bet · GI01JoU16 · 1995-03-30 00:00:00 — beträffande prioriteringar på miljöområdetatt avslår motion 1994/95:Jo609 yrkandena 1 och 2,2. beträffande beräkning av miljöutrymmeatt avslår motion 1994/95:Jo641 yrkande 1,res. 1 (c)3. beträffande miljöskulden m.m.att avslår motion 1994/95:Jo628 yrkandena 1 och 6,res. 2 (fp)4. beträffande en svensk nationalkommittéatt avslår motion 1994/95:Jo689 yrkande 3,5. beträffande utgångspunkter för en ny miljöbalk m.m.att avslår motionerna 1994/95:Jo601 yrkandena 2--23,1994/95:Jo606 yrkandena 1--3, 5--9 och 11, 1994/95:Jo609 yrkande6, 1994/95:Jo641 yrkande 21 delvis och 1994/95:Ju608 yrkande 4,res. 3 (m) -- delvisres. 4 (c) -- delvis6. beträffande ikraftträdande av en ny miljöbalk m.m.att med anledning av motionerna 1994/95:Jo601yrkande 1, 1994/95:Jo628 yrkande 2 och 1994/95:Jo641 yrkande 21delvis som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,res. 3 (m) -- delvisres. 4 (c) -- delvisres. 5 (fp)7. beträffande ekonomiska styrmedel m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo679 yrkande 2,1993/94:A453 yrkande 10, 1993/94:A457 yrkande 5, 1994/95:Jo609yrkande 3 och 1994/95:Jo683,8. beträffande konventionellt producerade livsmedel ochskogsprodukteratt avslår motion 1993/94:Jo649 yrkande 2,9. beträffande vissa miljöavgifter och miljöskatter iövrigtatt avslår motionerna 1993/94:Jo649 yrkande 3,1993/94:Jo652 och 1993/94:Jo671,res. 6 (v)10. beträffande skrivelsenatt lägger regeringens skrivelse 1994/95:120 tillhandlingarna.Stockholm den 30 mars 1995På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), SinikkaBohlin (s), (), (), (), (), (), (), (), (), ÅsaStenberg (s), (), (), LennartBrunander (c), (), () ochHåkan (). Beräkning av miljöutrymme (mom. 2)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Mot bakgrund" och på s. 12 slutar med "vidareåtgärd." bort ha följande lydelse:Mot bakgrund av att har intagit en central roll i deorgan som arbetar med uppföljningen av intentionerna från om miljö och utveckling har vi ett särskiltansvar för att skapa bedömningsgrunder för olika länderspåverkan på miljön och användning av naturresurser. Deninternationella miljöorganisationen Earth harutarbetat ett mått på fördelning av resurser, Miljöutrymme.Metoden, som har använts i , ger en möjlighet attberäkna vad som är hållbar utveckling och att ta hänsyn till englobal rättviseaspekt. Med ett sådant mått skapasförutsättningar för översiktliga bedömningar av vilkaförändringar som är nödvändiga i det egna landet och påinternationell nivå för att skapa en rättvis och hållbarutveckling, dvs. en global ekohumanism. Utskottet anser detangeläget att regeringen skapar ekonomiska förutsättningar inomkommittéanslaget för att göra sådana bedömningar av det svenskamiljöutrymmet. Regeringen bör lägga fram ett förslag tillriksdagen i denna fråga. Regeringen bör därefter isamband med miljöredovisningen ange åtgärder och resultat föratt anpassa samhället till en sådan nivå i resursförbrukningen.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo641 yrkande 1 börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande beräkning av miljöutrymmeatt med anledning av motion 1994/95:Jo641 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Miljöskulden m.m. (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet utgår" och slutar med "Motionen avstyrks. "bort ha följande lydelse:Det tycks finnas "systemfel" i samhället som gör attmiljöbeslut inte genomförs och att miljömål tillmäts för litenbetydelse. redovisning av möjligheterna attuppfylla de uppsatta miljömålen utgör en illustration till dessaproblem. Utskottet anser att det är angeläget att utreda varförproblemen finns och hur man kan komma förbi dem. En kommissionbör tillkallas med uppdrag att utreda vilka hinder som finns ibeslutsprocesser och nationella och internationella regelverksamt lämna förslag om vad som krävs för att nå en hållbarutveckling i Sverige.