bet · GI01KU38 · 1995-03-09 00:00:00 — Nämnden prövar enligt sininstruktion bl.a. även frågor om tillstånd att sändaradiotidningar i rundradiosändning och om återkallelse avsådant tillstånd.De två nämndernas förvaltningsuppgifter fullgörs avPresstödsnämndens kansli.Regeringen föreslår att till för budgetåret anvisas ett ramanslag på7 922 000 kr.Några motioner har inte väckts i fråga om anslaget tillPresstödsnämnden och för /96.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning.Driftsstöd till dagspressenBakgrundAnslaget disponeras av i enlighet medbestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524). --Driftsstöd får lämnas till dagstidningar som har låghushållstäckning (andratidningar) på utgivningsorten.Driftsstöd avser tidningsföretagens verksamhet perkalenderår. Stödet betalas ut efter det kalenderårstödet avser och belastar det statliga anslaget för detbudgetår som inleds samma år.För beviljades 79 dagstidningar driftsstödmed sammanlagt . november månad 78 dagstidningar beviljats driftsstöd medsammanlagt 411 553 831 kr.PropositionenI propositionen hänvisar regeringen till Presstödsnämndensbedömningar. I dessa har konstaterats att prishöjningar följdaav måttliga upplageminskningar samt återhållsamhet påkostnadssidan ligger bakom att tidningsföretagen uppvisarrelativt goda resultat trots lågkonjunktur samt attlågtäckningstidningarna fortfarande i hög grad är beroende avdriftsstödet för sin existens. För de tidningarna svararpresstödet för 20--av utgivningskostnaderna.Vidare påpekas att omläggningen till kalenderårsbudget medföratt medel i 1995/statsbudget bör anvisas för bådakalenderåren 1995 och 1996. Med utgångspunkt från att nuvaranderegler kommer att vara oförändrade beräknas medelsförbrukningenför perioden --till ochför perioden juli--till 413 miljoner kronor.Regeringen föreslår därför att till anslaget för budgetåretanvisas ett förslagsanslag på 827 000 000 kr.MotionerSom framgår av föregående avsnitt kritiserar förste vicetalman m.fl. (m) i motion 1994/95:K806 presstödetoch anser att stödet helt bör upphöra fr.o.m. år 1997.Driftsstödet till dagspressen bör avskaffas i två etapper ochminskas till hälften för de två utbetalningstidpunkterna /96. De yrkar därför att för /96skall anvisas ett förslagsanslag på (yrkande 3), och att detta skall fördelas så att utbetalningarsker med hälften av nu utgående belopp avseendedetta kalenderår respektive avseende kalenderåret1996 (yrkande 4).Lars m.fl. (fp) anser i motion 1994/95:K418 ocksåatt stödet bör dras ned. Neddragningen bör ske över ettantal år och enligt tydliga principer så att tidningarna kananpassa sig till de nya förutsättningarna. Motionärerna, somanser att stödet skall halveras , föreslår attanslaget under det kommande budgetåret skall minskas med 25 %och bidragssatserna sänkas i motsvarande mån. Motionärernayrkar därför att till Driftsstöd till dagspressen /96 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit eller således (yrkande 7).I motion 1994/95:K408 anser () att anslagetbör minskas med för att finansiera en ökningav anslaget till Stöd till radio- och kassettidningar medmotsvarande belopp.Kurt m.fl. (s) anser i motion 1994/95:K809 attomläggningen av det statliga budgetåret skapar nyaförutsättningar för utbetalningsordningen av driftsstödet.Motionärerna framhåller att likviditeten i tidningsföretagenväxlar mycket kraftigt , och att situationen,särskilt mars/april fram till den tidpunkt dådriftsstödet betalas ut, är utomordentligt svår förlågtäckningstidningarna. De hänvisas då till att takortfristiga krediter, som är en kostsam finansieringsform.Dessa olägenheter skulle enligt motionärerna kunna undanröjasgenom att betalar ut stödet kvartalsvis iförskott, och reglerna i presstödsförordningen bör ändras ienlighet med detta. Motionärerna begär att som sinmening skall ge regeringen till känna vad som anförts omtidpunkter för utbetalning av driftsstöd.Uppgifter från PresstödsnämndenUtskottet har inhämtat