bet · GJ01JoU3 · 1995-10-26 00:00:00 — I betänkandet behandlas 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden1995 rörande skogspolitiken och skogsbruket. Samtliga motioner avstyrks.Huvudskälet till utskottets ställningstagande är att relativt nyli-gen beslutat om en ny skogspolitik och att fått i uppdrag attutvärdera effekterna av denna politik i vissa avseenden.Till betänkandet har fogats fyra reservationer och två särskilda yttran-den. 1994/95:Jo303 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att miljömålet i skogsbrukslagen skall överord-nas produktionsmålet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kalhuggning av större sammanhängande områden, kvävegöds-ling av skogsmark och hyggesplöjning,3. att hos regeringen begär lagförslag så att plantering avfrämmande trädslag inom skogsbruket upphör,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöprövning av skogsbilvägar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att målet för det årliga uttaget av vedråvara skall sänkas till 65miljoner skogskubikmeter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en naturvårdsgräns för skogsbruk i den fjällnära skogen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all urskog omgående skall bevaras i lag,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett avverkningsstopp i skogar som rymmer hotade arter,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade insatser för att i reservat även skydda små områden avgammelskog i ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att i större utsträckning utnyttja den lagstiftning som finnsför att skydda biotoper med högt skyddsvärde,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om skogsvårdsorganisationen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om obligatorisk skogsbrukarexamen för nyblivna skogsägare,skogsarbetare och skogsmaskinförare,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning i syfte att begränsa missbruket av effekterna avfria förvärvstillstånd.1994/95:Jo304 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av lagänd-ringar i skogsvårds- och fastighetsbildningslagen.1994/95:Jo305 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en särskild genomgång av vilka effekter som kan avläsas av desenaste årens övergång till ett skogsbruk med större naturvårdshänsyn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansvarsfördelningen mellan staten och det enskilda skogsbruketi fråga om naturvård,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogsvårdslagen.1994/95:Jo628 av m.fl. (fp) vari yrkas26. att hos regeringen begär ytterligare insatser för att miljömå-let i skogsbruket skall uppfyllas.1994/95:N270 av m.fl. (mp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utreda kostnader för tallplantor med s.k. rots-nurr.1994/95:A470 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen av skogsbruket, jordbruket och yrkesfisket i . InledningFlertalet av de yrkanden som berörs i detta betänkande tar upp frågor sombehandlades ingående i samband med att beslutade om en nyskogspolitik (1992/93:JoU15). Politiken tar sin utgångspunkt i deskogsprinciper som antogs vid i (UNCED). I dessa principer betonas både utnyttjande och vård av skogar-na. I den svenska skogspolitiken finns det numera både ett produktionsmåloch ett miljömål. Dessa mål skall vara jämställda och väga lika tungt.Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken skall utnyttjaseffektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Mil-jömålet för skogsbruket är att skogsmarkens naturgivna produktionsförmå-ga skall bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogenskall säkras. Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligthör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga be-tingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyd-das. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värdenskall värnas. Den svenska strategin för att bevara en biologisk mångfaldinnebär att produktionsmålet och miljömålet integreras. På större delen avden svenska skogsmarken skall skogen brukas och då på ett sätt som inne-bär att hänsyn tas till naturvårdens intressen. Bevarandet av en biologiskmångfald kräver dessutom att vissa arealer helt undantas från skogsbruk. Itakt med ett ökat sektorsansvar för miljön har skogsägarnas ekonomiskaansvar också ökat. Detta har kommit till uttryck inte bara i skogsvårdsla-gen utan också genom naturvårdslagstiftningens nya bestämmelser ombiotopskydd och skärpta bestämmelser om markavvattning och samråd.Skogsägarna och andra som är verksamma inom skogsbruket har påtagligtökat sitt engagemang för naturvård och naturhänsyn . Densenaste undersökningen visar att av hänsynskraven tillgodoses vidavverkningarna.Under våren 1995 genomförde utskottet en hearing med representanterför . gavs en kortfattad beskrivning av deviktigaste förändringarna i skogsvårdslagen samt av biotopskyddet. Styrel-sen redogjorde också för tillståndet i skogen varvid även skogens hälsaberördes, bl.a. problemet med "blödande granar" och rotsnurr.Utskottet har även deltagit i en skogsexkursion arrangerad av . Under exkursionen redogjorde för sinstrategi för ökad miljöhänsyn i skogen. Utskottet besökte även en privatskogsägare som redogjorde för sina erfarenheter av den nya skogspoliti-ken.Skogspolitik, allmäntMotionernaI motion Jo303 (mp) yrkande 1 begärs att beslutar att miljömåleti skogsvårdslagen skall överordnas produktionsmålet. Vidare föreslås iyrkandena 2 och 3 att kalhuggning av stora sammanhängande områden,kvävegödsling av skogsmark, hyggesplöjning samt plantering av främ-mande trädslag inom skogsbruket skall förbjudas. I yrkande 4 föreslås attanläggande av skogsbilvägar miljöprövas på ett restriktivt sätt så att nyan-läggning av sådana bromsas kraftigt. Motionärerna vill också sänka måletför det årliga uttaget av vedråvara (yrkande 5). I yrkandena 6 och 7 föreslås att de fjällnära skogarna skyddasmed en naturvårdsgräns ovanför vilken skogsbruk inte får bedrivas och attall urskog skall bevaras i lag. Avverkningsstopp måste enligtmotionärerna införas i de skogar som rymmer hotade arter(yrkande 8). Vidare föreslås i yrkande 9 ökade insatser för att i reservatskydda små områden av gammelskog i samt i yrkande 10 attden lagstiftning som finns i högre utsträckning används för att skyddabiotoper med högt skyddsvärde. Eftersom skogsbruket avreglerats vadgäller själva brukandet som naturvårdskraven ökat, föreslås attde lokala skogsvårdsstyrelserna skall sortera under (yrkande 11). I yrkande 12 föreslås att en obligatorisk skogsvårdsexameninförs för nyblivna skogsägare, skogsarbetare och skogsmaskinförare.I motion Jo305 (m) yrkande 1 efterfrågas en särskild genomgång av vil-ka effekter som kan avläsas av de senaste årens övergång till ett skogsbrukmed större naturvårdshänsyn, i syfte att använda detta underlag i det fort-satta arbetet med att uppmuntra ökat frivilligt ansvarstagande för naturvår-den inom sektorn. I yrkande 2 anförs bl.a. att en långsiktigt hållbar för-delning av ansvaret för naturvården måste bygga på att skogsägarna ansva-rar för att naturvårdshänsyn tas vid brukandet av den produktiva skogs-marken.Folkpartiet liberalerna anser i motion Jo628 yrkande 28 att regeringenbör överväga hur myndigheterna med hjälp av information, regelgivningoch förelägganden inom ramen för skogsvårdslagen kan öka hänsyneninom skogsbruket så att miljömålet uppfylls.I motion A470 (s) yrkande 3 berörs utvecklingen av skogsbruket, jord-bruket och yrkesfisket i . Motionärerna redovisar enrad förslag om hur dessa näringar skulle kunna utvecklas för att