bet · GJ01SoU1 · 1995-10-26 00:00:00 — Allergi och andra folkhälsofrågor I betänkandet behandlas nära 40 motionsyrkanden som rör allergi ochandra folkhälsofrågor från den allmänna motionstiden . Vidare be-handlas ett motionsyrkande som väckts med anledning av regeringensskrivelse /95:127 Ungdomsfrågor.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, framför allt med hänvis-ning till det arbete som pågår när det gäller olika folkhälso-frågor.Till betänkandet har fogats fem reservationer . Motioner från allmänna motionstiden 19951994/95:So270 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en strategiför att motverka de ökade hälsoklyftorna i samhället.1994/95:So403 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell satsning på allergiforskning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stödet till allergiforskning efter den nya vård- och allergistiftel-sens tillkomst,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om epidemiologiska studier inom ramen för allergiforskningen,4. att hos regeringen begär att i samarbetemed får i uppdrag att ta initiativ till undervisning beträf-fande allergiprevention för primärvårdens personal i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas arbete med allergianpassning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pollenservice och pollenrapportering,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder beträffande parfymer och astma.1994/95:So417 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioriteringav allergiforskning och förebyggande åtgärder.1994/95:So466 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär att den återkommer med förslagom ett nationellt program för att motverka astma/allergier,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödja bildandet av kommunala allergikommittéer,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att premiera kommunala allergikommittéer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall verka för att arbetet med astma/allergi-åtgärderinom EU bedrivs med en hög ambitionsnivå.1994/95:So484 av m.fl. (kds) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om behovet av att en handlingsplan för förstärkt förebyggandeav allergier och astma bör utarbetas,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att inrättandet av kommunala allergikommittéer stimuleras,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att allergiframkallande ämnen alltid skall deklareras påkonsumentprodukter,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att en heltäckande kartläggning av förekomst av aller-giframkallande ämnen bör göras,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om kost och motion.1994/95:So488 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av all personal på mödravårds- och barnavårdscen-traler i allergifrågor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att mödravårds- och barnavårdscentraler bör tillhandahållainformation och kurser om allergi och överkänslighet,3. att beslutar att alla blivande föräldrar bör informeras omrökningens betydelse för utveckling av allergier,8. att hos regeringen begär att den återkommer med förslagoch mål för hur vi bör nå ett samhälle med allergiförekomst på 1950-taletsnaturliga nivå på ,9. att hos regeringen begär att den utarbetar ett system förmärkning av varor som innehåller allergiframkallande ämnen eller ämnensom ger överkänslighet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om möjligheter att förebygga allergier.1994/95:So489 av m.fl. (v) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om prioritering av folkhälsoforskning.1994/95:So500 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten att undersöka former för sammanhållet poli-tiskt arbete i allergifrågan,3. att som sin mening ger regeringen till känna att förutsätt-ningarna ses över för hur substitutionsprincipen vad gäller användning avhälsovådliga och allergiframkallande produkter efterlevs,4. att som sin mening ger regeringen till känna att innehålls-deklaration bör införas på tvål, parfym, rakvatten etc.,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kravet på forskning om allergier,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafikens negativa påverkan på astmatiker och allergiker,9. att som sin mening ger regeringen till känna att en lagänd-ring bör införas för att möjliggöra mer heltäckande restriktioner mot tom-gångskörning i kommunerna.1994/95:L702 av Per m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att parfymeroch dylika produkter skall förses med fullständiga innehållsdeklarationeroch/eller