bet · GI01SkU28 · 1995-05-30 00:00:00 — Man kan utgå ifrån att många intebara överväger att minska sitt sparande i traditionella svenskaformer och övergå till annat svenskt sparande utan i ställetväljer utländska försäkringar, främst kapitalförsäkringar.Regeringen menar att det är en fördel om förslaget leder minskning av det totala sparandet. Detta är en felsyn. Ettstort sparande är angeläget för att säkerställa tillgången tillkapital för att motsvara de investeringar som är nödvändiga föratt klara förnyelsekraven inom näringslivet och för att i ettlängre perspektiv klara sysselsättning och välfärd.Slutligen kan det ifrågasättas om grundlagens krav påsärskilda skäl för retroaktivitet är uppfyllt i detta fall.Regeringen har t.ex. inte ansett det nödvändigt att använda sigav denna möjlighet när reavinstskatten återställdes , och vid en jämförelse ter sig skälen förretroaktivitet svagare i detta fall. Lagrådet anförde i sittyttrande att man kan "hysa viss tveksamhet om undantaget frånretroaktivitetsförbudet omfattar även denna situation". Mangodtog dock att särskilda skäl föreligger. Den tveksamhet somuttrycktes borde ha lett till att ikraftträdandet inte utformasså att det får retroaktiva verkningar.Med det anförda avstyrker vi regeringens förslag om enbegränsning av avdragsrätten för privata pensioner.dels vid moment 1 och moment 61 i motsvarande delhemställt1. beträffande privat pensionssparandeatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk57,1994/95:Sk59, 1994/95:Sk60 i denna del och 1994/95:Fi35yrkande 3 avslår proposition 1994/95:203 i denna del ochlägger regeringens skrivelse 1994/95:198 till handlingarna,61. beträffande lagförslagen såvitt avser privatpensionssparandeatt till följd av vad utskottet ovan anfört ochhemställt avslår det i proposition 1994/95:203 framlagdaförslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),2. Fastighetsskatt på lokaler (mom. 2 och mom. 61 imotsvarande del), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Fastighetsbeskattningsutredningen, som hade i uppgift attanalysera och beskriva de principiella utgångspunkterna förbeskattning av fastigheter, har bl.a. anfört attfastighetsskatten medför att skattemässig neutralitet inteuppnås mellan näringsfastigheter och annan näringsverksamhet ochatt fastighetsskatt därför inte får utgå på näringsfastighet(SOU 1994:57).Den föreslagna fastighetsskatten på industribyggnader kommeratt drabba mindre företag med svag lönsamhet särskilt hårt. Detkommer inte minst att gälla nystartade företag. Fastighetsskattpå kommersiella lokaler leder till högre lokalkostnader menkommer också att kapitaliseras i lägre fastighetspriser ochdärmed sämre förutsättningar att återhämta de stora förlusternainom den finansiella sektorn. Det är beklagligt att man på dettasätt inför skatt på arbetande kapital.En referensgrupp inom ramen för , bestående av personer verksamma inomfastighetssektorn och inom den finansiella sektorn, har uttalatatt det är just för de kommersiella fastigheterna somöverproduktionen varit som störst och att det kommer att ta långtid för marknaden att återhämta sig. Det är därför enligtgruppen viktigt att inte ytterligare fördröja återhämtningengenom införandet av en fastighetsskatt. En sådan åtgärd skulleenligt dem få betydande negativa effekter för sysselsättningen iden redan hårt drabbade byggbranschen och ökar dessutom riskernaför nya kreditförluster. Gruppen framhåller också behovet av enlångsiktigt trovärdig politik som en förutsättning för att påsikt kunna få ner ränteläget och därigenom påverka den absolutviktigaste kostnadsposten för fastighetsmarknaden.Det är enligt vår mening anmärkningsvärt att regeringensamtidigt som man höjer och breddar fastighetsskatten föreslårsärskilda åtgärder som syftar till att stimulera byggsektorngenom bidrag. Engångsåtgärder på några miljarder kronor som integer önskade effekter ställs emot varaktiga skattehöjningar påungefär . En stabilisering och uppgångi byggsektorn