bet · GI01BoU13 · 1995-04-06 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag ibudgetpropositionen om vissa förändringar i reglerna för statensstöd till bostadsbyggandet samt om anslag till bl.a.räntebidrag, , samt tillvissa äldre stödformer m.m. Regeringens förslag tillstyrks.Motstående motionsförslag avstyrks. Med anledning av ettregeringsförslag om att slopa den statligt regleradeersättningslångivningen gör utskottet dessutom etttillkännagivande. Enligt utskottets mening bör regeringenöverväga om det är möjligt att eliminera de problem som ettslopande av ersättningslånen kan innebära för bostadsföretag somombildas från stiftelse till aktiebolag.I betänkandet behandlas dessutom motioner om bl.a.bostadspolitikens inriktning och utformning,bostadsbyggnadsbehovet, boendesegregationen, kommunernas ansvarför bostadsförsörjningen, bostadsfinansieringssystemetsutformning och om bosparande. Utskottets behandling sker motbakgrund av att överväganden i dessa frågor kommer att ske inomramen för den tillsatta bostadspolitiska utredningen.Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning bl.a. tillarbetet i utredningen.Reservationer har avgivits av m-ledamöterna bl.a. vad gällerutskottets ställningstaganden till bostadspolitikens inriktningoch utformning, boendesegregationen, bosparandet, reglerna förräntebidrag och ersättningslångivningens avveckling. Ledamöter(c), (fp) och (kds) har reserverat sig till förmån förmotionsförslag från respektive parti om extra besparingar påräntebidragen. I reservationer (v) stöds motionsförslag omändrade regler för bostadssubvention, bl.a. avseende hursubventionsräntan bestäms. Ledamoten från harreserverat sig till förmån för motionsförslag (mp) om ungdomarsboende.Härutöver har även avgivits reservationer (m), (c), (fp) och(kds) avseende utskottets motiveringar till sinaställningstaganden i vissa frågor. Till betänkandet harslutligen ett särskilt yttrande (mp) fogats.TOLFTE HUVUDTITELN Regeringen har i proposition 1994/95:100 bilaga 13() föreslagit att1. godkänna det som regeringen förordar om ändring avräntesubventioner för bostäder med anledning av nyakapitalbeskattningsregler ,2. godkänna det som regeringen förordar om ombyggnadsstöd förgrundförstärkning m.m.,3. godkänna det som regeringen förordar om att slopa denstatligt reglerade ersättningslångivningen,4. till : Förvaltningskostnader för budgetåret1995/96 anvisa ett ramanslag på ,5. till : Uppdragsverksamhet för /96anvisa ett anslag på ,6. till Räntebidrag m.m. för /96 anvisa ettförslagsanslag på 43 ,7. till Investeringsbidrag för bostadsbyggande för budgetåret1995/96 anvisa ett förslagsanslag på ,8. till Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus för budgetåret1995/96 anvisa ett förslagsanslag på ,9. till Vissa lån för bostadsbyggande för /96anvisa ett förslagsanslag på ,10. till : Förvaltningskostnaderför /96 anvisa ett ramanslag på ,11. till : Garantiverksamhet /96 anvisa ett förslagsanslag på . I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1995väckta motionerna1994/95:Bo201 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom rättvisa boräntor.1994/95:Bo202 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att 1995 årskontrollstationsarbete i bostadsfinansieringen genomförs som enbred parlamentarisk, bostadspolitisk utredning med uppgift attlämna förslag till bostadspolitiska åtgärder med ikraftträdandeden 1 januari 1996.1994/95:Bo205 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ombyggnadsbidragen även skall omfattapannutrustning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att staten bör ge räntegarantier till demsom investerar i godkända pannor.1994/95:Bo206 av Per m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att stimulansåtgärderbör tillskapas i avsikt att öka ombyggandet till och nybyggandetav mindre, enkla och billiga bostäder, för att i första handnyttjas av ungdomar.1994/95:Bo208 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna behovet avstöd till vissa bostadsrättsföreningar.1994/95:Bo210 av Per () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fastigheter med vårdbyggnader m.m. börbefrias från stämpelskatt vid ombildningen från stiftelse tillaktiebolag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de kommunägda bostadsföretagens ställningi räntebidragshänseende vid ombildning från stiftelse tillaktiebolag.1994/95:Bo211 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning omåtgärder för att sänka räntan i