varningstexter, som t.ex. på tobaksvaror, vad gäller ämnen somkan framkalla överkänslighetsreaktioner.1994/95:T225 av m.fl. (mp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa ett nationellt förbud mot tomgångskörning mer än 1minut.1994/95:T408 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av ett nationellt förbud mot tomgångskörning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade möjligheter att beivra överträdelser av tomgångsförbu-det.1994/95:Bo504 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att en handlingsplan för förstärkt förebyggande avallergier och astma utarbetas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrättandet av kommunala allergikommittéer bör stimuleras,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att allergiframkallande ämnen alltid skall deklareras på konsu-mentprodukter,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att en heltäckande kartläggning av förekomst av aller-giframkallande ämnen bör göras.Motion med anledning av regeringens skrivelse 1994/95:127Ungdomsfrågor1994/95:Kr3 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafikens betydelse för uppkomsten av allergier.Motionsyrkandet har överlämnats till socialutskottet från kulturutskottet. Allmän bakgrundSverige har anslutit sig till de mål som ()angett för hälsoutvecklingen i sitt program Hälsa 2000. Enligt enresolution skall medlemsländerna bl.a. betrakta hälsotillstån-det i respektive land - särskilt bland underprivilegierade grupper - som enindikator på samhällsutvecklingens kvalitet. Under åren 1990 och 1991uppdaterades hälsomålen bl.a. med hänsyn till utvecklingen inom och till nya kunskaper. En samlad uppföljning för gjordesunder . Av årets budgetproposition (prop. 1994/95:100, bilaga 6)framgår det att denna uppföljning ger vid handen att hävdar sigväl vid en internationell jämförelse. Det finns dock anledning att uppmärk-samma att hälsosituationen hos vissa grupper, såsom yngre lågutbildadekvinnor, verkar ha försämrats.Det finns också tendenser till att vissa hälsoproblem ökar, framgår detav propositionen. Detta är fallet bl.a. såvitt avser allergier. För att bryta dnegativa utvecklingstendenserna krävs enligt budgetpropositionen att detpreventiva folkhälsoarbetet intensifieras och tydligare inriktas mot struktu-rella insatser.Folkhälsoinstitutet () är en statlig myndighet med uppgift att förebyg-ga sjukdomar och annan ohälsa samt främja en god hälsa för alla. Verk-samheten syftar till att för alla skapa likvärdiga förutsättningar för godhälsa. Särskilt uppmärksammas grupper som är utsatta för de störstahälsoriskerna. En av tolv verksamhetsgrenar är allergi.Detta verksamhetsområde är ett av de mer omfattande. Övriga verksam-hetsgrenar är Forskning och utveckling samt samverkan, Alkohol ochnarkotika, Barns hälsa, Ungdomars hälsa, Tobak, Skador, Mat och motion,Kvinnors hälsa, Sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter,HIV/Aids samt Övriga folkhälsofrågor.Det övergripande målet för allergiprogram är att fö-rebygga allergi och annan överkänslighet hos befolkningen samt att för-bättra situationen för dem som redan drabbats. För att nå målet skall Folk-hälsoinstitutet- ställa samman kunskap på vetenskaplig grund samt följa utvecklingenav allergi och annan överkänslighet,- bygga upp nätverk med myndigheter, frivilliga organisationer, närings-liv, kommuner, landsting och utbildningsväsende,- informera och utbilda nätverk och allmänhet,- initiera forskning inom bl.a. förebyggande åtgärder och översätta forsk-ning till praktisk användning,- initiera satsningar för att skapa sunda inomhusmiljöer,- genomföra den riksomfattande kampanjen .Som ett led i uppbyggandet av ett långsiktigt, landsomfattande preven-tivt arbete har sålunda genom en bredinformations- och utbildningsinsats satt allerifrågorna i fokus. Kampanjen,som har fått namnet Allergiåret 95, genomförs tillsammans med , , och . Allergiåret anges vara det första steget i en långsiktig satsningoch nationell samling i kampen mot allergi och annan överkänslighet.Genom allergiprogrammet arbetar öka kun-skaperna om hur allergier kan förebyggas. Detta sker bl.a. genom utbild-ning av olika personalgrupper inom landsting och kommuner. Utbild-ningsarbetet intensifieras under Allergiåret. Viktiga målgrupper för ut-bildning är bl.a. primärvårdspersonal, hälsoplanerare samt hälso- ochmiljöskyddspersonal. Ett 70-tal utbildningstillfällen och ca 5 000 personerhar t.o.m. gått utbildningar eller kurser som Folkhälsoinstitutetarrangerat eller medverkat i. I samliga län har det pågått aktiviteter.