främjabosättning och sysselsättning m.m. i länet.Utskottets övervägandenSkogsstyrelsen har fått i uppdrag att senast utvärdera effek-terna av den nya skogspolitiken, särskilt med avseende på miljömålet. Isamarbete med skall styrelsen dessutom fortlöpandeutvärdera den nya skogspolitikens effekter för den biologiska mångfalden.Enligt utskottets bedömning innebär detta att syftet med motionerna Jo305yrkande 1 samt Jo628 yrkande 28 i allt väsentligt är tillgodosett. Yrkande-na påkallar således ingen ytterligare åtgärd.Ett flertal av de frågor som tas upp i motionerna har diskuterats i en in-terpellationsdebatt . Näringsministern hänvisade i sitt svartill uppdrag och påpekade bl.a. att en viktig del av skogs-politiken är att hänsyn till miljön inte enbart skall tas genom avsättning avreservat utan också i det praktiska skogsvårds- och avverkningsarbetet.De förslag som lämnas i motion Jo303 yrkandena 1-12 är av en sådankaraktär att de innebär en långtgående förändring av skogspolitiken. Dennya skogspolitiken beslutades så sent som och har börjat fågenomslag i det praktiska arbetet hos myndigheter och skogsägare. Utskot-tet anser det inte meningsfullt att i detta läge föreslå genomgripande för-ändringar i politiken, vare sig beträffande mål eller medel. Utskottet utgårfrån att regeringen återkommer till med redovisningar och för-slag mot bakgrund av resultatet av utvärdering. Därutöverbör den kontinuerliga utvärderingen av den nya skogspolitikens effekter påden biologiska mångfalden som utskottet nämnt ovan snabbt kunna gesignaler om ytterligare åtgärder behöver vidtas. Motion Jo303 yrkandena1-12 avstyrks med det anförda.De synpunkter som framförs i motion Jo305 angående ansvarsfördel-ningen mellan staten och skogsnäringen i fråga om naturvårdsåtgärderinnebär såvitt utskottet kan bedöma inga påtagliga avvikelser från de prin-ciper som tidigare ställt sig bakom. De grundläggande princi-perna i motionen om näringens sektorsansvar för miljön och statens ansvarför de särskilt skyddsvärda objekten överensstämmer väl med det skogs-politiska beslutet . I övrigt konstaterar utskottet att motionen harnära samband med utvärdering och föreslår att motionJo305 yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd.I anslutning till motion A470 yrkande 3 bör nämnas att utskottet tidigarevid flera tillfällen uttalat att yrkanden av detta slag får tillgodoses inomramen för allmänna närings- och regionalpolitiska insatser. Utskottet ärinte berett att föreslå några speciella åtgärder angående det län som avses imotionen. Motionen avstyrks.Övriga frågorMotionernaMotionerna Jo303 (mp) yrkande 13 och Jo304 (s) tar båda upp behovet avändringar i skogsvårds- och fastighetsbildningslagen i syfte att begränsaeffekterna av fria förvärvstillstånd.I motion N270 (mp) yrkande 16 påtalas behovet av att utreda kostnaderför tallplantor med s.k. rotsnurr.Enligt motion Jo305 (m) yrkande 3 bör skogsvårdslagen behållas somegen lagstiftning och inte infogas i miljöbalken.Utskottets övervägandenEnligt 12 § i skogsvårdsförordningen (SFS 1993:1096) får - på bruknings-enheter större än skogsmark - föryngringsavverkning inte ske isådan utsträckning att mer än hälften av brukningsenhetens produktivaskogsareal kommer att bestå av kalmark och skog . Genomändringar i förordningen (SFS 1994:1388 och 1995:1112) gäller dennabestämmelse även brukningsenheter skogsmark eller mindreom brukningsenheten genom fastighetsbildning bildats av mark från enbrukningsenhet större än eller tillförts mark från en sådan enhetoch mindre än har förflutit sedan fastighetsbildningen ägde rum.Dessa förändringar i förordningen bör delvis tillgodose de önskemål somframställs i motionerna Jo303 yrkande 13 och Jo304. Utskottet har erfaritatt , som en del i utvärderingen av skogspolitiken, medförtur tar fram ett