uppgifter från Presstödsnämndenskansli om dess bedömning av de ekonomiska effekterna av enomläggning av utbetalningen av driftsstödet för år 1996.Utskottet har därvid begärt bedömning av effekterna dels avutbetalning enligt motionsförslaget, dels av utbetalning permånad i förskott resp. i efterskott.Presstödsnämnden har med utgångspunkt i att 413 miljonerkronor av anslaget avser och att räntenivånär beräknat att, jämfört med nuvarande ordning,utbetalning kvartalsvis i förskott skulle medföra en samladräntekostnad hos statsverket av ca samt attutbetalning i förskott skulle ge en kostnad av ca 1,6miljoner kronor. Utbetalning i efterskott skulle geen spareffekt för statsverket om ca . --Nämnden framhåller att för ett stort antal tidningsföretag enförändring av utbetalningsordningen till kvartal eller månad iförskott skulle ge en effekt långt utöver den som motsvararstatens räntekostnad, och nämnden bekräftar vad som anförs imotion K809 om kapitalsvaga företags av likviditetsproblemunder delar av året kraftigt tyngda finansnetto och resultat.I fråga om administrativa kostnader förklararPresstödsnämnden att beslut om driftsstödets storlek intebehöver fattas mer än en gång även om utbetalningendelas upp på och att de administrativamerkostnaderna för utbetalning en gång i kvartalet eller engång understiger om året.Utskottets bedömningTidpunkter för utbetalningEnligt utskottets uppfattning medför en uppdelning avutbetalningen av driftsstödet flera fördelar. För tidningarnamedför det de fördelar som nämns i motion K809, nämligen mindrebehov av dyrbar upplåning innan stödet betalasut. För staten innebär det en möjlighet att relativt snabbtstoppa utbetalningar till tidningar som upphört på grund avkonkurs eller annat. Möjligheterna för företag att spekulera ien stor juliutbetalning upphör. Utskottet anser attutbetalningar förstärker dessa fördelar förstatskassan och innebär en lägre räntekostnad jämförtmed kvartalsvisa utbetalningar. De nämnda fördelarna uppvägerenligt utskottets uppfattning de i sammanhanget marginelltökade ränte- och administrationskostnaderna för staten.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att utbetalningenav driftsstödet bör ske i förskott.Detta bör med anledning av motion K809 ges regeringen tillkänna. Det ankommer på regeringen att besluta om erforderligaändringar i presstödsförordningen.Anslagets storlekDen ändrade utbetalningsordningen för driftsstödet bör enligtvad utskottet ovan anfört inte medföra någon förändring avanslagets storlek.Någon sådan minskning av anslaget som begärs i motion K408till förmån för stödet till radio- och kassettidningar (C 37)kan enligt utskottets mening inte göras.Utskottet har ovan avstyrkt yrkanden i motionerna K806 ochK418 om avveckling av presstödet. Någon nedtrappning av stödetunder /96, som föreslås i yrkandena 3 och 4 imotion K806 och yrkande 7 i motion K418, bör till följd däravinte heller komma i fråga, och utskottet avstyrker dessayrkanden.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagtill medelsanvisning.Utvecklingsstöd till dagspressenAnslaget disponeras av i enlighet medbestämmelserna i presstödsförordningen. -- Utvecklingsstödinriktas på dagstidningar med svag ekonomi för att stimulerastrukturrationaliseringar i förpressledet. Stödet går tillförpressinvesteringar, till samverkan vid gemensammainvesteringar i tryckerianläggningar, till samverkan genomlegotryck och till övriga investeringar.I propositionen anges att regeringen i avvaktan på förslagfrån -94 inte är beredd att föreslå att någranya medel tillförs anslaget. Regeringen föreslår att förbudgetåret anvisas ett reservationsanslag på 1 000 kr.Regeringens förslag har i denna del inte föranlett någramotionsyrkanden.Utskottet tillstyrker förslaget.Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti tilldagspressenAnslaget disponeras av avstatliga garantier i enlighet med bestämmelserna ipresstödsförordningen. Nämnden får bevilja kreditgarantier tilldagspressen i sådan omfattning att det sammanlagda beloppet förutestående garantier uppgår till högst 300 miljoner kronor.Förluster till följd av infriade garantier minskar det tillåtnarambeloppet i motsvarande mån.Regeringen förutser för budgetåret ingen belastning påanslaget och föreslår ett förslagsanslag på 1 000 kr.Regeringens förslag i denna del har inte föranlett någramotionsyrkanden.Utskottet tillstyrker förslaget.Distributionsstöd till dagspressenAnslaget disponeras av i enlighet medbestämmelserna i presstödsförordningen. -- Distributionsstödlämnas till dagstidningar som samordnar sin distribution mednågon eller några andra tidningar.Regeringen föreslår med ledning av Presstödsnämndensberäkningar att till ändamålet för /96 anvisasett förslagsanslag på 109 500 000 kr.Regeringens förslag i denna del har inte föranlett någramotionsyrkanden.Utskottet tillstyrker förslaget.Stöd till radio- och kassettidningarBakgrundAnslaget disponeras av i enlighet medbestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd tillradio- och kassetttidningar.Målsättningen för verksamheten med radio- och kassettidningarformulerades i huvudsak av (prop.1987/88:145, bet. KU39, rskr. Den övergripandemålsättningen för stödet är att förbättra tillgången tillinnehållet i dagstidningar för synskadade och sådanafunktionshindrade som inte förmår hålla i eller bläddra i entidning.Enligt gällande ordning finns det två varianter i fråga omden redaktionella utformningen som berättigar till stöd.Huvudalternativet är separata förlagetrogna utgåvor som ges uti enskilda tidningsutgivares egen regi. av att material till sammanställning endast hämtas urtidningar, av vilka versioner sänds som radio- ellerkassettidningar, kan stöd lämnas också för sammanställdataltidningar som ges ut gemensamt av två eller fleradagstidningar i samverkan.För innevarande budgetår uppgår anslaget till114 (förslagsanslag). beräknardock enligt uppgift i propositionen utgifterna för dettabudgetår till ca 120 000 000 kr.Propositionen m.m.I propositionen pekar regeringen på att bland de delmål someftersträvades med verksamheten fanns att minst 50dagstidningar skulle komma att ges ut som taltidning. I denfördjupade prövning av verksamheten som gjordes i 1993 årsbudgetproposition (prop. 1992/93:100, bet. KU24, rskr. 239)slog regeringen fast att de mål som satts upp ihuvudsak hade uppnåtts. resultatanalysvisade bl.a. att 60 dagstidningar hade beviljats ersättning förtaltidningsutgivning.Antalet taltidningar har därefter enligt propositionenfortsatt att öka i snabb takt, och vid utgången av budgetåret1993/94 fanns 73 dagstidningar tillgängliga som taltidningar.Därefter har nämnden t.o.m. beviljatsändningstillstånd och fastställt preliminär ersättning förytterligare sju radiotidningar. har enligtpropositionen räknat med att under /96 tre--femradiotidningar kan tillkomma i systemet och ytterligare tvåeller tre tidningar i RATS-version. -- Regeringen påpekar attmed det ökade antalet taltidningar statens kostnader förverksamheten stigit kraftigt . Den största ochsnabbast växande utgiftsposten är ersättningen tilltidningsföretagen för utgivning av redigerade och intaladeradio- och kassettidningar.Regeringen framhåller att den snabba utbyggnaden avverksamheten med radio- och kassettidningar på flera sätt ärmycket glädjande och väl i överensstämmelse med de mål somsatts upp. I det närmaste hela landet täcks av någonradiotidning. Utbyggnaden har nått så långt att värdet av enfortsatt utbyggnad inte kan sägas stå i rimlig proportion tillde ytterligare ökade kostnader detta skulle medföra för staten.Mot denna bakgrund och med tanke på det rådandestatsfinansiella läget bör enligt regeringen stödet till radio-och kassettidningar ses över så att kostnaderna förverksamheten inte fortsätter att öka.Regeringen anser att utgångspunkten bör vara att statensutgifter för stöd till radio- och kassettidningar under nästabudgetår skall förbli på samma nivå som för