förutsätter i stället en stabil och trovärdigpolitik som skulle ha givit förutsättningar för långsiktigainvesteringar i byggnader såväl inom näringslivet som vad gällerbostäder. Regeringens förslag verkar i rakt motsatt riktning.Vi har finansierat EU-avgiften fullt i våra budgetförslag ochavvisar därför förslaget om en fastighetsskatt på lokaler. Iföljande reservation avvisar vi även förslaget om enfastighetsskatt på industrifastigheter.dels vid moment 2 och moment 61 i motsvarande delhemställt2. beträffande fastighetsskatt på lokaleratt med bifall till motionerna 1994/95:Sk58yrkande 7 i denna del, 1994/95:Sk60 i denna del och1994/95:Fi44 yrkande 12 i denna del och med anledning avmotionerna 1994/95:Sk328 yrkande 17 i denna del och1994/95:Sk350 yrkande 4 i denna del avslår proposition1994/95:203 i denna del,61. beträffande lagförslagen såvitt avser fastighetsskattpå lokaleratt till följd av vad utskottet ovan anfört ochhemställt avslår det i proposition 1994/95:203 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt såvitt avser 3 § första stycket c),3. Fastighetsskatt på industrifastigheter (mom. 3 och mom. 61i motsvarande del)(), (), (), () och () hardels anfört följande:En särskild skatt på industrifastigheter är att betrakta somen skatt på arbetande kapital och drabbar särskilt mindre ochmedelstora företag.Förslaget om en fastighetsskatt på industrifastigheter harflera gånger framförts av men avvisats avSocialdemokraterna med argumentet att särskilt mindre ochmedelstora industriföretag skulle drabbas negativt.Vi beklagar att regeringen nu fallit till föga och avvisar förvår del förslaget.dels vid moment 3 och moment 61 i motsvarande delhemställt3. beträffande fastighetsskatt på industrifastigheteratt med bifall till motionerna 1994/95:Sk58yrkande 7 i denna del, 1994/95:Sk60 i denna del och1994/95:Fi44 yrkande 12 i denna del och med anledning avmotionerna 1994/95:Sk328 yrkande 17 i denna del och1994/95:Sk350 yrkande 4 i denna del avslår proposition1994/95:203 i denna del,61. beträffande lagförslagen såvitt avser fastighetsskattpå industrifastigheteratt till följd av vad utskottet ovan anfört ochhemställt avslår det i proposition 1994/95:203 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt såvitt avser 1 § och 3 § första stycket d),4. Fastighetsskatt på jord- och skogsbruk (mom. 6)(), (), (), (), () och MichaelStjernström (kds) hardels anfört följande:En eventuell fastighetsskatt på jord- och skogsbruk skulleinnebära att en snedvridning drabbar även dessa näringar. Genomatt skatten riktas mot företagets tillgångar och inte mot desslöpande inkomster i form av vinst höjs ribban för mindre ochmedelstora företag med svag lönsamhet. Inom jord- och skogsbrukfinns många små företag. Det är därför viktigt att jord- ochskogsbruk inte beläggs med fastighetsskatt.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 6 hemställt6. beträffande fastighetsskatt på jord- och skogsbrukatt med anledning av motionerna 1994/95:Sk316,1994/95:Sk323, 1994/95:Sk325, 1994/95:Sk328 yrkande 17 idenna del, 1994/95:Sk337, 1994/95:Sk338, 1994/95:Sk347,1994/95:Sk349 yrkande 16, 1994/95:Sk350 yrkande 4 i dennadel, 1994/95:Sk671 yrkande 4, 1994/95:Fi212 yrkande 28,1994/95:Jo202 yrkande 5, 1994/95:Jo260 yrkande 2,1994/95:Jo262 yrkande 4, 1994/95:Jo263 yrkande 13 och1994/95:Jo305 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,5. Naturvårdsavgift (mom. 7)(), (), (),() och () hardels anfört följande:Tankarna på en naturvårdsavgift för att finansiera nyareservatsbildningar måste avvisas. Statliga markköp är intenågot som det ankommer på de enskilda markägarna att finansiera.Sektorsansvaret urholkas om det används för att motivera skattersom egentligen har sin grund i statens ekonomiska problem.De frivilliga satsningar som görs inom skogsbruketriskerar att tillintetgöras om sådana skatter införs. Det skulleskada naturvårdsintresset eftersom de frivilliga åtagandenautgör grundförutsättningarna för en totalt sett godnaturvårdshänsyn inom skogsbruket.