bet · GI01SfU12 · 1995-04-04 00:00:00 — Det är därför inte heller motiverat medkollektiva ansökningar för dessa.Med det anförda avstyrker utskottet förslaget om kollektivaansökningar.dels att momenten 25 och 43 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:25. beträffande kollektiva ansökningaratt med bifall till motion 1994/95:Ub906 yrkande 14avslår propositionen i denna del,43. beträffande lagförslagen såvitt avser kollektivaansökningaratt till följd av vad utskottet anfört och hemställtavslår det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i studiestödslagen (1973:349) såvitt avser 5 kap. 4 §och 6 kap. 4 och 8 §§.23. Resurser för korttidsstudiestöd och internatbidrag (mom.26), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Nedgången i nyttjandet" och på s. 22 slutar med"Ub906 yrkande 13." bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att korttidsstudiestödet ochinternatbidragen inte utnyttjas till fullo och föreslår avstatsfinansiella skäl en ytterligare neddragning av dessa stödmed . De medel som återstår bör i första handgå till handikappade och till distansundervisningen.dels att moment 26 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:26. beträffande resurser för korttidsstudiestöd ochinternatbidragatt med bifall till motion 1994/95:Ub906 yrkande 13godkänner vad utskottet anfört.24. Ersättningsnivån i svux och svuxa (mom. 28 och 43)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Enligt utskottets mening" och slutar med "avstyrkermotionen." bort ha följande lydelse:Utskottet kan acceptera att barntillägget i det särskildavuxenstudiestödet (svux) och i det särskilda vuxenstudiestödetför arbetslösa (svuxa) avskaffas för att uppnå en samstämmighetmed andra studiestöd.Utskottet kan däremot inte acceptera den låga nivå somersättningen då kommer att ligga på. Med tanke på att regeringenockså föreslår att vuxna utan barn inte kommer attbeviljas bostadsbidrag föreslår utskottet att ersättningsnivån isvux och svuxa höjs till av arbetslöshetsersättningen.Jämfört med regeringens förslag bör utgiften för svux ökas med168,och för svuxa med 428,6 miljoner kronor.dels att momenten 28 och 43 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:28. beträffande ersättningsnivån i svux och svuxaatt med bifall till motion 1994/95:Sf517 yrkande 2beslutar höja ersättningsnivån i svux och svuxa till avnivån för arbetslöshetsersättningen,43. beträffande lagförslagen såvitt avser ersättningsnivåni svux och svuxaatt till följd av vad utskottet anfört och hemställtantar det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändringi studiestödslagen (1973:349) med det tillägget att i 8 kap. 7 aoch 7 b §§ siffran 65 ersätts med siffran 75 och att i 8 kap. 8och 8 a §§ siffran 32,5 ersätts med siffran 37,5.25. Barntillägg (mom. 30 och 43)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet delar regeringens" och slutar med "Sf516yrkande 6." bort ha följande lydelse:Det särskilda vuxenstudiestödet har gjort det möjligt förmånga människor att via komvux läsa in grund- ochgymnasieskolan. Detta gäller inte minst kvinnor. Barntillägget ivuxenstudiestödet är särskilt viktigt för ensamstående kvinnormed barn. Enligt skulle avkursdeltagarna på vissa folkhögskolors allmänna och förhögskolan behörighetsgivande linjer aldrig ha kunnat påbörjatstudierna utan barntillägget i svux/svuxa.I praktiken innebär förslaget om slopat barntillägg att dörrenstängs för alla dem som försöker skaffa sig en andra chans tillett värdigare, tryggare och mer meningsfullt liv. Närbarntillägget avskaffades i studiemedels- ochutbildningsbidragssystemet var argumentet attstudiefinansieringssystemet inte skulle ta hänsyn som bör lösasinom familjepolitikens ram. Men kompensationen uteblev.Regeringen hänvisar än en gång till socialpolitiken. Där hållerman som bäst på att skära i de bidrag som är avgörande förbarnfamiljernas ekonomi.I avvaktan på att den tillsatta Studiestödsutredningenanalyserat dessa förhållanden avvisar utskottet