innevarandebudgetår. Regeringen anser vidare att det bör ankomma påTaltidningsnämnden att göra den närmare fördelningen av medleninom denna kostnadsram och i enlighet med de av riksdagentidigare angivna målen för verksamheten. Mot bakgrund av denåterhållsamhet som bör prägla kostnadsutvecklingen för stödetanser regeringen att anslaget bör övergå till att blireservationsvis betecknat, och regeringen föreslår att förbudgetåret anvisas ett reservationsanslag på 191 700 000 kr.Regeringen anser vidare att stödförordningen bör ändras såatt stöd kan lämnas även för RATS-abonnemang som tecknas avinstitutioner, organisationer och vårdinrättningar som betjänarsynskadade.Från har inhämtats att ett projektplaneras för att klargöra de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för den framtida taltidningsverksamheten.MotionerDan () anför i motion 1994/95:K408 att frågan omsynskadades tillgång till dagspressen är en väsentligdemokratifråga och att stödet till radio- och kassettidningarär helt avgörande för synskadades och andra läshandikappadesmöjligheter till delaktighet i samhällslivet. Förslaget ibudgetpropositionen att den genomförda utbyggnaden nufår räcka är inte förenligt med strävan att stärka dehandikappades situation, utan fortsatta investeringar iverksamheten bör medges. Medel bör enligt motionärenomdisponeras för detta ändamål, och han yrkar att riksdagengenom motsvarande minskning av anslaget Driftsstöd tilldagspressen till Stöd till radio- och kassettidningar skallanvisa utöver vad regeringen föreslagit,eller således 201 700 000 kr.I motion 1994/95:K805 av och () framhåller motionärerna att ingen har ett samlat ansvareller ett ansvar för samordning i fråga om synskadades tillgångtill datorer. Motionärerna hänvisar till att det enligtTaltidningsnämnden finns möjligheter att vidgaanvändningsområdet för mottagarutrustning för för synskadade (RATS). Det är enligtmotionärerna sannolikt lämpligt att ställa datorer medtalsyntesfunktion till synskadades förfogande som ett allmänthandikapphjälpmedel. Motionärerna framhåller att regeringenenligt mening bör uppdra åt lämplig instansatt utveckla en allterminal för synskadade, vilken skulle kunnaanvändas för tidningsläsning och bokläsning, som arbetsredskapoch för att ge tillgång till databanker, uppslagsverk,telefonkatalog osv. I avvaktan på en sådan lösning bör varjemyndighet i sin egen upphandling beakta de samekonomiskaaspekterna vid tillhandahållande av datorer för synskadade frånett bredare perspektiv än det myndigheten primärt har attbevaka. Motionärerna begär att som sin mening skallge regeringen till känna vad som anförts i motionen omRATS-tekniken och en allterminal för synskadade.Tidigare bedömning av frågan i motion K805Utskottet behandlade en motsvarande motion om allterminal försynskadade m.m. under föregående . I sitt av riksdagengodkända betänkande 1993/94:KU27 delade utskottet motionärernasbedömning att en sådan terminal skulle kunna tjäna ettangeläget syfte. Enligt utskottets mening var emellertidförutsättningarna ännu alltför osäkra. Bl.a. behövde detekniska förutsättningarna och kostnadsmässiga konsekvensernautredas innan ett utvecklingsarbete kunde påbörjas.RATS-teknikens genomslagskraft bland de synskadade var också enfaktor som borde bedömas. Utskottet, som förutsatte attregeringen följde utvecklingen på området, var mot den angivnabakgrunden inte berett att tillstyrka motionen.Utskottets bedömningUtskottet, som ovan avstyrkt motion K408 i fråga om minskningav driftsstödet till dagspressen, delar regeringens bedömning ifråga om medelstilldelning och avstyrker motionen även såvittavser ökning av stödet till radio- och kassettidningar.Utskottet tillstyrker därmed propositionen i denna del.Beträffande den i motion K805 upptagna frågan vill utskottetpeka på att regeringen enligt propositionen anser att stödettill radio- och kassettidningar bör ses över. Utskottet harfrån inhämtat att ett projekt planeras inomdepartementet för att