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo628 yrkande 6 börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande miljöskulden m.m.att med anledning av motion 1994/95:Jo628 yrkande 6och med avslag på motion 1994/95:Jo628 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Utgångspunkter för en ny miljöbalk m.m. (mom. 5 och 6), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Enligt tilläggsdirektiven" och på s. 16 slutar med"yrkande 6 avstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att regeringen genom beslutet att återkallaproposition 1994/95:10 Miljöbalk har försenat en väsentligskärpning och förnyelse av miljölagarna. skulle haträtt i kraft enligt den borgerliga regeringensförslag. kommer tidigast att få en modernmiljöbalk i lagstiftningen.Den borgerliga regeringens förslag till miljöbalk innebärenligt utskottets mening att vi får en sammanhållen och effektivlagstiftning. Straffen mot miljöbrott borde skärpas ochmiljöskyddsavgiftssystemet bör effektiviseras. Införande av s.k.gemensamma villkor kommer att möjliggöra en variant avutsläppsbubblor, dvs. göra det möjligt att fastställa en visshögsta mängd utsläpp inom ett visst geografiskt område, inomvilket kommun och företag kan sälja rätten att släppa ut en vissmängd. Vissa av de skärpningar som föreslogs av den borgerligaregeringen var ett resultat av EU-anpassning, exempelvis deregler som införs för miljökonsekvensbeskrivningar ochmiljökvalitetsnormer. Det innebär att de regler som finns i EUskall finnas med i svensk miljölagstiftning.Genom den borgerliga regeringens förslag till miljöbalkeffektiviseras sanktionssystemet snabbt och effektivt tack varede miljöskyddsavgifter som skall tas ut då någon bryter motgivna tillståndsvillkor. Dessutom skärps övriga straff.Den borgerliga regeringen införde särskilda regler ommiljökonsekvensbeskrivningar i skogsvårdslagen. Denna lagbehöver därför inte omfattas av reglerna förmiljökonsekvensbeskrivningar i förslaget till miljöbalk. Detskulle innebära dubbel reglering.Arbetet med att infoga vattenlagen i kommer attbli mycket omfattande och försena . Detinnebär enligt utskottets mening att straffskärpningar, nyastyrmedel, miljökonsekvensbeskrivningar och miljökvalitetsnormerskjuts på framtiden.Mot bakgrund av vad nu anförts bör regeringen omprövatillbakadragandet av . Det ursprungliga förslaget börmed nödvändiga justeringar i fråga om datum för ikraftträdandeöverlämnas till för beslut. Vad utskottet anfört medanledning av motion Jo609 yrkande 6 bör ges regeringen tillkänna. Övriga motioner i denna fråga avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 och 6 bort haföljande lydelse:5. beträffande utgångspunkter för en ny miljöbalk m.m.att med anledning av motion 1994/95:Jo609 yrkande 6och med avslag på motionerna 1994/95:Jo601 yrkandena 2--23,1994/95:Jo606 yrkandena 1--3, 5--9 och 11, 1994/95:Jo641 yrkande21 delvis och 1994/95:Ju608 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. beträffande ikraftträdande av en ny miljöbalk m.m.att avslår motionerna 1994/95:Jo601 yrkande 1,1994/95:Jo628 yrkande 2 och 1994/95:Jo641 yrkande 21 delvis,4. Utgångspunkter för en ny miljöbalk m.m. (mom. 5 och 6)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Enligt tilläggsdirektiven" och på s. 16 slutar med"yrkande 6 avstyrks." bort ha följande lydelse:Fyrklöverregeringen föreslog i proposition 1994/95:10 enskärpning av den svenska miljölagstiftningen. Att förslaget tillmiljöbalk har återkallats kan leda till att en föråldradmiljölagstiftning bibehålls. , som skulle hainrättats och stått på allmänhetens sida imiljöarbetet och granskat myndigheter, kommer inte heller atttillsättas. Fyrklöverregeringens förslag innebär bl.a. följandeskärpningar: Aktsamhetsreglerna förs samman och ges ett bredaretillämpningsområde. Miljökvalitetsnormer införs med normer somanger en högsta nivå för olika miljöstörningar. De blir därmedett nytt styrande instrument i lagstiftningen.Miljöskyddsavgifterna förändras och blir ett effektivt sätt attingripa mot miljöbrott. Miljökonsekvensbeskrivningar krävs förfler verksamheter . Det ställs också krav påbeskrivningarnas utformning och att olika alternativ skallredovisas. Reglerna för tillsyn och avgiftsfinansiering avmyndigheternas verksamhet kan regleras med generellaföreskrifter. Miljöfarlig verksamhet kan regleras med generellaföreskrifter. Miljöfrågornas betydelse i samhällsplaneringengörs tydligare.Det parlamentariska förberedelsearbetet ersätts nu av enenmansutredning. Det fortsatta utredningsarbetet bör enligtutskottets mening få en fördjupad demokratisk förankring.Införandet av en miljöbalk får enligt utskottets mening inteförsenas. En miljölagstiftning måste förändras medmiljöarbetet. Allt eftersom kretsloppsanpassningen av samhälletgår vidare måste lagen förändras. En samlad miljölagstiftning ien miljöbalk bör enligt utskottets mening träda i kraft senastden . Det innebär att en proposition börföreläggas i så god tid attriksdagsbehandlingen hinner avslutas före sommaruppehållet år1996.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo641 yrkande 21bör ges regeringen till känna. Övriga motioner i denna frågaavstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 och 6 bort haföljande lydelse:5. beträffande utgångspunkter för en ny miljöbalk m.m.att med anledning av motion 1994/95:Jo641 yrkande 21delvis och med avslag på motionerna 1994/95:Jo601 yrkandena2--23, 1994/95:Jo606 yrkandena 1--3, 5--9 och 11, 1994/95:Jo609yrkande 6 och 1994/95:Ju608 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. beträffande ikraftträdande av en ny miljöbalk m.m.att med anledning av motion 1994/95:Jo641 yrkande 21delvis och med avslag på motionerna 1994/95:Jo601 yrkande 1 och1994/95:Jo628 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,5. Ikraftträdande av en ny miljöbalk m.m. (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "En sammanhållen" och på s. 16 slutar med "föreslagitovan." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den borgerliga regeringens förslag tillmiljöbalk samlade och skärpte miljölagarna. Det föreslogs att enmiljöombudsman skulle inrättas. Reglerna om miljöskyddsavgiftändrades enligt förslaget så att avgift kan tas ut också omöverträdelsen av ett tillstånd inte sker med uppsåt eller ledertill ekonomisk . Vidare föreslogs att myndigheterna iökad utsträckning skulle kunna ställa generella krav på företagi stället för enskild tillståndsgivning och attmiljökvalitetsnormer skall användas av myndigheterna.Propositionen återkallades av regeringen direkt efterregeringsskiftet . Återkallelsen innebar enligtutskottets mening att en rad angelägna förbättringar imiljölagstiftningen försenas, bl.a. möjligheten att meddelagenerella föreskrifter för utsläpp, buller och andramiljöstörningar från anläggningar. Regeringen hade kunnatlämna förslag till ändringar och tillägg i balken även om denfått träda i kraft. Utskottet anser att ett nytt förslagskyndsamt bör föreläggas . Det anförda bör gesregeringen till känna med anledning av motion Jo628 yrkande 2.Övriga motioner avstyrks i den mån de inte tillgodoses.