regeringensförslag om att nu slopa barntillägget.dels att momenten 30 och 43 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:30. beträffande barntilläggatt med bifall till motionerna 1994/95:Sf508,1994/95:Sf513 yrkandena 2 och 12 i denna del, 1994/95:Sf516yrkande 6 och 1994/95:Ub624 yrkande 30 avslår propositionen idenna del,43. beträffande lagförslagen såvitt avser barntilläggatt till följd av vad utskottet anfört och hemställtdels avslår det vid propositionen fogade förslaget tilllag om ändring i studiestödslagen (1973:349) såvitt avser 7 kap.1, 7, 7 c, och 8 c §§,dels antar det vid propositionen fogade förslaget till lagom ändring i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa med den ändringen i 2 § att orden "7 a och 7 b §§"ersätts med orden "7 a--7 c §§".26. Särskilt vuxenstudiestöd i YTH-utbildningar (mom. 32)(), (), (),(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "har" och slutar med "Sf513yrkande 4." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör det vara en utgångspunkt förstudiestödet att alla som läser på en viss nivå skall ha rätttill samma stöd, och undantag från denna regel bör begränsastill fall där ett särskilt behov föreligger. Som ett exempelmåste det finnas utrymme för att erbjuda vuxna som är i behov avkompletterande grundskole- eller gymnasieutbildning ett stöd somgör det möjligt för denna grupp att genomföra sina studier.YTH-utbildningen är en högskoleutbildning, och utskottet kaninte se att det finns något skäl att just denna utbildning nuskall ges särskilt förmånliga stödmöjligheter. Regeringensbeslut att återinföra svux i denna utbildning bör därförupphävas, och någon beräkning av medel för svux i dennautbildning bör inte göras.dels att moment 32 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:32. beträffande särskilt vuxenstudiestöd iYTH-utbildningaratt med bifall till motionerna 1994/95:Sf513 yrkande4 och 1994/95:Ub624 yrkande 17 som sin mening ger regeringentill känna att särskilt vuxenstudiestöd inte skall medges vidYTH-utbildning.27. Anslag till Vuxenstudiestöd m.m. (mom. 34)Under förutsättning av bifall till reservationerna 23 och 26Gullan , , och (alla m) anser att moment 34 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse:34. beträffande anslag till Vuxenstudiestöd m.m.att till Vuxenstudiestöd m.m.för /96anvisar ett förslagsanslag på 3 820 000 000 kr.28. Anslag till Vuxenstudiestöd m.m. (mom. 34)Under förutsättning av bifall till reservation 26Rune () anser att moment 34 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse:34. beträffande anslag till Vuxenstudiestöd m.m.att till Vuxenstudiestöd m.m. för /96anvisar ett förslagsanslag på 3 840 000 000 kr.29. Anslag till Vuxenstudiestöd m.m. (mom. 34)Under förutsättning av bifall till reservationerna 25 och 26Sigge Godin (fp), () och () anser att moment 34 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:34. beträffande anslag till Vuxenstudiestöd m.m.att till Vuxenstudiestöd m.m. för /96anvisar ett förslagsanslag på 4 120 000 000 kr.30. Anslag till Vuxenstudiestöd m.m. (mom. 34)Under förutsättning av bifall till reservation 24Ulla () anser att moment 34 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse:34. beträffande anslag till Vuxenstudiestöd m.m.att till Vuxenstudiestöd m.m. för /96anvisar ett förslagsanslag på 4 529 600 000 kr.31. Anslag till Vuxenstudiestöd m.m. (mom. 34)Under förutsättning av bifall till reservation 25Ulla () anser att moment 34 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse:34. beträffande anslag till Vuxenstudiestöd m.m.att till Vuxenstudiestöd m.m. för /96anvisar ett förslagsanslag på 4 212 700 000 kr.32. Svenska för invandrare (mom. 35 och 36), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "Enligt utskottets mening" och slutar med "därförmotionen." bort ha följande lydelse:Utskottet föreslår att timersättningen vid svenskundervisningför invandrare avskaffas. Undervisning kan ordnas under ickearbetstid för de invandrare som har anställning.dels att momenten 35 och 36 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:35. beträffande svenska för invandrareatt med bifall till motion 1994/95:Ub906 yrkande 15godkänner vad utskottet anfört,36. beträffande anslag till Timersättning vid vissavuxenutbildningar m.m.att till Timersättning vid vissa vuxenutbildningarm.