underlag för bedömning av vilka ytterligare åtgärder sombehövs för att motverka den typ av problem som beskrivs i motionerna.Med hänvisning till det anförda bör motionerna Jo303 yrkande 13 ochJo304 vara i huvudsak tillgodosedda och lämnas utan vidare åtgärd.Problemet med rotsnurr har behandlats i en interpellationsdebatt den 29maj 1995. Näringsministern anförde då att regeringen anser att det är bättreatt skogsvårdsmyndigheterna satsar sina resurser genom attutbilda och informera personal, plantproducenter och skogsägare än påomfattande och detaljerade inventeringar som sannolikt inte skulle leda tillnågra förbättringar. har, enligt näringsministern, för avsiktatt tillsammans med forskare utarbeta särskilda skötselrekommendationerför de äldre planteringar som drabbats av rotsnurr. Utskottet vill för sin delunderstryka att frågan om rotsnurr är en utpräglad myndighetsfråga ochansluter sig i övrigt till näringsministerns bedömning angåendeskogsvårdsmyndigheternas resursanvändning. Motion N270 yrkande 16avstyrks.Utskottet behandlade frågan om en miljöbalk (1994/95:JoU16). Skogsvårdslagens ställning i förhållande till miljöbalkenkommer att behandlas i samband med att regeringen förelägger riksdagenen proposition i ämnet, vilket skall ske i så god tid att kan fattabeslut före sommaruppehållet 1997. Utskottet finner inte anledning attföregripa denna behandling, och motion Jo305 yrkande 3 bör därför läm-nas utan åtgärd. beträffande utvärdering av skogspolitiken, m.m.att avslår motionerna 1994/95:Jo305 yrkande 1,1994/95:Jo628 yrkande 28 och 1994/95:A470 yrkande 3,2. beträffande ändring av skogspolitiken, m.m.att avslår motion 1994/95:Jo303 yrkandena 1-12,res. 1 (mp)3. beträffande fördelning av ansvaret för naturvårdenatt avslår motion 1994/95:Jo305 yrkande 2,4. beträffande ändringar i skogsvårds- och fastighetsbildning-slagenatt avslår motionerna 1994/95:Jo303 yrkande 13 och1994/95:Jo304,5. beträffande rotsnurratt avslår motion 1994/95:N270 yrkande 16,res. 2 (v, mp)6. beträffande skogsvårdslagen som separat lagstiftningatt avslår motion 1994/95:Jo305 yrkande 3.res. 3 (m)res. 4 (mp) - motiv.Stockholm den 26 oktober 1995På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), IngemarJosefsson (s), (), (), (), (), (), (), GudrunLindvall (mp), (), () och ().Reservationer1. Ändring av skogspolitiken, m.m. (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjar med "De förslag"och slutar med "det anförda" bort ha följande lydelse:I har vi bedrivit ett skogsbruk som innebäratt den ursprungliga skogen finns kvar på mycket begränsade arealer.Kanske är av den svenska produktiva skogsmarken att betraktasom ur- eller naturskog. Det moderna skogsbruket har också svarat för enomdaning av landskapet som inte finner sin motsvarighet sedan istiden.Mängder av arter har försvunnit eller marginaliserats så att de existe-rar på gränsen av utrotning. har ett fåtal arter gynnats kraftigt.I den nya skogsbrukslagen är miljömålet jämställt med produktionsmå-let. Tyvärr har detta i mycket liten utsträckning realiserats i praktiska för-ändringar. Enligt utskottets uppfattning är det självklart att miljömåletskall överordnas produktionsmålet. Naturen bör sätta ramarna för skogs-bruket, också på kort sikt. Mänskliga ingrepp i naturen får aldrig leda tillutarmning eller försämring av den långsiktiga produktionsförmågan. Avden anledningen föreslår utskottet att kalhuggning av större sammanhäng-ande områden, kvävegödsling av skogsmark och hyggesplöjning skallförbjudas.Utplanteringen av contortatall innebär en ekologisk risk som inte äröverblickbar. Träden är känsliga för angrepp av svampsjukdomar ochinsekter. Dessutom förändras hela skogsekosystemet av bestånd av främ-mande trädslag. Utskottet föreslår därför att utplanteringen av contortatallstoppas.Nätet av skogsbilvägar