bostadssektorn enligt motionensintentioner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts om att ekologiska grundprinciper skall gälla vid om-och nybyggnationer.1994/95:Bo213 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att främja bostadsbyggandet iStockholms län.1994/95:Bo214 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillfälliga lösningar för krisdrabbadebostadsrättsföreningar.1994/95:Bo216 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att satsa offensivt föratt stärka miljonprogrammets områden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den sociala bostadspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att se över möjligheterna att omfördelakostnaderna från det yngre beståndet till det äldre beståndet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förmedlingen av lägenheter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kommunerna även fortsättningsvis börges ett klart uttalat ansvar för bostadsförsörjningen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomars speciella ställning påbostadsmarknaden.1994/95:Bo217 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av analys och åtgärder försmåhusindustrins framtida utveckling.1994/95:Bo218 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regler för aktivering som ger möjlighettill lånefinansiering av investeringar i reparations- ochunderhållsåtgärder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de tre bidragen till ROT-åtgärder inombostadssektorn.1994/95:Bo220 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vid om- och tillbyggnadsåtgärder ökadvikt skall läggas på åtgärder för att stimulera energibesparing.1994/95:Bo225 av och () vari,såvitt nu är i fråga, yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bosparande-- -- -- ( yrkandet i vad avser ägarlägenheter behandlas ibetänkandet 1994/95:BoU19).1994/95:Bo227 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det låga bostadsbyggandet.1994/95:Bo229 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bostadssegregation,2. att hos regeringen begär förslag om minskadebostadssubventioner motsvarande sammanlagt 3 miljarder kronorunder åren 1996--1998 samt justeringar i bostadsbidragen ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bosparande.1994/95:Bo230 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att den i samband medkompletteringspropositionen återkommer till medbedömningar av behovet av det framtida bostadsbyggandet.1994/95:Bo231 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att under anslaget G 1 inomNäringsdepartementet anvisa ett i förhållande till regeringenminskat anslag med ,2. att beslutar att under anslaget G 3 inomNäringsdepartementet anvisa ett i förhållande till regeringenminskat anslag med 1 100 000 000 kr.1994/95:Bo232 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en sammanhållen enhet förbostadspolitiken.1994/95:Bo233 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om social bostadspolitik för att minskasegregation i boendet.1994/95:Bo236 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ROT-insatser inom turistsektorn.1994/95:Bo237 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bostäder och samhällsekonomi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om upprustning av bostäder,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bostadssubventioner,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kreditgarantier,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om minskade kostnader i boendet.1994/95:Bo239 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bristande neutralitet isubventionssystemet.1994/95:Bo241 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts gällande bostadsbyggande ochbostadsrättsföreningarnas situation.1994/95:Bo243 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring av den statliga subventionsräntan som anges i motionen,i enlighet med skrivelse alternativ 2,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring att om det egentliga lånet understiger detsubventionerade räntebidragsunderlaget anpassasräntesubventionen till det beloppet att gälla även vidnyproduktion,3. att hos regeringen begär förslag till sådanändring av regler att räntesubventionen uteblir heltom inga lån tas upp för byggnation.1994/95:Bo411 av m.fl. (m) vari yrkas14. att hos regeringen begär förslag om ettbosparande i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att beslutar om förbud mot sådant kommunaltstöd till egna fastighetsföretag som medför att konkurrensensnedvrids, i enlighet med vad som anförts i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadspolitiken.1994/95:Bo504 av m.fl. (kds) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunala fastighetsavgifter,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda fastighetsanknutnaunderhållsfonder.1994/95:Fi216 av m.fl. (kds) vari yrkas12. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar om sänkning av fastighetsskatten till ochåtergång till den tidigare beslutade nedtrappningen avräntebidragen.1994/95:Fi219 av m.fl. (c) vari yrkas7. att med anledning av proposition 1994/95:100beslutar om minskade räntesubventioner med 1 /96 i enlighet med vad i motionen anförts.1994/95:Fi417 av () vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bostadspolitik,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att man vid ny- och ombyggnad skall satsapå billiga och små lägenheter.1994/95:N451 av m.fl. (s) vari, såvitt nu är ifråga, yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om -- -- -- ROT-bidrag (yrkandet i vadgäller byggnormer behandlas i ett kommande betänkande).1994/95:Sf608 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bostadspolitiken.1994/95:Sf635 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om boendeplanering,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning kring boendesegregation.1994/95:Sf636 av m.fl. (mp) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka tillgången på små och billigabostäder,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge de boende ett reellt inflytandei bostadsområdena,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa ett attraktivt boende därolika hustyper kan blandas,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att flytta högstatusutbildningar tillinvandrartäta områden,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att satsa mer på att följa upp dehyresvärdar och bostadsförmedlare som diskriminerar invandrare.1994/95:So224 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av olika typer av boende.1994/95:So293 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en aktuell och samlad bildav bostadssegregationen.1994/95:So484 av m.fl. (kds) vari yrkas33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda fastighetsanknutnaunderhållsfonder.Skrivelser m.m.Skrivelser med anknytning till de frågor som behandlas i dettabetänkande har till bostadsutskottet inkommit frånAdvokatfirman , () och . även sammanträffat med muntlig överläggning ombostadsförsörjningen i m.m.Statistiska uppgifter om bostadsförsörjningen m.m.BostadsbeståndetDen senaste heltäckande statistiska undersökningen av landetsbostadsbestånd genomfördes vid folk- och bostadsräkning-- FoB 90. fanns det drygt 4 miljoner permanentbostäderi landet. Därutöver fanns ca 630 000 fritidshus. Avlägenheterna i permanentbostadsbeståndet låg iflerbostadshus och återstoden -- -- således i småhus.Antalet hushåll uppgick till drygt 3,8 miljoner. Itabell 1 redovisas permanentbostadsbeståndets fördelning påolika hustyper och ägarkategorier år 1990.Tabell 1. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp ochägarkategori år 199000>Hustyp 21>Antal 39>Ägarkategori %00> 21>lägenheter00> 39>Staten, 53>Allmän- 65>Bostads- 79>Privata91>Privata00> 39>lands- 53>nyttiga 65>rätts- 79>perso-91>företag00> 39>ting, 65>före- 79>ner91>m.fl 00> 39>kommuner 65>ningar00>Alla hus 32>4 044 000 42>1 58>22 70>17 84>5096>1000> småhus32>1 875 000 42>1 58> 3 70> 4 84>9196>100> flerbostads-00> hus 32>2 169 000 42>2 58>38 70>28 84>1396>1700>Källa: SCB, FoB 90Uppgifterna från FoB 90 är fortfarande i stort sett giltiga.Antalet permanentbostäder har dock ökat genom en relativtomfattande nyproduktion av ochtorde uppgå till drygt 4,2 miljoner lägenheter.BostadsproduktionenEfter den kraftiga uppgången under det sena 1980-taletinleddes en ännu kraftigare nedgång i de totalabyggnadsinvesteringarna. Denna utveckling fortgick också underår 1994, och investeringarna föll detta år med . Envändpunkt kunde ändock noteras för delar avbyggsektorn genom att näringslivets byggnadsinvesteringar ökademed . Skälet till att den totala byggproduktionen föll varfortsatt fallande bostadsinvesteringar. Den prognos sompresenteras i årets finansplan visar dock på en uppgång i detotala byggnadsinvesteringarna med för år 1995och med . När det gällerbostadsinvesteringarna väntas dessa dock falla också under år1995. Däremot väntas enligt prognosen