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på 98 549000 kr.33. (mom. 38)(), (), () ochRose-Marie Frebran (kds) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "vill" och på s. 29 slutarmed "ovan sagts." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening utgör ett mycket viktigtinslag i studiestödet eftersom det på ett effektivt sätt bidrartill att studenterna får en större frihet i sitt val avstudieort och utbildning. För vissa studerandegrupper ärCSN-kortet helt avgörande för deras möjlighet att genomgå enhögskoleutbildning.Rabatten bidrar också till att högskolor med ettförhållandevis begränsat underlag i sitt närområde får en bättremöjlighet att specialisera sig och därigenom utöka sittupptagningsområde. Många av högskolorna i norra och ävenhögskoleutbildningen på har en stor andel studenter medlång resväg, bl.a. som en följd av att man sökt specialisera sigpå en viss utbildning.CSN-kortet utgör också ett värdefullt inslag i den meningenatt de rabatter som faktiskt kommer till stånd har ettsammanlagt värde som överstiger statens kostnad för bidraget.Härtill kommer att rabatterna innebär en stimulans till destuderande att använda sig av kollektiva transporter. Det är braatt ungdomar på detta sätt lär sig att använda sig av kollektivatransporterMed hänsyn till att har stor betydelse förmöjligheterna att på ett effektivt sätt genomföra en viktig delav de utbildningspolitiska målen anser utskottet att kortet börbibehållas, och utskottet föreslår att statliga bidrag anvisasför CSN-kortet.Av det anförda följer att utskottet anser att riksdagenstillkännagivande till regeringen om en skyndsam utredning avmöjligheterna till ett samordnat system för reserabatter inomolika slag av utbildningsverksamhet alltjämt har aktualitet.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer med enredovisning i denna del.dels att moment 38 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:38. beträffande CSN-kortetatt med bifall till motionerna 1994/95:Sf511yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sf513 yrkande 6 i denna del,1994/95:Sf514, 1994/95:Sf516 yrkande 3, 1994/95:Sf518 yrkandena1 och 2, 1994/95:Sf519 yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sf520,1994/95:Sf526, 1994/95:Sf528, 1994/95:Sf530, 1994/95:Sf531,1994/95:Sf532, 1994/95:Kr2 yrkande 3, 1994/95:Kr3 yrkande 1,1994/95:Ub905 yrkande 16, 1994/95:Ub907 yrkandena 13 och 14 och1994/95:Ub624 yrkande 29 godkänner vad utskottet anfört.34. Reseersättning vid statens skolor för vuxna (mom. 39 och43)(), (), (),(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "I konsekvens med" och slutar med "avstyrkermotionerna." bort ha följande lydelse:Enligt en enkät som genomförts vid Statens skola för vuxna iHärnösand kommer endast av eleverna attkunna fullfölja sina program om regeringens förslag om att tabort reseersättningen till denna grupp genomförs. Det framgåratt eleverna i genomsnitt gör åtta resor per läsår och att de igenomsnitt bor från skolorten. av eleverna bor merän från skolan.Enligt utskottets mening finns det inte någon anledning attlåta behovet av besparingar på detta sätt slå hårt mot en mindregrupp studerande, och utskottet anser därför attresekostnadsersättningen till studerande vid statens skolor förvuxna bör bibehållas i avvaktan på den översyn som genomförs avStudiestödsutredningen.dels att momenten 39 och 43 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:39. beträffande reseersättning vid statens skolor förvuxnaatt med bifall till motionerna 1994/95:Sf507,1994/95:Sf513 yrkandena 6 i denna del, 12 i denna del och 13 och1994/95:Sf527 avslår propositionen i denna del,43. beträffande lagförslagen såvitt avser