är en bidragande orsak till utslagningen av artersom är beroende av stora orörda områden. Utskottet föreslår därför attanläggande av skogsbilvägar miljöprövas restriktivt så att nyanläggningenav skogsbilvägar bromsas kraftigt.Sverige är medlem i den internationella naturvårdsunionen, som har fö-reslagit att av alla representativa naturtyper skall bevaras för att hejdaden genetiska erosionen. Utskottet föreslår därför att det långsiktiga måletbör vara att av den produktiva skogsmarken skall skyddas.Som en konsekvens av vad som ovan sagts om den ändrade inriktningenpå skogsbruket bedömer utskottet att ett långsiktigt mål för det årligasvenska virkesuttaget bör vara 65 miljoner skogskubikmeter.De fjällnära skogarna växer på hög höjd utmed hela den svenska fjäll-kedjan. bedrivs intensivt skogsbruk i de fjällnära skogarnaovanför odlingsgränsen. Utskottet föreslår att de fjällnära skogarna skyd-das med en naturvårdsgräns ovanför vilken skogsbruk inte får bedrivas.Vidare föreslår utskottet att all urskog skall bevaras enligt lag.Ett avverkningsstopp måste också införas i de skogar som rymmer hotadearter. I finns gammelskogarna kvar i än mindre utsträckningän i norr. Många skyddsvärda områden i är mindre än vadsom är brukligt för att skapa naturreservat, men större än ochfaller därmed inte heller in under kriterierna för biotoplagstiftningen. Sy-nen på dessa områden måste ändras så att inte många av de viktigaste ochmest skyddsvärda skogsområdena försvinner helt i onödan. Utskottet anseratt ett betydande antal små skogsreservat bör upprättas i denärmaste åren för att skydda viktiga naturvärden.Utskottet föreslår vidare att en obligatorisk skogsbrukarexamen medtyngdpunkt på ekologi, biologi och naturvård införs för nyblivna skogsäga-re samt för skogsarbetare och skogsmaskinförare. Utbildningen bör utfor-mas av berörda myndigheter och den ideella naturvården i samarbete.Eftersom skogsbruket avreglerats vad gäller själva brukandet samtidigtsom naturvårdskraven ökat, bör de lokala skogsvårdsstyrelserna runt om ilandet sortera under . Alla anställda bör ges en god ut-bildning i ekologi och naturvård. Den statliga centrala bör idetta sammanhang läggas ned. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo303 yrkandena 1-12 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande ändring av skogspolitiken, m.m.att med anledning av motion 1994/95:Jo303 yrkandena1-12som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Rotsnurr (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "Problemetmed" och slutar med "yrkande 16 avstyrks" bort ha följande lydelse:Sedan början av 1970-talet har stora mängder gran, tall och contortatallodlats i krukor som gett upphov till rotsnurr. Den vanligaste typen var enpapperskruka kallad paperpot. Hundratusentals hektar plant- och ungsko-gar är hotade av rotsnurr som bl.a. ökar risken för svampangrepp. Skogsom drabbas av rotsnurr växer sämre än den som har normala, fullt utveck-lade rötter. Utskottet anser att kostnaderna för tallplantor med rotsnurr börutredas, för att erhålla ett underlag för att vidta åtgärder på området. här anfört med anledning av de grönas motion N270yrkande 16 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande rotsnurratt med anledning av motion 1994/95:N270 yrkande 16som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Skogsvårdslagen som separat lagstiftning (mom. 6), , och (samtliga m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "Utskottetbehandlade" och slutar med "utan åtgärd" bort ha följande lydelse:Regeringen skall förelägga en proposition om en ny miljöbalki så god tid att kan fatta beslut i frågan före sommaruppehållet1997. Utskottet har erfarit att regeringen avser att låta infoga skogsvårds-lagen i sitt förslag till miljöbalk. Det finns enligt utskottets