Även och social analys (EpC) och folkhälsoen-heten vid har stor betydelse för folkhälsoarbetet. Socialsty-relsen presenterade en folkhälsorapport och en uppföljning avlandstingens folkhälsoansvar. Resultaten från folkhälsorapporten visarsåväl positiva som oroande trender i folkhälsan. De sociala skillnaderna ihälsa och dödlighet ökar - som befolkningen i stort blir friskareoch lever . Infödda svenskar har bättre hälsa än många invandrar-grupper. Kvinnors hälsa tycks utvecklas sämre än förut. Levnadsvanornautvecklas i positiv riktning liksom t.ex. den fysiska arbetsmiljön. Arbets-lösheten kommer dock att få negativa följder för folkhälsan.Sommaren 1994 antog de europeiska hälso- och miljöministrarna en dekla-ration om åtgärder för miljö och hälsa i . Som särskilt viktiga pro-blemområden nämns bl.a. luftföroreningar ute och inne samt städernasmiljö. Varje land förband sig genom deklarationen att utarbeta ett natio-nellt handlingsprogram för förbättrad miljö och hälsa baserat på de egnabehoven. Handlingsprogrammet skall vara klart och utarbe-tas i samarbete mellan miljö- och hälsodepartementen, myndigheternainom respektive sektor och ansvariga organ på regional och lokal nivå.En särskild utredare har därefter tillkallats för att utarbeta ett handlings-program för att minska de miljörelaterade hälsoriskerna i (). Syftet är att identifiera de miljöproblem som ären risk för hälsan och lämna förslag till åtgärder för att minska dessa risker(dir. 1995:68). Utredaren skall sålunda enligt sina direktiv- göra en inventering och analys av miljörelaterade hälsorisker i ,- analysera befintliga miljömål som syftar till att förbättra hälsan,- föreslå mål som medför att hälsoriskerna minskas och åtgärder för att nådessa mål,- göra en prioritering mellan olika mål och redovisa grunderna för dennaprioritering,- redovisa och analysera hur olika centrala, regionala och lokala aktörersamverkar inom miljö- och hälsoskyddsområdet,- precisera vilka samhällsinstanser som bör ha ansvar för att de åtgärdersom utredaren föreslår genomförs och följs upp,- föreslå eventuella organisatoriska förändringar utifrån analysen av sam-verkan mellan olika centrala, regionala och lokala organ på miljö- ochhälsoskyddsområdet.Utredaren skall härvid bl.a. göra en genomgång av lagstiftning, tillsyn,forskning och utveckling, förebyggande insatser, utredningsarbete m.m.som finns på området. Vidare skall utredaren ange vilkainstanser inom olika samhällssektorer, såsom kommuner, landsting, myn-digheter, näringsliv, organisationer m.m., som skall ha ansvar för att deföreslagna åtgärderna genomförs. Utredningsarbetet skall vara slutförtsenast nästa år.I svar på en fråga angående åtgärder mot allergi och om regeringen hadeför avsikt att utarbeta en handlingsplan för förstärkt förebyggande av ast-ma och allergier framhöll socialminister att tvåmiljarder kronor hade avsatts för att sanera inomhusmiljöer i bostäder ochoffentliga lokaler såsom daghem och skolor. Dessutom kommer, framhöllsocialministern, många av de miljöfaktorer som är kända för attorsaka olika hälsoproblem, som t.ex. allergier, att behandlas av . Detta gäller bl.a. luftföroreningar ute och inne (fråga1994/95:1049).När det gäller folkhälsofrågorna är direktiven till ytterligare en kommittéunder beredning i . Enligt regeringsförklaringskall sålunda en parlamentarisk kommitté tillkallas för att föreslå hälsomålför hela nationen. Under innevarande höst kommer också en grupp bestå-ende av statsråd från flera olika departement att samlas. Statsrådsgruppenkommer att ha till uppgift att dra upp riktlinjerna för hur folkhälsan lång-siktigt kan förstärkas och hur ojämlikheten i hälsa kan undanröjas.Samhällets hälsoklyftor m.m.MotionerI motion So270 av () hemställs att ger regeringentill känna vad som anförs i motionen om en strategi för att motverka deökade hälsoklyftorna i samhället. Hälsoklyftorna ökar, och risken är storatt vi går in i ett tvåtredjedelssamhälle, befarar motionären. Det finns fleraorsaker till varför hälsan försämras för en viss del av befolkningen; bl.a.finns ett klart samband mellan ohälsa och långvarig arbetslöshet, påpekasdet i motionen. Det finns också jämlikhetsproblem inom sjukvården. Detär sålunda vanligt att arbetarna inte får sitt vårdbehov tillgodosett i likahög grad som de högutbildade. krävs enligt motionären förnyade an-strängningar i syfte att förbättra hälsoläget för hela befolkningen och attmotverka klyftorna i samhället. Regeringen bör därför tillsätta engrupp som tar fram en politisk strategi för det fortsatta folkhälsoarbetetoch för att i ett bredare perspektiv angripa klyftorna i