reseersättningvid statens skolor för vuxnaatt till följd av vad utskottet anfört och hemställtdels avslår det vid propositionen fogade förslaget tilllag om ändring i studiestödslagen (1973:349) såvitt avser 1 kap.2, 3 och 5 §§, 3 kap. 14 §, 4 kap. 27 § och 7 kap. 4, 16 och 20§§,dels antar det vid propositionen fogade förslaget till lagom ändring i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa med den ändringen i 2 § att orden "5 och 8 §§"ersätts med orden "8 §", orden "8 b, 9" ersätts med orden"8 b--9" och orden "17--20 §§" ersätts med orden "16--20 §§".35. Anslag till Bidrag till vissa studiesociala ändamål (mom.40)Under förutsättning av bifall till reservation 34Gulla , , och (alla m) anser att moment 40 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse:40. beträffande anslag till Bidrag till vissa studiesocialaändamålatt till Bidrag till vissa studiesociala ändamål /96 anvisar ett förslagsanslag på 24 730 000 kr.36. Anslag till Bidrag till vissa studiesociala ändamål (mom.40)Under förutsättning av bifall till reservationerna 33 och 34Rune (), (), () ochRose-Marie Frebran (kds) anser att moment 40 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:40. beträffande anslag till Bidrag till vissa studiesocialaändamålatt till Bidrag till vissa studiesociala ändamål /96 anvisar ett förslagsanslag på 147 030 000 kr.Särskilda yttranden1. Information till studerande utomlands (mom. 4)() och () anför:Det är uppseendeväckande att de medel som avsatt förinformation till studerande utomlands /95 inteanvänts. Dessa medel har tillkommit genom besparingar på andraområden, och besparingarna genomfördes av en enig riksdagdärför att informationen till de utlandsstuderande bedömdes somviktig.Vi anser att regeringen hade bort redovisa hur långt arbetetmed att finna former för en information till deutlandsstuderande avancerat. Vi ser emellertid inte heller någonmöjlighet att anvisa medel för ändamålet och har därför intenågot yrkande i denna del.2. Barntillägg (mom. 30)() anför:Vid avslag på min reservation om en höjning aversättningsnivån i svux och svuxa avser jag att stödjareservation 25 om bibehållet barntillägg.3. m.m. (mom. 38 och 39)() anför:En studeranderabatt är viktig för ungdomar som inte harmöjlighet att studera på hemorten. Denna möjlighet utgör enparallell till det önskemål om geografisk rörlighet som finnsinom arbetsmarknadspolitiken. Det är också viktigt att ungdomartidigt lär sig att använda kollektiva transporter.Behovet av ett rabattkort för gymnasiestuderande är dock litetoch tillgodoses dessutom redan genom existerande rabatter förungdomar. För den återstående gruppen bör det vara möjligt attersätta det nuvarande systemet med en rabatt som grundar sig påden förhandlingsstyrka som ligger i gruppens storlek. Enmöjlighet kan vara att renodla den grupp som är intresserad aven rabatt genom att en avgift på högst tas ut. Att detfinns ett utrymme för en affärsmässigt betingad rabatt framgårbl.a. av att dagens rabatt kraftigt överstiger den subventionsom lämnas.Innan frågan om ett eventuellt tillskott från staten för atttäcka de extra administrationskostnaderna med ett avgiftsbelagtkort kan avgöras måste ett avtal föreligga. Jag kan därförinstämma i majoritetens beslut att inte nu medge något bidragoch att uppmana CSN att använda sig av de möjligheter tillförhandlingar som står till buds. Till skillnad från utskottetsmajoritet är jag emellertid beredda att överväga någon form avbidrag till de administrativa kostnaderna när CSN återkommer meden redovisning för det avtal som kan tecknas.Jag vill erinra om att ett avgiftsbelagt rabattkort ocksåkommer att kunna användas av eleverna vid statens skolor förvuxna. De kommer således att kunna resa på samma villkor somandra studenter.För närvarande har jag inte något yrkande i denna del.I propositionen framlagda lagförslag yttrande1994/95:UbU5yBilaga 2Vissa studiestödsfrågorTill socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har berettutbildningsutskottet tillfälle