mening ingavinster med en sådan åtgärd. Ett argument som nämnts i debatten är attskogsvårdslagen genom att infogas i skulle kompletteras medregler om miljökonsekvensbeskrivningar. I sak är detta dock fel eftersomden nya skogsvårdslagen har egna regler om miljökonsekvensbeskrivning-ar. Snarare finns det uppenbara risker med att infoga skogsvårdslagen imiljöbalken eftersom en dubbel reglering härvidlag medför att lagen blirotydlig och svårbearbetad.Ett annat skäl för att behålla skogsvårdslagstiftningen som en egen lag-stiftning är att skogsnäringen genom sin stora omfattning och ekonomiskabetydelse för nationen behöver en separat lagstiftning som är specielltanpassad för att ta hänsyn till både kraven på ökad naturvårdshänsyn ochbibehållande av näringen som en välståndsskapande resurs. Vad utskottethär anfört med anledning av motion Jo305 yrkande 3 bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande skogsvårdslagen som separat lagstiftningatt med anledning av motion 1994/95:Jo305 yrkande 3somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Skogsvårdslagen som separat lagstiftning (mom. 6, moti-veringen)() anser att den del av utskottets yttrande på s. 6 sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "utan åtgärd" bort haföljande lydelse:Utskottet behandlade frågan om miljöbalk undervåren 1995 (1994/95:JoU16). Skogsvårdslagensställning i förhållande till kommer attbehandlas i samband med att regeringen föreläg-ger en proposition i ämnet, vilket skallske i så god tid att kan fatta beslut i äm-net före sommaruppehållet 1997. Utskottet anseratt tungt vägande skäl talar för att såvälskogsvårdslagen som skötsellagen skall ingå imiljöbalken. De areella näringarna bidrar till för-sämringen av den biologiska mångfalden och på-verkar miljö och naturresurser även på andra sätt.De nämnda lagarna reglerar till betydande del des-sa miljöeffekter och faller därmed naturligt inommiljöbalkens område. Utskottet har inte funnit attnågon del i skogsvårdslagen skulle falla utanfördet område som är avsedd att reglera.Enligt regeringens direktiv skall en integration avbl.a. skogsvårdslagen i utredas (dir.1994:134). Utskottet utgår ifrån att skogsvårdsla-gen naturligt kommer att ingå i regeringens kom-mande förslag till miljöbalk. Motion Jo305 yrkan-de 3 avslås med hänvisning till det anförda.Särskilda yttranden1. Ändringar i skogsvårds- och fastighetsbildningslagen(mom. 4)() anför:Miljöpartiet har i motion Jo303 yrkande 13 tagit upp konsekvenserna avatt skogsfastigheter mindre än får styckas, förvärvas och avver-kas utan prövning. I betänkandet anges åtgärder som vidtagits för attkomma till rätta med detta. Man hänvisar också till den översyn somSkogsstyrelsen utför.Vi kan tyvärr konstatera att problemet kvarstår. Därför anser vi det vä-sentligt att vidare åtgärder kommer skyndsamt. Att som ge möjligheteratt kortsiktigt avverka skog för ekonomisk anser vi felaktigt.Ägande av skog måste vara långsiktigt och åtföljas av kunnande omskogshantering både före, under och efter avverkning. I skogsvårdslagenjämställs produktionsmålet och miljömålet, något som de som spekulerat ismåfastigheter ofta har negligerat. Det finns också tecken som tyder på attfastighetens värde efter att avverkning skett bygger på möjligheter tillmedlemskap i jaktlag, vilket på vissa håll resulterat i ytterligare styckning-ar av fastigheten.Miljöpartiet de gröna förutsätter att regeringen återkommer i frågan.2. Skogsvårdslagen som separat lagstiftning (mom. 6)och (båda c) anför:Utskottet behandlade frågan om en miljöbalk (1994/95:JoU16). I det betänkandet presenterade vi i reservation 4. Ut-gångspunkter för en ny miljöbalk m.m. vilka lagar, regler och liknandesom vi anser skall ingå i en ny miljöbalk och däri ingick inte skogsvårdsla-gen.InnehållsförteckningGotab, 1995