bet · GI01NU22 · 1995-04-06 00:00:00 — I de fortsattaförhandlingarna om tjänstehandeln måste stödjau-ländernas ekonomiska självständighet och rätt till utveckling,sägs det i motionen. I vissa delar kommer EU att varaförhandlingspart; därför måste även inom EU arbeta föratt förbättra handelsvillkor, heter det vidare.Protektionism och handelshinder i i-länderna slår hårt motu-ländernas produkter, betonas det i motion 1994/95:U232 (c).Det måste vara en fråga av högsta prioritet inom SverigesEU-politik att åstadkomma mer gynnsamma handelsvillkor föru-länderna, framhåller motionärerna. Vidare påpekas att det ärangeläget med en uppföljning av påverkan påu-ländernas handel. måste tillåtas skydda sig motexploatering och få stöd till t.ex. miljöanpassad produktion,sägs det vidare i motionen. Kompletterande överenskommelser ärnödvändiga för att stärka position. Motionärernaanför att FN:s handels- och utvecklingskonferens () har enviktig funktion i detta arbete och att bör verka för attdenna organisation får nödvändiga resurser.EU för en på många sätt protektionistisk politik till förfånginte bara för befolkning utan också förEU-medborgarna som tvingas betala onödigt höga priser, heter deti motion 1994/95:N273 (fp). Den måste gåfrämst bland de EU-länder som vill minska protektionismen, ansermotionärerna.Utskottet behandlade handelspolitiken i förhållande tillu-länderna i ett betänkande om anslutningentill (bet. 1994/95:NU8 s. 6). Därhänvisades bl.a. till att statsrådet framhållitatt strävan är att de preferenssystem som EU har föru-länderna utformas på ett sätt som ger dessa länder störstamöjliga marknadstillträde. Utskottet noterade att iflera avseenden påverkats av intressen och attu-länderna fått särskilda övergångsregler m.m. Med åberopande avde uttalanden som gjorts från regeringens sida fann utskottetdet otvetydigt att skulle komma att verka för attberättigade u-landsintressen skulle tillvaratas såväl inom EUsom inom WTO.I den utrikespolitiska debatten uttaladeutrikesminister att är enfrihandelsnation och att EU:s handelspolitik i stora dragöverensstämmer med den traditionella svenska politiken (prot.1994/95:64). Hon framhöll vidare att på de områden där EU:shandelspolitik är mer restriktiv, främst på textil- ochjordbruksområdena, skall verka för liberaliseringar.Detta är inte minst viktigt för länderna i tredje världen,underströk utrikesministern. Hon nämnde också att inomEU verkar för att underlätta importen av produkter från denordafrikanska länderna, eftersom handelspolitiska lättnader ihög grad kan väntas gynna dessa länders utveckling.Inom EU har en översyn gjorts av tullpreferenssystemet(GSP). har kraftfullt drivit linjen att få en så liberalordning som möjligt och också nått vissa framgångar. En annanfråga av stor betydelse är tillämpningen avantidumpningsåtgärder. EU tillgriper sådan åtgärder relativtfrekvent, vilket bl.a. drabbar . hade vidinträdet i EU inga åtgärder av denna typ i kraft. Sverigekommer, enligt uppgift, att aktivt verka för att begränsaanvändningen av dessa instrument och har också tagit initiativtill att det inom EU skall göras en konsekvensanalys av EU:shandelspolitiska instrument.Utskottet vill understryka att frihandel är en avgörandedrivkraft för den globala utvecklingen. Enligt utskottetsuppfattning främjas utveckling bäst genom enkonsekvent bedriven frihandelspolitik, som syftar till att efterhand ge dem fritt tillträde till i-ländernas marknader.Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning, nämligen att deuttalanden som gjorts från regeringens sida visar att Sverigeotvetydigt kommer att verka för att berättigade u-landsintressenskall tillvaratas såväl inom EU som inom WTO. Detta ligger väl ilinje med vad som anförs i de motioner som väckts i frågan.Enligt utskottets uppfattning är de aktuella motionerna därmed ihuvudsak tillgodosedda. Det saknas därför anledning förriksdagen att göra något uttalande i frågan. Motionerna avstyrksi berörda delar.Handel och miljöDet är av största vikt att den globala handelsliberaliseringenfortsätter, sägs det vidare i budgetpropositionen (bil. 4 s. 8).En prioriterad uppgift är att förbereda förhandlingar om destora framtidsfrågorna och då främst frågan om handel och miljö.I motion 1994/95:K224 (kds) anförs att genom sittmedlemskap i aktivt bör verka för att förbättra EU:sgemensamma miljöpolitik. EU måste även förstärka sin roll somtung internationell aktör inom miljöområdet, heter det. Enförsta viktig uppgift blir, enligt motionärerna, att främjaupprättandet av ett enhetligt miljöreglemente inom WTO.I motion 1994/95:U502 (mp) föreslås att inom EU skallarbeta för ökad frihandel med miljömässiga skyddsklausuler.Reglerna för internationell handel måste systematiskt omformasså att de underlättar -- och inte försvårar -- en omställningtill en ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling, betonas det imotion 1994/95:Jo641 (c). Där sägs vidare att bör ökaansträngningarna att möjligt få i gång förhandlingar iWTO:s miljökommitté. Dessa skall syfta till sådana ändringar ireglerna att handelsåtgärder i internationella miljöavtal --framförhandlade inom FN:s område -- med automatik skall varaerkända av /WTO. Motionärerna anser vidare att medkraft måste verka för att miljöavtal överordnas handelsreglerna.Sverige bör också tillse, sägs det i motionen, att en viktiguppgift för miljökommittén blir att göra enmiljökonsekvensbeskrivning av . I motionenunderstryks att det nordiska samarbetet har varit av stort värdei arbetet med frågor om miljö och handel i . Detta samarbetebör fortsätta för att påverka när det gällerEU:s agerande i WTO, anser motionärerna.I motion 1994/95:N271 (mp) sägs att världshandeln för med siggoda effekter, men den utgör också ett miljöproblem av storamått. Ett problem med frihandeln är att det, enligtmotionärerna, uppfattas som ett handelshinder att ställa sammakrav på importerade som på inhemska produkter. Det måste blitillåtet att ställa samma miljökrav på alla produkter, ansermotionärerna.Substitutionsprincipen och försiktighetsprincipen måsteaccepteras inom /WTO och ges en framskjuten plats iregelverken, hävdas det i motion 1994/95:Jo687 (mp).Substitutionsprincipen innebär enligt lagen (1985:426) omkemiska produkter att produkter skall undvikas om de kanersättas med mindre farliga produkter. Principen finns, enligtmotionärerna, inskriven i EU:s miljöprogram och i Agenda 21.Detta gäller även för försiktighetsprincipen, som innebär att envara inte är tillåten förrän den bevisligen är ofarlig eller ivart fall inte mer farlig än vad samhället kan acceptera, sägsdet i motionen.Också frågan om handel och miljö behandlades av utskottetsenast i samband med ställningstagandet tillSveriges anslutning till (bet.1994/95:NU8). Utskottet konstaterade att förhandlingsresultatetvisade att hänsyn tagits till miljöaspekter på flera områden. Iavtalets ingress markeras att medlemmarna skall medge optimaltutnyttjande av världens resurser i enlighet med målsättningen omen hållbar utveckling i syfte att skydda och bevara miljön. Dethänvisades till att det i propositionen om anslutning tillVärldshandelsorganisationen (prop. 1994/95:35) sägs att det ärviktigt att det i /WTO ges utrymme för åtgärder somöverenskommits inom ramen för internationella miljökonventioner.Utskottet framhöll att strävan efter en miljömässigt hållbarutveckling måste ges hög prioritet vid utformningen avhandelspolitiken och att detta även kommit till uttryck iWTO-avtalet och i uttalanden från regeringens sida.WTO-avtalet hindrar inte ett land att vidta miljöåtgärder sompåverkar handeln, förutsatt att dessa inte diskriminerarprodukter från andra länder. Avtalet tillåter att länder införhandelsrestriktioner då sådana anses nödvändiga för att skyddamänniskors, djurs eller växters liv eller hälsa. Detta skall dåske på ett sätt som dels inte