samhället. Målet börvara att skapa nya förutsättningar för välfärdens fördelning.I motion So484 av m.fl. (kds) hemställs om ett tillkännagi-vande som rör kost och motion (yrkande 39). Motionärerna påpekar att detfinns stora skillnader i kost- och motionsvanor mellan olika befolknings-grupper. är många sjukdomar relaterade till kost- och mo-tionsvanorna. Det är enligt motionärerna viktigt att stödja ideella förening-ar, såsom idrottsföreningar, för att barn och ungdomar skall få positivaupplevelser av friluftsliv, lek och idrott.Bakgrund och tidigare behandlingAv den Folkhälsorapport som presenterade fram-går att befolkningens hälsa successivt har blivit bättre i takt med att denallmänna levnadsstandarden har höjts. Bättre kost, hygien, arbetsmiljö,boende, allmän skolgång och medicinska insatser har gett befolkningengynnsammare livsvilkor. Detta avspeglar sig också i hälsotillståndet somgenerellt sett är bättre än i de flesta andra jämförbara länder. Medellivs-längden är bland de högsta och spädbarnsdödligheten bland de lägsta ivärlden. Den medicinska och tekniska utvecklingen bidrar till att allt flerpatienter i alla åldrar kan behandlas och rehabiliteras.Skillnaderna i hälsa mellan olika grupper är dock fortfarande stora. Detfinns sålunda betydande skillnader mellan olika socioekonomiska grupperliksom mellan kvinnor och män och mellan infödda svenskar och invand-rare. Uppgifterna tyder också på att skillnaderna ökar. Nästa folkhälsorap-port väntas år 1997.Våren 1994 avlämnade den förra regeringen skrivelsen 1993/94:247 In-vesteringar i hälsa - Prioritera för hälsa. I skrivelsen lämnade regeringenen redogörelse för de senaste årens hälsoutveckling med utgångspunkt iSocialstyrelsens folkhälsorapport. (1994/95:SoU6) ansågatt skrivelsen inte borde föranleda någon åtgärd från sida.Riksdagen följde utskottet.I årets budgetproposition (prop. 1994/95:100, bilaga 6) påpekas att detfinns anledning att uppmärksamma det faktum att vissa gruppers hälsosi-tuation verkar försämras. Folkhälsoarbetet måste därför drivas vidare medoförminskad kraft och uppgifter och insatser koncen-treras till att finna metoder för att förbättra de sämst ställda gruppernashälsotillstånd. I arbetet med att nå de mest utsatta grupperna skall institutetdels främja samarbetet mellan olika organ för att främst påverka folkhäl-sans strukturella betingelser, dels stödja och initiera processer i det lokalafolkhälsoarbetet.Bl.a. tar regeringen upp den höga arbetslösheten och konstaterar att dettaproblem kanske är ett av de största hoten mot folkhälsan. Insatser för attkomma till rätta med arbetslösheten är därför av stor vikt ur ett folkhälso-perspektiv, anförs det i budgetpropositionen.I propositionen redovisas också vad redan gjort föratt öka jämlikheten i hälsa. Bl.a. hänvisas till ett forskningssamarbete medUmeå och , initiativ och medverkan i bildandet av ett nationellt nät-verk för lokalt folkhälsoarbete och satsning på arbetslöshet och ohälsa.Enligt regeringens uppfattning bör jämlikheten i hälsa prioriteras än hårda-re framöver. Målet att nå de sämst ställda bör vara ett inslag i alla program. Sålunda anges att institutet för /96särskilt bör prioritera bl.a. verksamhet som inriktar sig på att förbättrahälsovillkoren för de sämst ställda och som syftar till att minska ojämlik-heter i hälsa. Det är, framhåller regeringen, genom att förbättra dessagruppers hälsa som de stora folkhälsovinsterna kan göras.Utredningen (S 1992:02) om prioriteringar inom hälso- och sjukvården() överlämnade sitt slutbetänkandeSOU 1995:5 Vårdens svåra val. Utredningens uppgift har bl.a. varit attutifrån etiska utgångspunkter diskutera hälso- och sjukvårdens roll i väl-färdssamhället och lyfta fram de grundläggande principer efter vilka priori-teringar inom vården skall ske. Utredningen föreslår att prioriteringarnaskall utgå från en etisk plattform som baseras på bl.a. människovär-desprincipen, dvs. alla människor har lika värde och samma rätt, oberoen-de av personliga egenskaper och funktioner i samhället.Kommittén (S 1992:04) om hälso- och sjukvårdens finansiering och or-ganisation (HSU 2000) skall i enlighet med tilläggsdirektiv till kommittén(dir. 1994:152) bl.a. överväga hur hälso- och sjukvårdens folkhälsoarbeteskall definieras och därav följande ansvars- och uppgiftsfördelning mellanstat, landsting och kommuner. Kommittén skall analysera hur samverkanmellan olika aktörer kan förbättras. Vidare bör kommittén enligt sina di-rektiv belysa hur de olika organisations- och styrsystem som sjukvårdshu-vudmännen utvecklar påverkar förutsättningarna för folkhälsoarbetet.Slutligen