att i de delar som rörutbildningsutskottets ansvarsområde avge yttrande överproposition 1994/95:100, bilaga 9, littera E 1--8 Studiestödm.m. jämte motioner.I det följande behandlar utbildningsutskottet vissa av deförslag som lagts fram i propositionen och motionerna. Härutöverbehandlas motionerna 1994/95:Ub901 (m) yrkande 25, 1994/95:Ub624(fp) yrkande 13 och 1994/95:Ub907 (c) yrkande 18 som rörstudiestödsfrågor och som utbildningsutskottet beslutatöverlämna till socialförsäkringsutskottet.Information till studerande utomlandsI propositionen föreslår regeringen att den informationsinsatsför studerande utomlands som anslagit medel för /95 avbryts och att medel inte beräknas för dettaändamål /96.I motion 1994/95:Sf522 av m.fl. (s) anförmotionärerna att antalet studerande utomlands har ökat kraftigtoch att det är en fördel om man kan underlätta för dessa attåtervända till och den svenska arbetsmarknaden.Erfarenheten visar enligt motionärerna att en bevarad kontaktmed och information om hemlandet är betydelsefull när det gälleratt uppnå detta mål. Försök har också gjorts att skapa enfungerande studerandeorganisation för denna grupp, ochinformationsinsatserna skulle enligt motionärerna kunna bidratill att en sådan organisation kommer till stånd. Motionärernabegär ett tillkännagivande med detta innehåll.I kompletteringspropositionen anförde regeringenatt antalet studerande utomlands har ökat kraftigt under senareår och att den som väljer att studera utomlands befinner sig ien utsatt och sårbar situation. En omständighet som bidrar tilldetta förhållande är bristen på kontakter med hemlandet. Enligtregeringens mening fanns det därför anledning att från statenssida medverka till att de studerande ges en fortlöpandeinformation om . Regeringen avsåg därför att ge i uppdrag att närmare utreda på vilket sättoch i vilka former sådan information kan förmedlas. Härvidskulle i första hand möjligheten att öka spridningen påmarknaden av redan förekommande informationsmaterial prövas, ochdet skulle därefter ankomma på regeringen att närmare besluta ifrågan. För detta ändamål tillfördes anslaget till för /95 6,3 miljoner kronor.Riksdagen biföll regeringens hemställan (prop. 1993/94:150 bil.8, 1994/95:SfU7y, FiU20).Utbildningsutskottet anser att de utlandsstuderandes behov avinformation och kontakt med hemlandet är en viktig faktor närdet gäller möjligheten att påverka denna grupp att efteravslutade studier återvända till för att arbeta här. Sommotionären framhåller finns det ett starkt intresse att en sådaninformation kan komma till stånd, och det vore därför positivtom arbetet med att finna former för en information som är riktadtill de utlandsstuderande skulle kunna fullföljas. Även ommycket således talar för en särskild satsning på informationtill de utlandsstuderande måste emellertid hänsyn tas till detrådande statsfinansiella läget och behovet av besparingar inomalla samhällssektorer. Enligt utbildningsutskottets bedömning ärbehovet av besparingar så starkt att planerna på en särskildinformationsinsats för de utlandsstuderande inte kan genomförasi nuvarande läge. Utskottet har därför inte någon invändning motregeringens förslag att medel inte beräknas för detta ändamåloch anser således att motionen bör avstyrkas avsocialförsäkringsutskottet.Studiestöd till gymnasieelever vid utlandsstudierI motion 1994/95:Sf521 (s) tar motionärerna upp situationenför elever som genomför studier utomlands.Under utlandsstudierna har dessa inte rätt till olikafamiljepolitiska stöd som bidragsförskott, barnpension m.m. Dehar inte heller rätt till studiehjälp. Enligt motionärernasmening finns det skäl att införa en möjlighet för studerande vidsvensk gymnasieskola att uppbära studiehjälp i form avstudiebidrag för studier utomlands under högst , och debegär ett tillkännagivande med detta innehåll.Internationaliseringsutredningen (U 1991:08) har i sittbetänkande (SOU 1992:93) Svensk skola i världen bl.a.föreslagit att studiebidrag och ett merkostnadstillägg