en ökning på förår 1996.Det har över åren funnits ett klart samband mellanfördelningen av bostadsinvesteringarna på ny- resp. ombyggnad.Under perioder med omfattande nyproduktion harombyggnadsverksamheten minskat, och när nyproduktionen har gåttner har ombyggnadsverksamheten ökat. Detta samband får nu ansesbrutet. Under vart och ett av åren 1992--1994 kan en samtidignedgång i ny- och ombyggnadsinvesteringarna noteras. Enbidragande orsak till att investeringarna i ombyggnader gått nedär att den genomsnittliga investeringen per ombyggd lägenhet harminskat kraftigt . var dengenomsnittliga investeringen per ombyggd lägenhet omkring450 , medan den beräknas uppgå till ca230 000 kr.Diagram 1: Bostadsinvesteringarnas fördelning på ny- ochombyggnad åren 1970--1995 (miljarder kronor priser)Källa: , ,FinansdepartementetStatistiska centralbyrån (SCB) redovisar regelbundet uppgifterom bostadsproduktionen, bl.a. statistik över antalet påbörjadelägenheter. Denna har traditionellt använts för att bedömaomfattningen av bostadsproduktionen. hardock denna statistik visat sig ge en mindre tillförlitlig bildav hur många lägenheter som faktiskt har påbörjats. på att dagens räntebidragssystem ger starka incitament föratt få ett projekt registrerat som påbörjat före varje årsskifteäven om projektets verkliga byggstart kanske sker betydligtsenare. Vidare gör den osäkra situationen vad gällerfinansieringen av byggnadsprojekt att en planerad byggstart oftamåste omprövas. Av dessa skäl har för de senaste årengjort bedömningar av det "faktiska" påbörjandet som avviker frånSCB:s statistik. gäller dock att Boverketsuppskattning överensstämmer med de preliminära uppgifter sompresenterats av SCB.I fråga om nyproduktionen beräknar att omkring12 000 lägenheter har påbörjats . I sin senasteprognos gör verket dessutom bedömningen att omkring 14 000lägenheter kommer att påbörjas och omkring 18 000år 1996. Av denna produktion förutses en mycket hög andel kommaatt bestå av specialbostäder, äldrebostäder och gruppboende. Ivissa län beräknas andelen bli så hög som 75 %.Under år 1994 har länsstyrelsernas bostadsenheter fattatbeslut om stöd för mer omfattande ombyggnadsåtgärder för omkring35 000 lägenheter i flerbostadshus. Enligt bedömningkommer detta antal att öka till omkring 38 000 lägenheter år1995. förutses att de större ombyggnaderna skallomfatta 33 000 lägenheter.I tabell 2 nedan redovisas SCB:s uppgifter över påbörjadelägenheter i nyproduktionen och i ombyggnader under de tresenaste åren. Som redan påpekats är uppgifterna för vissa årmindre tillförlitliga.Tabell 2. Påbörjade lägenheter 1990--199400>År21>NybyggnadAlla hus63>OmbyggnadFlerbostadshus21>antallgh39>förändringi %63>antallgh81>förändringi %00>19901991199219931994*21>69 59856 92953 04311 87711 60039>+----46>18 8 7 78263>16 88725 59669 79715 36117 20081>-++-+90>1952 172 78 12*Preliminära uppgifterKälla: infördes ett nytt bostadssubventionssystem, det s.k.Danellsystemet. Det har dock i praktiken varit möjligt att byggabostäder med regler för räntebidrag även sedanDanellsystemet började tillämpas. Om ett byggnadsprojekt iformell mening påbörjats får de äldre reglernafortfarande användas. För projekt som fick beslut om statligtstöd gällde att av nyproduktionen iflerbostadshus och av ombyggnadsverksamhetenfortfarande avsåg ärenden enligt regler. hadedenna andel sjunkit till för nyproduktionen och iombyggnadsverksamheten. För den nyproduktion av egnahem sombeviljades statligt stöd tillämpades till heltövervägande del regler, dvs. Danellsystemet.ByggkostnaderFör att mäta byggkostnadsutvecklingen används olika typer avindex, bl.a. faktorprisindex och byggnadsprisindex.Prisutvecklingen i byggandet kan också mätas med hjälp av dengenomsnittliga kostnaden per kvadratmeter bruksarea (BRA) förobjekt som fått beslut om statligt stöd till nybyggnad avbostäder. Särskilt för den senare mätmetoden gäller attbyggkostnadsutvecklingen är mycket osäker. Pågrund av den mycket låga bostadsproduktionsnivån kanförhållanden i enstaka projekt få stort genomslag i statistiken.Om man vill jämföra hur den genomsnittliga produktionskostnadenför hela riket utvecklat sig mellan olika år medför den lågaproduktionsnivån också problem eftersom den regionalafördelningen av byggandet i hög grad kan påverka det statistiskautfallet. har dessutom varit en brytningstid i detavseendet att påbörjats byggnadsprojekt både med deregler som gäller räntebidragssystem och med destödvillkor som tillämpas enligt