klargöra de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för den framtida taltidningsverksamheten.Utskottet vidhåller med det anförda sin tidigare bedömningoch avstyrker motionen.Bidrag till nyhetsinformation ochlitteraturEnligt stiftelsens stadgar, som fastställdes av regeringenden , har stiftelsen till ändamål att äga och ge uten nyhetstidning för begåvningshandikappade samt att ge utlättlästa böcker (LL-böcker). Verksamheten skall drivas utanvinstsyfte och inom ramen för ett avtal som träffas mellanstaten och stiftelsen. Det gällande avtalet avser perioden den1 --den 30 juni 1996.Regeringen föreslår att för budgetåret anvisas ettreservationsanslag på 19 500 000 kr.Regeringens förslag i denna del har inte föranlett någonmotion.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning.Radio- och TV-verketRadio- och har enligt förordningen (1994:729) medinstruktion för Radio- och till uppgift att besluta ifrågor om tillstånd, avgifter och registrering som rörljudradio- och televisionssändningar riktade till allmänheten ide fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annansärskilt angiven myndighet. Verket skall också följautvecklingen inom ljudradio- och televisionsområdet.Regeringen föreslår att för budgetåret anvisas ett ramanslagpå 11 130 000 kr.Regeringens förslag i denna del har inte föranlett någonmotion.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och och TV har enligt förordningen(1994:728) med instruktion för till uppgiftatt utöva tillsyn över efterlevnaden av regler försändningarnas innehåll i fråga om ljudradio- och TV-sändningartill allmänheten. I granskningen ingår kontroll av att ettföretag som på grund av tillstånd enligt 5 § radiolagen(1966:755) har rätt att sända radioprogram utövar denna rätt ienlighet med det avtal om programverksamheten som gäller mellanregeringen och företaget. Nämnden skall också följa innehålleti utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till densvenska allmänheten.Granskningsnämnden finansieras dels med anvisningar frånrundradiokontot, dels via statsbudgeten.Regeringen föreslår att /96 anvisas ett ramanslag på och attriksdagen godkänner att anvisas enmedelstilldelning från rundradiokontot på (inkl. moms), varav (inkl. moms), som nämndenhar att redovisa på statsbudgetens inkomstsida.Regeringens förslag i denna del har inte föranlett någonmotion.Utskottet har ingen erinran mot förslagen.Avveckling av , , ochStyrelsen för lokalradiotillståndAnslaget disponeras av den särskilde utredaren med uppdragatt fr.o.m. slutföra avvecklingen av de nämndaorganen.Regeringen föreslår att för budgetåret anvisas ett ramanslagpå 297 000 kr.Regeringens förslag i denna del har inte föranlett någonmotion.Utskottet tillstyrker förslaget. beträffande maktkoncentration inom massmediaatt avslår motion 1994/95:Kr265 yrkandena 10och 13,res. 1 (m, fp) - motiv.2. beträffande ägandet inom massmediaatt avslår motionerna 1994/95:K403 yrkande 2 och1994/95:K418 yrkande 5,res. 2 (m)res. 3 (fp)3. beträffande presstödet i allmänhetatt avslår motionerna 1994/95:K414, 1994/95:K417yrkande 1, 1994/95:K418 yrkande 6 och 1994/95:K806 yrkandena 1och 2,res. 4 (m)res. 5 (fp)4. beträffande anslag till m.m.att med bifall till propositionen tillPresstödsnämnden och /96 anvisar ett ramanslag på ,5. beträffande utbetalningen av driftsstödatt med anledning av motion 1994/95:K809 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. beträffande anslag till driftsstödatt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1994/95:K408 i denna del, 1994/95:K418 yrkande 7 och1994/95:K806 yrkandena 3 och 4 till Driftsstöd tilldagspressen för /96 anvisar ettförslagsanslag på ,res. 6 (m) - villk. 7 (fp) - villk. 