diskriminerar enskildamedlemsländer, dels hindrar den fria handeln så litet möjligt.I regeringens skrivelse till om det svenskamiljöarbetet inom EU (skr. 1994/95:167 s. 39) sägs att imiljö- och handelsfrågor bör försöka påverka EU:s agerande i enmiljö- och frihandelsvänlig riktning så att handeln bidrar hållbar utveckling. Det heter vidare att börprioritera att villkoren för arbetet inom miljö- ochhandelsområdena blir ömsesidigt erkända samt att internationellamiljöavtal som slutits multilateralt och under FN får sammastatus som de internationella handelsavtalen. Vidare anserregeringen att miljökrav bör utformas så att de inte blirdiskriminerande mot andra länder samt attmiljökonsekvensbeskrivningar bör göras av nya handelsavtal.Enligt vad utskottet erfarit avser att verka för attWTO:s regelverk skall förändras så att möjlighet ges att inomramen för multilaterala miljökonventioner vidta handelsåtgärderbaserade på process- och produktionsmetoder.I linje med vad som sägs i den nämnda skrivelsen deltarSverige aktivt i de förhandlingar som inletts inom ramen förWTO:s kommitté för handel och miljö. Dessa syftar till att görahandelssystemet och miljöskyddet ömsesidigt stödjande. En försvensk del prioriterad fråga är att i handelsregelverket tillåtahandelsåtgärder vidtagna inom ramen för multilateralamiljökonventioner.En miljökonsekvensbedömning av WTO-avtalen har redan påbörjatsinom ramen för FN:s miljöprogram (United Nations EnvironmentalProgram, ).I och med och medlemskap i kan detnordiska samarbetet inte helt bedrivas på samma sätt somtidigare. I den nämnda utrikespolitiska debatten underströkutrikesminister att det förhållandet att står utanför EU ökat betydelsen av detnordiska samarbetet. Hon påpekade att en översyn nu görs avformerna för samarbetet (prot. 1994/95:64).Då det gäller substitutions- och försiktighetsprinciperna kannoteras att regeringen enligt skrivelsen om det svenskamiljöarbetet inom EU kommer att arbeta för att dessa principerskall accepteras inom EU. reglerar emellertid intenationers miljöpolitik varken med avseende på substitutions-eller försiktighetsprincipen. Det finns heller ingetmotsatsförhållande mellan och dessa principer.Utskottet står fast vid sin tidigare intagna ståndpunkt,nämligen att strävan efter en miljömässigt hållbar utvecklingmåste ges en hög prioritet vid utformningen av handelspolitiken.Detta har kommit till uttryck i och i olikauttalanden från regeringens sida. Av den redogörelsenframgår att regeringen verkar för att handels- ochmiljöpolitiken skall vara ömsesidigt stödjande och atthandelsåtgärder skall kunna vidtas inte endast, som förnärvarande, mot miljöskadliga produkter utan även mot process-och produktionsmetoder. Utskottet vill här, i likhet medregeringen, understryka att miljökraven måste utformas så att deinte blir diskriminerande mot andra länder. En viktigutgångspunkt är vidare att motverka protektionism och attsäkerställa stabila förutsättningar i handelssystemet. Detligger dessutom i intresse -- som ett litetutrikeshandelsberoende land -- att tillse att i de fallhandelsåtgärder är motiverade dessa vidtas efter internationellaöverenskommelser och att åtgärder vidtagna ensidigt av enskildaländer inte godtas. Vad som anförts överensstämmer i storutsträckning med vad som kommer till uttryck i motionerna1994/95:K224 (kds), 1994/95:U502 (mp), 1994/95:N271 (mp) och1994/95:Jo641 (c) i nu aktuella delar. Det saknas därföranledning för att göra något uttalande i frågan.Utskottet avstyrker nu berörda motionsyrkanden.Då det så gäller yrkandena i motion 1994/95:Jo641 (c) ommiljökonsekvensbeskrivningar av och om nordisktsamarbete när det gäller handel och miljö, vill utskottethänvisa till att en bedömning av inletts inom FN:sram och att regeringen påbörjat en översyn av formerna för detnordiska samarbetet. Motionen är även härvidlag väsentligentillgodosedd och avstyrks därför också i dessa delar avutskottet.Av