skall kommittén överväga om det finns behov av att preciserakommunernas och landstingens folkhälsoansvar i hälso- och sjukvårdsla-gen. Kommitténs arbete skall vara slutfört senast vid utgången av junimånad 1996.I har startats ett så kallat Välfärdsprojekt. Projektethar till syfte att samla kunskaper och initiera forskning om hur det svenskasamhället och välfärden har förändrats och att ge underlag för en breddiskussion och till förslag om hur välfärden kan utvecklas för att kunnamöta nya förutsättningar och framtida problem. Arbetet skall bedrivasöppet och utåtriktat. En viktig del i detta arbete är att kartlägga risken föratt vissa grupper skall falla igenom samhällets skyddsnät och marginalise-ras.Utskottets bedömningDet finns enligt utskottet anledning att uppmärksamma det faktum att vissagruppers hälsosituation verkar försämras. I budgetpropositionen framhållsatt folkhälsoarbetet måste drivas vidare med oförminskad kraft och attFolkhälsoinstitutets uppgifter och insatser bör koncentreras till att finnametoder för att förbättra de sämst ställda gruppernas hälsotillstånd. Måletatt nå de sämst ställda skall sålunda enligt budgetpropositionen vara ettinslag i alla verksamhetsområden. Ett av institutetsprogram är mat och motion. Vidare är såväl HSU 2000 som Välfärdspro-jektet sysselsatta med folkhälsofrågorna, och ytterligare en parlamentariskutredning kommer att tillkallas för att föreslå nationella hälsomål. Ensärskild statsrådsgrupp kommer att dra upp riktlinjerna för hur folkhälsanskall kunna förstärkas. Inom folkhälsoområdet pågår sålunda ett omfattan-de arbete och en prioritering sker av verksamheter som syftar till att undan-röja ojämlikheterna i hälsa. Något initiativ från behövs därförinte. Motionerna So270 (s) och So484 (kds) yrkande 39 avstyrks.FolkhälsoforskningMotionenI motion So489 av m.fl. (v) yrkas ett tillkännagivande omatt folkhälsoforskningen bör prioriteras (yrkande 14). Forskning sombelyser samspelet mellan sociala faktorer och sjukdom, liksom forskningom t.ex. astma och reumatiska sjukdomar, bör prioriteras, anförs det imotionen. Bl.a. bör massarbetslöshetens konsekvenser belysas bättre,anförs det vidare.Bakgrund och tidigare behandlingI proposition 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg behandla-des även folkhälsoforskningen. Denna forskning är interdisciplinär. Tillområdet räknas forskning om familjers, arbetslivets, miljöns och hälso-och sjukvårdens betydelse för folkhälsan. Således innefattas studier inombl.a. epidemiologi, hälso- och sjukvårdsforskning, hälsoekonomi, arbets-och miljömedicin, kost- och beroendefrågor samt preventiv medicin ochsocialmedicin i bred bemärkelse. Regeringen ansåg att folkhälsoforskning-en skulle vara ett prioriterat forskningsområde för () och inom det medicinska forskningsområdet för denkommande treårsperioden. (1992/93:SoU25, s. 28) instäm-de i att folkhälsoforskningen borde prioriteras. Bl.a. SFR och har viktiga funktioner att fylla i detta arbete, uttalade utskottet.Vidare delade utskottet regeringens bedömning att det fanns ett behov avatt mer systematiskt utvärdera olika preventiva insatser på området.Våren 1995 behandlade i betänkandet 1994/95:SoU15 (s.39 f.) ett antal motioner om stöd till forskning på välfärdsområdet. Utskot-tet delade motionärernas uppfattning att det behövs mer kunskap ochforskning på en rad områden för att få en helhetsbild av hur de samladeeffekterna av de senaste årens höga arbetslöshet och försämrade ekonomimen även andra förändringar i samhället och i vår omvärld påverkar män-niskors levnadsvillkor. Utskottet ställde sig bakom huvudlinjerna i demotioner som då behandlades och ansåg att regeringen borde beakta syn-punkterna i det fortsatta arbetet med frågor som rör den allmänna välfär-den.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin uppfattning att folkhälsoforskningen är ett angelä-get forskningsområde och att sådan forskning bör vara prioriterad. Någottillkännagivande till regeringen behövs dock inte. Motion So489 (v) yr-kande 14 avstyrks.Övergripande insatser för att motverka allergierMotionerI motion So403 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivanden delsom en nationell satsning på allergiforskning (yrkande 1), dels om stödettill allergiforskning efter den nya vård- och allergistiftelsens tillkomst(yrkande 2), dels om vad som anförs om epidemiologiska studier inomramen för allergiforskning (yrkande 3). Motionärerna hänvisar till attFolkhälsoinstitutets allergiforskningsgrupp funnit att det finns kompetens iSverige för en nationell satsning på allergiforskning.