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 7 hemställt7. beträffande naturvårdsavgiftatt med anledning av motion 1994/95:Jo305 yrkande5 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,6. Fastighetsskatt på småhus och hyreshus (mom. 8)(), (), (), () och () hardels anfört följande:Hösten 1994 genomdrev den nya regeringen en höjning avfastighetsskatten för bostäder från till fr.o.m. den1 . Som skäl härför angavs att den överenskommelsesom träffades 1992 om en nedtrappning av bostadssubventionernamed inte skulle genomföras och att enmotsvarande budgetförstärkning i stället borde tas ut genom höjdfastighetsskatt. Regeringen väljer således att öka de offentligautgifterna och finansiera detta genom en skattehöjning somdrabbar allt boende.Vi anser att beslut att höja fastighetsskatten börrivas upp och att regeringen bör återkomma till medförslag till de lagändringar som behövs.dels vid moment 8 hemställt8. beträffande fastighetsskatt på småhus och hyreshusatt med anledning av motionerna 1994/95:Sk58yrkande 8, 1994/95:Sk328 yrkande 16, 1994/95:Sk349 yrkande15 och 1994/95:Bo411 yrkande 12 hos regeringen begär ettförslag som innebär att fastighetsskatten för småhus är 1,5 %också efter ,7. Schablonintäktsbeskattning, m.m. (mom. 9 och mom. 10), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:En utgångspunkt för beskattningen av fastigheter bör vara attden skall grunda sig på den löpande avkastningen och attneutralitet skall råda mellan olika upplåtelseformer.Fastighetsskatten för bostäder bör därför ersättas meden schablonintäkt som tas till beskattning i inkomstslagetkapital. bör hos regeringen begära ett förslag avdenna innebörd.För att utjämna de regionala skillnaderna och mildra skattenytterligare bör markvärdet t.ex. kunna begränsas till 100 000 krvid taxeringen av småhus. En motsvarande ändring bör göras vidbeskattningen av andra bostäder. Det anförda bör somsin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 9 och moment 10 hemställt9. beträffande markvärdet vid beräkning av fastighetsskattatt med anledning av motion 1994/95:Sk321 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,10. beträffande schablonintäktsbeskattningatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk328yrkande 18 och 1994/95:Bo411 yrkande 13 hos regeringen begärett förslag som innebär att fastighetsskatten på bostäderersätts med en schablonintäkt,8. Tomträttsinnehavares fastighetsskatt (mom. 12)(), (), (), () och () hardels anfört följande:Det är orimligt att en tomträttsinnehavare skall betalafastighetsskatt för mark som han inte äger utan endast inneharmed nyttjanderätt. Den grundläggande principen vad gällerfastighetsskatt är att skatten tas ut av ägaren. I enlighet meddetta bör naturligtvis tomträttsinnehavaren betala skatt för denbyggnad som han äger men inte för marken. Regeringen bör lämnariksdagen förslag om de regelförändringar som behövs för atttomträttsinnehavarna inte skall behöva betala fastighetsskattför tomtmarken. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 12 hemställt12. beträffande tomträttsinnehavares fastighetsskattatt med bifall till motion 1994/95:Sk304 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,9. Bostadsrättsinnehavares ränteavdrag (mom. 13)(), (), (), () och () hardels anfört följande:Såväl i det nya som i det gamla räntebidragssystemet harbostadsrättsföreningar kompenserats för de sämreränteavdragsmöjligheterna med ett högre räntebidrag. Den dagräntebidrag inte längre utgår erhåller dockbostadsrättsföreningen ingen kostnadslindring alls på den skuldsom ligger i föreningen, medan egnahemsägaren fortfarande fåravdrag för kapitalkostnader i inkomstslaget kapital.För att dessa skillnader på skall utjämnas börregeringen skyndsamt utreda möjligheterna att medgebostadsrättsinnehavare avdrag för sin andel ibostadsrättsföreningens räntekostnader. En sådan förändringskulle eliminera behovet av större räntebidrag för bostadsrätterän för egnahem, och bidragen skulle kunna göras oberoende avfaktiska lån även för bostadsrätter, vilket skulle göra detlönsamt med större egna insatser i bostadsrätter.