skallutgå till svenska ungdomar för högst studier pågymnasial nivå utomlands.Utbildningsutskottet anser i likhet med motionärerna att detär önskvärt att på olika sätt underlätta för ungdomar som villsamla erfarenheter genom studier utomlands redan på gymnasienivåoch kan instämma i att en möjlighet till studierutomlands med bibehållet studiebidrag är en välavvägd åtgärd föratt åstadkomma en sådan stimulans. Utskottet har emellertidockså att beakta dagens begränsade statsfinansiella utrymme ochde prioriteringar som därför måste göras när det gäller nyaåtaganden för staten. Enligt utskottets mening finns det inteekonomiskt utrymme för denna åtgärd, och utskottet anser därföratt socialförsäkringsutskottet bör avstyrka motionsyrkandet.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderI propositionen har regeringen föreslagit att resurser anvisasför 16 000 platser för ett tredje gymnasieår för ungdomar somgenomfört en tvåårig gymnasieutbildning och 1 500 platser förett gymnasialt basår i komvux. Vidare föreslås 3 500högskoleplatser utöver de 4 000 extra platser som beslutats förvåren 1995 och som ligger kvar . Resurserföreslås också för 150 platser vid Sverigeslantbruksuniversitet, 1 500 aspirantplatser, 25 000 platser isommaruniversitet samt för 1 500 basårsplatser inom högskolan.Härtill kommer 1 000 platser inom språkområdet. Fördessa platser beräknas kostnaden för studiehjälp till 97,7miljoner kronor och för studiemedel till 296,4 miljoner kronorunder perioden --juni 1996.I motion 1994/95:Ub907 (c) yrkande 17 yrkar motionärerna somen följd av sin inställning när det gäller antalet platser ihögskolan att studiemedel beräknas för ytterligare 9 000studerande. I motion 1994/95:Ub906 (m) yrkande 11 beräknas avmotsvarande skäl studiemedel för 4 500 färre studenter än vadregeringen föreslår.Enligt utbildningsutskottets mening bör de av regeringenframlagda förslagen ligga till grund för beräkningen av medelför studiehjälp och studiemedel. I proposition 1994/95:139 omsärskilda utbildningssatsningar inom högskolan har regeringen,efter samråd med universitet och högskolor om deras möjlighetatt erbjuda ytterligare studerande behörighetsgivande basår,beslutat beräkna resurser för 1 200 i stället för 1 500studerande. Denna förändring bör beaktas vid beräkningen avmedel för studiestöd. Med denna justering föreslår utskottetatt propositionen tillstyrks och motionsyrkandena avstyrks.Stipendium vid basårFör att ytterligare stimulera till deltagande i den nyabasårsutbildningen i komvux föreslås i propositionen att ettsärskilt stipendium på skall tilldelas destuderande som fullföljer basåret med godkänt resultat.Kostnaderna för stipendier beräknas till 15 miljoner kronorperioden --juni 1996.I flera motioner motsätter sig motionärerna planerna på ettstipendium i komvux och hemställer att medel inte beräknas fördetta ändamål. Motionärerna ifrågasätter bl.a. om det finnsanledning att premiera just denna typ av förberedandeutbildning. Sådana yrkanden framställs i motionerna1994/95:Ub901 (m) yrkande 25, 1994/95:Ub906 (m) yrkande 12,1994/95:Ub907 (c) yrkande 18, 1994/95:Ub624 (fp) yrkande 13,1994/95:Sf517 (v) yrkande 3 och 1994/95:Sf513 (kds) yrkande 5.I motion 1994/95:Sf523 (s) anförs att möjligheten att fåstipendium bör utvidgas så att den också gäller dem som läser inbasåret vid högskola. Att enbart premiera de studerande i komvuxframstår enligt motionären som ofullgånget, när avsikten är attväcka intresse för utbildningsvägen.Utbildningsutskottet anser att det är angeläget med en ökningav andelen naturvetenskapligt/tekniskt utbildade. För dettaändamål finns inom högskolan möjlighet att genom ett s.k. basårfå behörighet till naturvetenskapliga och tekniska studier.Erfarenheterna av denna satsning är goda och regeringen hardärför föreslagit att en utvidgning av basårsplatsernagenomförs. De nya platserna förläggs till komvux för att nå enbättre geografisk spridning, och stipendiet är avsett attstimulera till intresse för denna utbildningsmöjlighet.