57. beträffande anslag till utvecklingsstödatt med bifall till propositionen tillUtvecklingsstöd till dagspressen för /96anvisar ett reservationsanslag på ,8. beträffande anslag till förluster vid statligkreditgarantiatt med bifall till propositionen till Täckandeav förluster vid statlig kreditgaranti till dagspressen /96 anvisar ett förslagsanslag på ,9. beträffande anslag till distributionsstödatt med bifall till propositionen tillDistributionsstöd till dagspressen för /96anvisar ett förslagsanslag på ,10. beträffande anslag till radio- och kassettidningaratt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1994/95:K408 i denna del till Stöd till radio- ochkassetttidningar för /96 anvisar ettreservationsanslag på ,11. beträffande allterminal för synskadade m.m.att avslår motion 1994/95:K805,12. beträffande anslag till lättläst nyhetsinformationm.m.att med bifall till propositionen till för lättläst nyhetsinformation och litteraturför /96 anvisar ett reservationsanslag på19 ,13. beträffande anslag till Radio- och TV-verketatt med bifall till propositionen till Radio- ochTV-verket för /96 anvisar ett ramanslag på11 ,14. beträffande anslag till Granskningsnämndenatt med bifall till propositionendels till och TV /96 anvisar ett ramanslag på ,dels godkänner vad regeringen föreslår om enmedelstilldelning från rundradiokontot till Granskningsnämndenför /96 på (inkl. moms) somnämnden har att redovisa på statsbudgetens inkomstsida,15. beträffande anslag till viss avvecklingatt med bifall till propositionen till , , och Styrelsenför lokalradiotillstånd för /96 anvisar ettramanslag på 297 000 kr.Stockholm den 9 mars 1995På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (m), ToneTingsgård (s), (), (), (), (), (),(), (), () och (). Maktkoncentration inom massmedia (mom. 1)-- motiveringenBirgit (), (), (m),(), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Mångfald inom" och slutar med "i huvudsak tillgodosedda. "bort ha följande lydelse:Utskottet delar inte uppfattningen i motion Kr265 attkoncentrationstendenserna inom den kommersiella sektorn avradio- och TV-systemen är tydliga och hotar såväl mångfald somdemokrati. Utskottet anser inte heller att fri åsiktsbildningoch mångfald inom massmedia främjas genom regler enligt vad somanförs i motionen. Utskottet avstyrker yrkandena 10 och 13 imotionen.I fråga om det nytillsatta massmedierådet noterar utskottetatt det givits en permanent karaktär och tilldelats en raduppgifter. Bl.a. skall rådet enligt sina direktiv föreslååtgärder för att stärka mångfald och konkurrens och motverkaskadlig ägar- och maktkoncentration inom massmedierna. Rådethar också fått i uppgift att undersöka behov av och möjlighetertill frivilliga överenskommelser på mediemarknaden. I dendebatt som har förekommit om rådet i massmedia haranförts att det finns en risk att dessa uppgifter sammantagnager rådet en ställning av närmast myndighetsutövande slag påmassmedieområdet. Mot bakgrund av den centrala funktion sommassmedierna har i en demokrati har det ifrågasatts detlämpliga i att sådana uppgifter tilldelas ett organ utanformellt beslutsfattande funktioner och mot dessa svarandekontrollmöjligheter genom överklagande, JO-granskning m.m. Medhänsyn till de risker som rådets ställning och uppgifterinnebär avser utskottet att med uppmärksamhet följa rådetsverksamhet . Utskottet återkommer också i frågan isamband med granskningen av regeringen.2. Ägandet inom massmedia (mom. 2), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "I motion K418" och på s. 10 slutar med "i dennadel." bort ha följande lydelse:Fria och oberoende media är enligt utskottets uppfattning ettsjälvklart inslag i ett fritt och öppet samhälle. Mångfaldenger en utveckling av både media och samhällslivet i desshelhet. Friheten och oberoendet ger en ständig övervakning avden offentliga makten men också information och nyheter somingen kan stoppa. Utskottet anser att maktkoncentration inommediavärlden motverkas inte genom ägarbegränsningar utan genomen vidsträckt etablerings- och tryckfrihet. En utveckling moten lag som innehåller ägarbegränsningar kan enligt utskottetsmening inte godtas.Det anförda bör med bifall till motion K403 yrkande 2 gesregeringen till känna.