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 13 hemställt13. beträffande bostadsrättsinnehavares ränteavdragatt med bifall till motion Sk312 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,10. Reparationsavdrag (mom. 14), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Problemen med svartjobb och åtföljande ekonomisk brottslighetskulle motverkas genom ett avdrag för reparation och underhållav egnahem vid inkomsttaxeringen. Ett sådant avdrag skulle ocksåkunna öka statens skatteinkomster genom att svartjobben minskar.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 14 hemställt14. beträffande reparationsavdragatt med bifall till motion 1994/95:Sk324 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,11. Attraktiva områden (mom. 15)(), (), (), (), (), () och () hardels anfört följande:I skärgården och andra områden som berörs av kraftigahöjningar av fastighetsvärdena kan den höjda fastighetsskatt somföljer av detta förhållande utgöra ett problem. Problemet harunder senare år berörts inom ramen för flera olika utredningar,men någon lösning har inte presenterats.Enligt vår mening bör nu prioritera arbetet med attfinna en lösning på de problem som fastighetsskatten kan föramed sig i vissa attraktiva lägen.Vi föreslår att hos regeringen begär en utredningmed uppgift att göra en förutsättningslös genomgång avfastighetsbeskattningens effekter på bl.a. skärgårdsbefolkningenoch ange möjliga lösningar.dels vid moment 15 hemställt15. beträffande attraktiva områdenatt med anledning av motionerna 1994/95:Sk319yrkande 3, 1994/95:Sk340, 1994/95:Sk346, 1994/95:A404yrkande 4, 1994/95:A471 yrkande 3 och 1994/95:A472 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,12. Taxering av jordbruk (mom. 16), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Fastighetstaxeringen har medfört särskilda problem i fråga omjordbruk som ligger i närheten av tätorter. Problemetsammanhänger med att avstyckningar för andra ändamål än jordbruki vanlig bemärkelse säljs till höga priser och drar med sigvärdena för vanliga granngårdar till en alltför hög nivå. Somframhålls i motion Sk306 kan detta innebära en betydande extraekonomisk börda som gör det svårt för många jordbrukare attfortsätta och verka på sina gårdar. Detta kan i förlängningeninnebära att landsbygden utarmas.Vi instämmer i motionärernas uppfattning att nuvarande reglerför fastighetstaxeringen bör ses över så att problem av dettaslag kan undvikas.dels vid moment 16 hemställt16. beträffande taxering av jordbrukatt med bifall till motion 1994/95:Sk306 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,13. Koldioxidskatt och elskatt (mom. 17), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Regeringens förslag om höjd skatt på koldioxid och el drabbarhushållen i form av ytterligare prisökningar på bensin,eldningsolja m.m. Vi har anvisat en annan finansiering ochavvisar därför förslaget.Det är inte uteslutet att den miljörelaterade beskattningenskall skärpas. En sådan skärpning bör i så fall kombineras medskattesänkningar på andra områden. Beslut om detta böremellertid inte tas förrän ett tillfredsställande underlag harredovisats från (Fi 1994:04).dels vid moment 17 hemställt17. beträffande koldioxidskatt och elskattatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk58yrkande 1 i denna del, 1994/95:Sk60 i denna del och1994/95:Sk61 yrkande 1 och med avslag på motionerna1994/95:Sk63 yrkandena 1 och 3, 1994/95:Sk341 yrkande 35,1994/95:Sk654 yrkandena 1 och 5, 1994/95:Fi33 yrkande 10 idenna del, 1994/95:Fi44 yrkande 4, 1994/95:Fi212 yrkande 10och 1994/95:N451 yrkande 1 och med avslag på proposition1994/95:203 i denna del inte godtar regeringens förslag omhöjd koldioxidskatt och elskatt,14. Koldioxidskatt och elskatt (mom. 17)() hardels anfört följande:Folkpartiet liberalerna