den lämnade redogörelsen har vidare framgått att Sverigeavser verka för att substitutions- och försiktighetsprincipernaskall tillämpas inom EU:s miljöpolitik. När detta får genomslaginnebär det också att dessa principer kommer att få betydelseför vilka produkter som används i olika länder. uppfattning föreligger det inget motsatsförhållandemellan dessa principer och , men principerna börkomma till uttryck i miljöpolitiken och inte i handelsreglerna.Det aktuella yrkandet i motion 1994/95:Jo687 (mp) avstyrksdärför av utskottet.Handel och arbetsvillkorKrav på bra arbetsmiljö i rika länder kan leda till att deaktuella produkterna i stället importeras från fattiga ländersom inte har samma arbetsmiljökrav, sägs det i motion1994/95:N271 (mp). Det finns inte någon socialklausul iWTO-avtalet, påpekar motionärerna och anser att bördriva på för att sociala klausuler skall anses vara förenligamed frihandel.I motion 1994/95:U502 (mp) föreslås att inom EU skallverka för att socialklausuler tillämpas inom handeln.I motion 1994/95:N250 (s) anförs att det från tredje världensländer importeras varor som produceras eller skördas på ett sättsom innebär hård exploatering av människor och förödelse avnaturen. Lösningen på problemet är inte att upphöra med importenutan att söka vägar för social utveckling och bättremiljöanpassning, heter det. Ett sätt att bidra till en positivutveckling är att utveckla "fair trade", vilket i motionenbeskrivs som "ärlig handel med sunda arbetsförhållanden och sundmiljö". I t.ex. , , , ochSverige har särskilda märkningssystem tagits fram, sägs det imotionen. Miljömedvetenhet har lett till ökade miljökrav påprodukter, social medvetenhet kan leda till krav påarbetsförhållandena. Motionärerna föreslår att regeringen skallanmodas göra en studie av de erfarenheter som vunnits i olikaländer och av hur "fair trade" kan befrämjas i Sverige.Frågan om koppling mellan handel och arbetsvillkor haraktualiserats som en av de nya handelspolitiska frågorna. Frågangäller om krav skall kunna ställas på det exporterande landetnär det gäller hinder mot tvångsarbete och barnarbete, godarbetsmiljö samt de anställdas organisations- ochförhandlingsrätt.Sambandet mellan handel och arbetsrättsliga villkorbehandlades vid ett ministerrådsmöte inom EU . promemoria som utgjorde underlag för regeringens samråd medEU-nämnden i frågan anförs att en koppling mellan handel ocharbetsrättsliga villkor är känslig för många länder. Attgrundläggande mänskliga rättigheter efterlevs är givetvisviktigt, noterades det. Det framhölls vidare att det finns enoro hos att detta kan användas i protektionistisktsyfte av i-länderna. bedömning är att är vällämpat att öppet och förutsättningslöst analysera frågan. Det ärsärskilt viktigt att komparativa fördelar och riskenför protektionism ingår i en sådan analys, sägs det ipromemorian.Det arbete inom som åsyftas i promemorian är en pågåendeanalys av sambanden mellan handel och efterlevnaden av olikakonventioner inom Internationella arbetsorganisationen(, ). Studien beräknas bliklar i början av år 1996.I den tidigare refererade utrikespolitiska debatten omtaladeutrikesminister , apropå nya viktigaförhandlingsfrågor inom WTO, att arbetsvillkor bör integreras ihandelsreglerna.I detta sammanhang kan noteras att en koppling mellan handeloch arbetsvillkor finns inom EU:s nya tullpreferenssystem (GSP)för . De länder som följer vissa grundläggandeILO-konventioner och miljökonventionen om tropiskt timmer kan fåsärskilda tullpreferenser. Förmånerna kan emellertid upphävashelt eller delvis t.ex. beroende på förekomst av slavarbete,fångarbetskraft eller narkotikahandel. skall år1997 granska resultaten av den internationella analys som skerav dessa frågor i bl.a. WTO, och och därefter fattabeslut om tullpreferensernas utformning.Utskottet delar regeringens uppfattning att krav i frågaom arbetsvillkor bör integreras i reglerna för deninternationella