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande ikraftträdande av en ny miljöbalk m.m.att med anledning av motion 1994/95:Jo628 yrkande 2och med avslag på motionerna 1994/95:Jo601 yrkande 1 och1994/95:Jo641 yrkande 21 delvis som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,6. Vissa miljöavgifter och miljöskatter i övrigt (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utskottet anser" och slutar med "vidare åtgärd. "bort ha följande lydelse:Utskottet förordar att en statlig avgift tas ut på avfall somdeponeras eller förbränns. Avgifterna bör fonderas, och frånfonden bör medel utgå till projekt som syftar till att reduceraavfallsmängder och en i ekologiskt avseende förbättradavfallshantering. Utan sådana finansieringsmöjligheter kan detbli mycket svårt för glesbefolkade kommuner med stora avståndatt utveckla sin avfallshantering.Anslaget för forskning kring kretsloppsanpassadsamhällsutveckling bör öka med . Vad utskottetnu anfört bör med anledning av motion 1993/94:Jo649 yrkande 3ges regeringen till känna. Övriga motioner i ämnet avstyrks.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande vissa miljöavgifter och miljöskatter iövrigtatt med anledning av motion 1993/94:Jo649 yrkande 3och med avslag på motionerna 1993/94:Jo652 och 1993/94:Jo671 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeUtgångspunkter för en ny miljöbalk m.m. (mom. 5)() anför:Miljöpartiet noterar med tillfredsställelse att utskottet nutagit ställning för att regeringens arbete med framtagandet avny miljöbalk skall utgå från förslag samtatt balken i princip skall innefatta all lagstiftning av centralbetydelse för miljöarbetet. I förslagsamordnas och förbättras miljölagstiftningen på ettförtjänstfullt sätt. Detta försvann i förra regeringens förslagtill balk, som mest hade karaktär av en sammanställning av delarav befintlig lagstiftning.Av stor betydelse är utskottets ställningstagande attövergripande aktsamhetsregler för all miljöpåverkan liksomlagrum för generella föreskrifter skall ingå i miljöbalken.Detta fanns med i förslag, men togs bort iden förra regeringens förslag till miljöbalk, vilket var enviktig orsak till att avvisade förslaget.Det är mycket viktigt att övergripande aktsamhetsregler gällerall miljöpåverkan. Om skall bli något mer än bara ensammanställning och samordning av befintlig miljölagstiftningkrävs den här typen av heltäckande regler. Det går inte attförutse alla de miljöproblem som kan uppkomma , ochvi har upplevt att nya eller nyupptäckta miljö- ochhälsoproblem faktiskt hamnat i tomrum mellan befintligalagstiftningar. Med heltäckande regler av den typ somMiljöskyddskommittén föreslog skapas betydligt bättreförutsättningar för miljövårdande myndigheter att snabbt ocheffektivt ingripa mot tillkommande problem. Heltäckande reglerav denna typ har därtill den fördelen att all miljöpåverkan blirlikställd i lagens mening. Detta är viktigt att uppnå urrättvisesynpunkt, men också ur samhällsekonomisk synpunkt. Enviktig kritik mot dagens miljölagstiftning är att den ställerolika miljökrav på olika sektorer av samhällslivet.Vi vill också framhålla betydelsen av att utskottet nusärskilt slår fast att lagrum för generella föreskrifter skallingå i . Generella föreskrifter innebär attregeringen, eller den myndighet regeringen utser, ges möjlighetatt, utifrån allmänna aktsamhetsregler i balken ellermiljökvalitetsnormer som utfärdats med stöd av balken, utfärdajuridiskt bindande föreskrifter. Därigenom nås alla berörda avbestämmelsen utan ett mycket omfattande prövningsförfarande avvarje enskild miljöpåverkare -- som i praktiken aldrig kangenomföras. Sådana föreskrifter ges en generell verkan ochgäller således oberoende av andra särskilda villkor som t.ex.koncessioner enligt miljöskyddslagen. Förutsättningar finns, somockså framförde, att ersätta detaljprövningmed generella föreskrifter. Därigenom uppnås betydandeeffektivitetsvinster ur såväl miljömässiga som ekonomiskasynvinklar. Dessutom uppnås en rättvisa på miljöområdet därolika miljöpåverkare ges samma villkor. Införande avmiljökvalitetsnormer skulle i praktiken bli mycket svårt attgenomföra utan generella föreskrifter. Sammantaget vill viframhålla att generella föreskrifter är en viktig