har en skärpning av vissa miljöskatter-- koldioxid och tobak -- som en delfinansiering av enomfattande sänkning av arbetsgivaravgifterna för den privatatjänstesektorn. Vi skulle föredra att sänka mervärdesskatten påtjänster men detta är inte möjligt av hänsyn tillEU-bestämmelser. Vi anser det emellertid nödvändigt ochangeläget att driver på för att göra en sådandifferentiering av mervärdesskatten möjlig inom ramen för EU-samarbetet.Sverige har emellertid inte råd att vänta med hänsyn till detallvarliga läget på arbetsmarknaden. Därför har Folkpartietliberalerna föreslagit att arbetsgivaravgifterna sänks för denprivata tjänstesektorn. Det första steget omfattar drygt 6miljarder kronor och därefter tas ett lika stortsteg med ytterligare . Eftersomden privata tjänstesektorn svarar för avarbetstillfällena i skulle detta innebära attarbetsgivaravgifterna sänks med ca 3,5 procentenhetervid respektive tillfälle, eller sammantaget med ca 7procentenheter.Som en delfinansiering av denna stora skattesänkning föreslårvi att skatten på koldioxid höjs med ca utöverregeringens förslag. I steg två bör koldioxidskatten höjas medytterligare . Av hänsyn till företagandetsinternationella rörlighet bedömer vi att en störreskattebelastning inte är möjlig. Regeringen börfå återkomma med ett förslag.dels vid moment 17 hemställt17. beträffande koldioxidskatt och elskattatt med bifall till motion 1994/95:Fi44 yrkande 4,med anledning av motionerna 1994/95:Sk63 yrkande 1,1994/95:Sk341yrkande 35, 1994/95:Sk654 yrkande 1, 1994/95:Fi33 yrkande 10idenna del och 1994/95:Fi212 yrkande 10 och med avslag påmotionerna 1994/95:Sk58 yrkande 1 i denna del, 1994/95:Sk60idenna del, 1994/95:Sk61 yrkande 1, 1994/95:Sk63 yrkande 3,1994/95:Sk654 yrkande 5, 1994/95:N451 yrkande 1dels godtar regeringens förslag om höjd koldioxidskatt ochelskatt,dels hos regeringen begär ett förslag som innebär attkoldioxidskatten höjs med ytterligare i tvåsteg för att finansiera en sänkning av arbetsgivaravgifterna,15. Koldioxidskatt och elskatt (mom. 17)() hardels anfört följande:I motioner läggs en rad förslag i avsikt attskärpa den gröna profilen i skattesystem. Förslagen äravpassade så att en miljömedveten riksdag nu skall kunna samlasig till en positiv majoritet. ser det somnödvändigt att öka skatteuttaget på energi och sådankonsumtion som påverkar miljön i negativ riktning.Koldioxidskatten bör enligt vad som föreslås i dessa motionerhöjas , vilket motsvarar ca per kg koldioxid.Enligt min mening bör hos regeringen begära ettförslag som innebär att koldioxidskatten höjs den 1januari 1996. I avvaktan på ett sådant förslag kan det aktuellaförslaget godtas.dels vid moment 17 hemställt17. beträffande koldioxidskatt och elskattatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk341yrkande 35 och 1994/95:Fi33 yrkande 10 i denna del, medanledning av motionerna 1994/95:Sk63 yrkandena 1 och 3,1994/95:Sk654 yrkandena 1 och 5, 1994/95:Fi44 yrkande 4,1994/95:Fi212 yrkande 10 och 1994/95:N451 yrkande 1 och medavslag på motionerna 1994/95:Sk58 yrkande 1 i denna del,1994/95:Sk60 i denna del och 1994/95:Sk61 yrkande 1dels godtar regeringens förslag om höjd koldioxidskatt ochelskatt,dels hos regeringen begär ett förslag som innebär attkoldioxidskatten höjs ytterligare ,16. Koldioxidskatt och elskatt (mom. 17)() hardels anfört följande:I motionerna från de gröna anförs attenergiskatten i första hand bör vara en råvarurelaterad skatt.De fossila bränslena härrör från naturresurser som förekommer ibegränsad utsträckning. En hög energiskatt stimulerar tilleffektivare hushållning med dessa begränsade resurser.Beskattningen av en viss energiråvara bör vara densamma oaktatvar den används för att undgå snedvridningar av konkurrensenmellan företag och andra brister i ekonomin.Enligt de gröna är koldioxidskatten enutsläppsskatt som bör träffa alla utsläpp av koldioxid somadderar till koldioxidhalten i atmosfären med lika kraft. En högkoldioxidskatt stimulerar till snabbare