgångspunkten bör varaKonkurrenskommitténs förslag (SOU 1990:58) och innebär att medelför en samlad upphandling av viktig regional flygtrafik som inteär företagsekonomiskt lönsam skapas genom att en avgift tas utpå varje resa i inrikes flygtrafik.I motion T635 (s) föreslås en gemensam upphandling avNorrlandsflyget med anknytning till i föratt åstadkomma en väl fungerande sjukvårdsregion. I motionenanges att bakgrunden till förslaget är kraftiga prishöjningaroch minskning av antalet dubbelturer per dag både på den nuupphandlade linjen mellan och och övriga internaNorrlandslinjer. Det förordas därför en samordnad upphandlingmed statliga medel av flygtrafik som garanterar minst tredubbelturer måndag--fredag på sträckorna mellan ochÖstersund, , , samt Kiruna.Flygplansstandard bör vara minst motsvarande 340.Riksdagen har godkänt att flygtrafiken mellan ochUmeå upphandlas för /95 med möjlighet att tecknaavtal för en period på högst under förutsättning attstatens årliga kostnader för flygupphandlingen därmed blirbetydligt lägre (prop. 1993/94:42, bet. TU8, rskr. 114).Regeringen godkände förhandlarens förslagtill långsiktigt avtal om flygtrafiken mellan och en årlig kostnad av under en treårsperiodfr.o.m. Kostnaderna för upphandlingen avdenna trafik har därmed sänkts med . Enligtbudgetpropositionen kommer anslaget E 2. Köp av interregionalpersontrafik på järnväg m.m. för /96 som omfattar18 månader att belastas med för kostnadernai samband med upphandlingen av flygtrafiken mellan ochUmeå. Utskottet har tillstyrkt denna medelsanvisning (bet.1994/95:TU19).Vad gäller frågor i övrigt om trafikförsörjning i Norrlandsinland och upphandling av olönsam regionalpolitiskt viktigflygtrafik, hänvisar utskottet till den av regeringen tillsattaKommunikationskommittén (dir. 1994:140) som bl.a. utreder frågorom regional balans och trafikförsörjningen med olika trafikslagi landets olika delar.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att någonåtgärd från sida inte är erforderlig. Motionernaavstyrks därför av utskottet.1.3 Resultatutjämning mellan statliga och kommunalaflygplatserRegeringen föreslår att godkänner vad som anförts ibudgetpropositionen om resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser. Regeringen hänvisar till att riksdagenvåren 1994 beslutat (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet. TU15, rskr.159) att resultatutjämningen mellan och femkommunala flygplatser --1996 successivt skallminskas. De fem flygplatserna är ,, , och . För år 1994har verket fått en total ram för sådan utjämning på högst 30miljoner kronor varav verket kompenseras med hälften, högst 15miljoner kronor, genom nedsatt utdelningskrav.