förutsättningför att i praktiken kunna uppnå flera av de syften som liggertill grund för upprättandet av en särskild balk förmiljölagstiftningen. Frånvaron av ett lagrum för generellaföreskrifter i förra regeringens förslag till miljöbalk var enmycket viktig orsak till att det förslaget måste avvisas.Miljöpartiet vill att den framtida skall innefattaall lagstiftning av central betydelse för miljöarbetet. Tillsådan lagstiftning räknar vi även lagar som reglerar de areellanäringarna, vattenlagen, strålskyddslagen och lagar angåendebiotekniska produkter. Det bör bl.a. innebära att arbetet med nymiljöbalk skall förutsätta att speciella avsnitt om biotekniskaprodukter och radioaktiva miljögifter (motsvarande nuvarandestrålskyddslag) skall ingå. Så var fallet iMiljöskyddskommitténs förslag, och någon betydande saklig kritikmot dessa förslag har inte framförts i remissomgången. Förraregeringens förslag saknade däremot dessa viktiga delar och detförhållandet var av stor betydelse för vår kritik mot detförslaget.Det vore, enligt vår mening, både ologiskt och inkonsekventatt behandla kemiska produkter i balken, men lämna de ur miljö-och hälsosynpunkt alltmer snarlika biotekniska produkternautanför. Miljöproblemen med de biotekniska produkterna hardessutom nära kopplingar till biologisk mångfald som är ettannat centralt område för . Att, som förra regeringenföreslog, lägga den nya lagstiftningen om biotekniska produkterutanför innebar ett markant avsteg frångrundprincipen att skall innefatta all mer betydandemiljölagstiftning. Någon egentlig saklig motivering för ettsådant avsteg har inte presenterats. Det vore i självaverket märkligt att välja att lägga tillkommandemiljölagstiftning utanför miljöbalken.Samma sak gäller i hög grad de radioaktiva miljögifterna varsanvändning och spridning medfört problem snarlika de som andramiljögifter som t.ex. tungmetaller medför. Vi kan bl.a.konstatera att den reella "svartlistningen" på grund av alltförhöga halter av cesium137 i fisk drabbar ca 6 000 insjöar,att jämföra med svartlistningen på grund av alltför höga halterav kvicksilver i fisk drabbar ca 10 000 insjöar. Deradioaktiva miljögifterna har, liksom många andra miljögifter,stor betydelse för hälsoskyddet som är ett av mestcentrala områden.Utskottet har i sina ställningstaganden slagit fast att dennya skall presenteras för senast våren1997 för att träda i kraft . Därigenomhar utskottet tidigarelagt med åtminstone -- förmodligen med tanke på att budgetbehandlingensker och att 1998 är ett valår. hadehelst sett att ett nytt förslag till miljöbalk presenterats förriksdagen . Ett sådant förslag skulleemellertid inte kunna innefatta en genomarbetad integrering avalla miljörelaterade delar av vattenlagen och därtill ett heltnytt system med miljödomstolar som skall ersätta dagenskoncessionsnämnd, vattendomstolarna m.m. Däremot hade 19 kap. ivattenlagen kunnat införas relativt enkelt. Den mer omfattandeomarbetning som regeringen nu föreslår ligger emellertid helt ilinje med politik och förslag på miljöområdet. Viär angelägna om att det förslag till miljöbalk som regeringen nuskall ta fram är väl genomarbetat så att det kan antas avriksdagen och verkställas av berörda myndigheter på ett förmiljön framgångsrikt sätt. är ett mycket omfattandelagverk som skall gälla . Det hafsverk och desönderkompromissade lagförslag på miljöområdet som den förraregeringen lade fram förskräcker. Efter samråd med bl.a.miljörörelsens juridiska expertis och miljöministern finner viutskottets förslag till tidsplan acceptabel. Vi förutsätter attMiljöskyddskommitténs förslag och juridiska expertis utnyttjasav så att onödigt och tidskrävandedubbelarbete kan undvikas.Miljöpartiet motionerade om en ny miljöbalk. Vikommer att aktivt följa framtagandet av den nya balken med stortintresse och engagemang.