handeln. Utskottet är medvetet om att det ärförenat med svårigheter att utforma de krav som bör tillämpas idetta sammanhang. Det är därför viktigt att en noggrann analysgörs av de effekter som regler om arbetsvillkor kan få påu-ländernas långsiktiga utvecklingsmöjligheter. Eventuellaregler bör utformas så att kan utnyttja sina fördelarnär det gäller att tillhandahålla olika produkter och tjänster.Ett avtal på detta område bör även innefatta olika former avstödåtgärder så att kan få stöd när det gäller attförbättra arbetsvillkoren. I likhet med vad som gäller inomhandelspolitiken i övrigt måste strävan vara att reglernaformuleras så att handelsåtgärder riktade mot arbetsvillkorskall grundas på internationella överenskommelser och varaicke-diskriminerande. Med hänvisning till vad som anförtsavstyrks motionerna 1994/95:U502 (mp) och 1994/95:N271 (mp) iberörda delar.Då det gäller frågan om "fair trade" som väcks i motion1994/95:N250 (s) vill utskottet hänvisa till att det iinternationella sammanhang, som nämnts, görs flera studier avsambanden mellan handel och miljö och handel och arbetsvillkor.Vidare gäller att regeringen enligt den nämnda skrivelsen ommiljöarbetet inom EU avser att verka för att erfarenheterna frånden nordiska miljömärkningen skall tillföras EG:smiljömärkningssystem. Det saknas enligt utskottets uppfattninganledning för att härutöver påbörja en egen utredning omdessa frågor. Motionen avstyrks därför.Övriga handelspolitiska frågorSubventionerEn friare handel förutsätter att företagen i olika länder geslikartade förutsättningar, sägs det i motion 1994/95:N284 (mp).Uppenbara handelshinder kompletteras ofta med dolda subventionersom får snedvridande effekter, hävdar motionären. Han nämner somexempel att vissa skatter är lägre för den energiintensivaindustrin i än vad som gäller övriga industrier. Eninternationell avreglering av subventioner särskilt tillexportindustrin skulle leda till ett bättre utnyttjande avbefintliga resurser, anför motionären och föreslår attregeringen såväl i EU som i WTO aktivt skall arbeta för en sådanavreglering.Riksdagens beslut om anslutning tillVärldshandelsorganisationen innebar att anslötsig till avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder, dets.k. subventionsavtalet (prop. 1994/95:35, bet. WTO:ssubventionsavtal reglerar vilka subventioner som är tillåtna,och avtalet syftar till att säkerställa att diskriminerandesubventioner inte införs. Det nya avtalet innebär strängareregler än vad som gällde enligt s.k. subventionskod idetta avseende. Exempelvis förbjuds exportsubventioner ochsådana subventioner som villkoras på så sätt att inhemskaprodukter skall användas före importerade produkter. Avtaletstadgar uttryckligen om förbud mot befrielse från indirektaskatter på tillverkning av exportvaror i vidare mån än vad somgäller för varor för inhemsk förbrukning. Enligt avtalet är stödtill forskning och utveckling, regional utveckling samtmiljöanpassning tillåtna under vissa villkor.Även i finns regler om statsstöd. Dessa blevgällande i genom . Enligt Romfördragetsartikel 92 är stöd från statliga, regionala eller lokala organ,som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom attgynna vissa företag eller produktionen av vissa varor, förbjudnai den mån stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna.Undantag medges för stöd som är socialt motiverade.EU-kommissionen har vidare utfärdat tillämpningsföreskrifter närdet gäller vissa slag av tillåtet stöd, t.ex. stöd till små ochmedelstora företag, till forskning och utveckling samt tillmiljöinvesteringar.Utskottet vill erinra om att under en lång följdav år i internationella sammanhang har verkat för regler sombegränsar användningen av statliga subventioner till olikaföretag. Det är fördelaktigt för en utrikeshandelsberoendeekonomi som den svenska att det nu finns gemensamma regler omstatsstöd som gör att konkurrensen mellan