system. Möjlighetenatt erhålla uppgifter om faktisk produktionskostnad skiljer sigmellan dessa båda system.Med de reservationer som följer av det ovanstående redovisasföljande uppgifter från och . Uppgifterna böranvändas med försiktighet.För flerbostadshus där beslut meddelats om statligt stödenligt regler om räntebidrag uppgickproduktionskostnaderna i hela riket till igenomsnitt per kvadratmeter bruksarea. Detta är enminskning . Uppgifter från sista kvartalet1994 -- som dock utgår från mycket få projekt -- pekar påstigande byggkostnader under slutet av året.För gruppbyggda småhus enligt regler uppgickproduktionskostnaden för till perkvadratmeter bruksarea -- en ökning i förhållande tillår 1993. Även för småhusen pekar uppgifter från slutet av år1994 mot höjda produktionskostnader. De uppgifter som finns frånförsta för gruppbyggda småhus subventioneradeenligt regler visar på lägre produktionskostnader änför hus med regler . Skillnaderi redovisningsmetoder m.m. gör denna uppgift osäker. Det kandock noteras att uppgifter tyder på att bostadsytorna i degruppbyggda småhusen med regler krympts kraftigt iförhållande till hus med regler. Normalt leder mindrebostadsytor till högre produktionskostnader perkvadratmeter.Orsakerna till förändringar i byggkostnaderna kan delvisföljas genom faktorprisindex. Denna indexserie mäter effekten avprisutvecklingen för de produktionsfaktorer (byggmaterialpriser,arbetslöner etc.) som sätts in i byggnadsverksamheten. Under detsenaste året har faktorprisindex för flerbostadshus ökat med6,(feb. 94--feb. Ungefär hälften av årsförändringenkan förklaras av höjda priser på byggmaterial. Framför allt harpriserna på trävaror stigit kraftigt.ByggsysselsättningenUnder av steg arbetslösheten blandbyggnadsarbetare kraftigt. har emellertidtendenser till en liten minskning kunnat noteras. Den totalaarbetslösheten ligger dock fortfarande på en mycket hög nivå.Sysselsättningen inom byggnadsindustrin har visat enmotsatt utveckling. Antalet sysselsatta har här minskat sedan år1990.Enligt arbetskraftsundersökningaruppgick det genomsnittliga antalet sysselsatta inombyggnadsindustrin till 313 1990. Därefter har antaletsysselsatta gått ned, och för uppgick årsmedeltalet till219 000 sysselsatta. Det finns dock tecken på att nedgången nubromsats upp. En jämförelse av sysselsättningstalen för de tvåförsta månaderna med de för samma månader visaratt antalet sysselsatta skiljer mycket lite mellan dessatillfällen.Arbetslöshetssiffrorna för branschen ger uttryck för sammautveckling. Frånsett vissa säsongsmässiga variationer harandelen arbetslösa inom byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassa(kassa 36) ökat för att nå sin högsta nivå idecember 1993. uppgick andelen arbetslösa till2,, medan den hade ökat till 31,4 %.Därefter har arbetslösheten minskat något och andelen arbetslösabyggnadsarbetare uppgick till 28,4 %.Diagram 2: Arbetslösheten bland byggnadsarbetare åren1990--1995 (procent av medlemmarna i kassa 36)Källa: ArbetsmarknadsstyrelsenDen i diagram 2 redovisade relativa arbetslösheten innefattarmedlemmar i kassa 36 som står utan arbete och som inte helleromfattas av någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd, dvs. sådanamedlemmar som står till arbetsmarknadens omedelbara förfogande.Därutöver kan av medlemmarna beräknas varasysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder av olika slag soms.k. ALU, utbildningsvikariat, beredskapsarbete ochungdomspraktik.BostadsmarknadslägetLäget på bostadsmarknaden har bl.a.präglats av att antalet outhyrda lägenheter ökat. Andra mått påproblemen på bostadsmarknaden är att antalet fastigheter påobestånd liksom antalet avhysningar påtagligt ökat. I dettaavsnitt redovisas statistik som belyser dessa förhållanden.Statistiska centralbyrån mäter två gånger -- mars ochseptember -- antalet outhyrda lägenheter, lediga för omedelbarinflyttning. Dock har septembermätningarna t.o.m. endastomfattat de allmännyttiga bostadsföretagen.Antalet lediga lägenheter uppgick tillnärmare 54 000 enligt SCB:s redovisning. Det är en litenminskning jämfört med situationen . Någrauppgifter för finns ännu inte tillgängliga. Det finnsdock tecken på att antalet lediga lägenheter har minskatytterligare sedan i september.Diagram 3: Antalet lägenheter lediga för uthyrning iallmännyttiga och privata bostadsföretag --1994Källa: SBCÄven om det totala antalet lediga lägenheter i september 1994var stort är de regionala skillnaderna betydande.