övergång tillbiobränslen eller annan icke fossilbränslebaseradenergianvändning. Koldioxidskatten bör även utvidgas till attgälla elproduktion med fossila bränslen och skattesatsen skallvara lika oavsett vilken slags kraftproduktion eller industridet är fråga om.Miljöpartiet de gröna föreslår att koldioxidskatten höjs till50 öre/kg koldioxid och utvidgas till elproduktion.Enligt min mening bör hos regeringen begära förslagom de ändringar som redovisats.dels vid moment 17 hemställt17. beträffande koldioxidskatt och elskattatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk63yrkandena 1 och 3, 1994/95:Sk654 yrkandena 1 och 5 och1994/95:Fi212 yrkande 10, med anledning av motionerna1994/95:Sk341 yrkande 35, 1994/95:Fi33 yrkande 10 i dennadel, 1994/95:Fi44 yrkande 4 och 1994/95:N451 yrkande 1 ochmed avslag på motionerna 1994/95:Sk58 yrkande 1 i denna del,1994/95:Sk60 i denna del och 1994/95:Sk61 yrkande 1dels godtar regeringens förslag om höjd koldioxidskatt ochelskatt,dels hos regeringen begär ett skyndsamt förslag sominnebär att koldioxidskatten höjs till och utgår påelproduktion,17. Industrins energiskatter (mom. 18), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Regeringens olika förslag i proposition skatteroch ändrade regler riktar sig i stor utsträckning mot industrinoch medför i vissa delar kraftiga kostnadsökningar. Den höjdakoldioxidskatten, produktionsskatterna på el,drivmedelsbeskattningen av arbetsfordon inom industrin och detdelvisa slopandet av den särskilda nedsättningsregeln (den s.k.1,2-procentsregeln) för energiintensiv industri, m.m. utgörenligt vår mening exempel på skattehöjningar som slår motSveriges konkurrensförmåga och möjligheten att utveckla enslagkraftig industrisektor.Vid sidan av de förslag som läggs fram i propositionenaviseras dessutom en fördubbling av industrins energiskatter.Denna fördubbling sägs ingå i finansieringen av EU-avgiftentrots att denna numera är fullt finansierad med skattehöjningarpå . Enligt vår mening skulle ytterligarekraftiga höjningar av industrins energiskatter kunna få svårakonsekvenser för ekonomi. Någon höjning bör därför integenomföras. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 18 hemställt18. beträffande industrins energiskatteratt med avslag på motionerna 1994/95:Sk63 yrkande2, Sk341 yrkande 33, 1994/95:Sk654 yrkandena 4, 6 och 7,1994/95:Fi33 yrkande 10 i denna del och och 1994/95:Fi212yrkandena 11 och 12 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,18. Industrins energiskatter (mom. 18)() hardels anfört följande:Miljöskäl och resurshushållningsskäl talar för att industrinsskatter bör höjas från den låga nivå som regeringen drevigenom ock som alltjämt tillämpas. En uthålligindustripolitik kan inte bygga på att industrin skall stimulerasmed låga priser på el eller andra energikällor. Det ärvisserligen riktigt att de svenska energiskatterna var höga, mendetta kompenseras av att de svenska elpriserna är mycket lågavid en internationell jämförelse.Vänsterpartiet anser att industrins koldioxidskatt bör höjastill hälften av den allmänna nivån och har också ingått enöverenskommelse med Socialdemokraterna om en sådan höjning. Somredovisas i propositionen pågår nu överväganden inomregeringskansliet med denna inriktning.Vi menar att en motsvarande höjning bör genomföras när detgäller industrins elkraft och anser att det är rimligt atttillverkningsindustrins energiskatt på elkraft höjs till en nivåsom motsvarar hälften av den skatt som hushållen betalar. Ävendenna förändring bör genomföras . Regeringenbör återkomma med ett förslag av denna innebörd.dels vid moment 18 hemställt18. beträffande industrins energiskatteratt med bifall till motion 1994/95:Sk341 yrkande33 och med avslag på motionerna 1994/95:Sk63 yrkande 2,1994/95:Sk654 yrkandena 4, 6 och 7, 1994/95:Fi33 yrkande 10i denna del och 1994/95:Fi212 yrkandena 11 och 12 hosregeringen begär ett förslag som innebär att industrin skallerlägga halv energiskatt för elkraft,19.