företagen kan ske pålika villkor. Utskottet utgår från att ävenfortsättningsvis kommer att verka för att snedvridandesubventioner avvecklas. Något initiativ från sidaerfordras därför inte. Med hänvisning härtill avstyrks motionen.Företagens internhandelEn stor del av den internationella handeln sker inomtransnationella företag, framhålls det i motion 1994/95:N271(mp). måste i internationella sammanhang verka för attdetta synliggörs, anser motionärerna. De menar vidare att måletbör vara att minska dessa företags makt.Frågan om de transnationella företagens internhandeldiskuterades i den tidigare nämnda utrikespolitiska debatten ifebruari 1995. Statsrådet anförde därvid attdenna handel kan leda till problem i olika avseenden. Hanframhöll att det därför är väsentligt att frågor ominvesterings- och konkurrensregler behandlas i den nyavärldshandelsorganisationen (prot. 1994/95:64).Utskottet vill först framhålla att frihandeln bygger påprincipen att produktionen av olika varor skall kunna ske därproduktionsförhållandena är mest förmånliga och attlokaliseringen inte skall försvåras av olika handelshinder. Avdetta följer att internationellt verksamma företag kan dra nyttaav frihandeln genom att fördela tillverkningen av olikaprodukter eller komponenter mellan olika länder beroende påderas komparativa fördelar. Det är emellertid en viktig uppgiftför nationer och internationella organ att tillse att koncernersom verkar i flera länder inte äventyrar de landvinningar somuppnåtts i frihandelsförhandlingarna genom att missbruka sindominerande ställning. Bestämmelser på detta område finns inomEG, och utskottet instämmer i uppfattningen att börverka för en bredare internationell tillämpning avkonkurrensreglerna. Utskottet vill också erinra om att åtgärderför att motverka subventioner av olika slag kan ha betydelse idetta sammanhang. Med det sagda avstyrker utskottet motion1994/95:N271 (mp) i berörd del.Export av alkoholdryckerI motion 1994/95:N249 (c, kds) erinras om att harställt sig bakom ambition att verkaför en minskning av alkoholkonsumtionen under perioden1980--2000. har en omfattande export av AbsolutVodka till framför allt , sägs det i motionen.En ohämmad reklamkampanj har bedrivits, hävdar motionärerna somfinner det anmärkningsvärt att ägaren, svenska staten, inteklargjort för sitt företag vilken målsättning staten har för deprodukter som tillverkas. I motionen påtalas att reklam föralkohol enligt lag inte får förekomma i . Oavsett andraländers lagar är det rimligt att svensk statlig export avalkohol åläggs samma restriktivitet i fråga om reklam som gällerinom , anför motionärerna.Fram till utgången av hade ensamrätttill export av spritdrycker enligt lagen (1977:293) om handelmed drycker. Genom den nya alkohollag (1994:1738) som trädde ikraft har Vin & Sprits ensamrätt till exportupphört. gäller att företag som erhållit partihandels- ellertillverkningstillstånd också får exportera.Frågan om export av alkoholdrycker har tidigare behandlats avutskottet. Senast skedde det (bet. 1992/93:NU23) dåett likartat yrkande som det nu aktuella avstyrktes avutskottet. I betänkandet anfördes att ett producentföretag, ävenom det är statligt ägt, skall ha frihet att på eget ansvarutnyttja förekommande exportmöjligheter. Motionen följdes upp ien reservation (fp, c, kds). beslutade i enlighet medutskottets förslag.Utskottet finner inte anledning till någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av den aktuella motionen. beträffande Kommerskollegiumatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga 4punkt E 1 till för /96 undertredje huvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,2. beträffande Exportråd m.m.att med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga 4punkt E 2 och med avslag på motion 1994/95:U312 yrkande 3 tillExportfrämjande verksamhet för /96 undertredje huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på231 ,3.