bet · GI01FiU20 · 1995-05-30 00:00:00 — De förslag i proposition1994/95:218 En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m. som berör anslaget Bidragtill arbetslöshetsersättning m.m. har tillstyrkts av arbetsmarknadsutskottet ibetänkandet 1994/95:AU15.Utskottet har inget att invända mot regeringens medelsberäkning ochtillstyrker förslaget i kompletteringspropositionen att 61 358 582 000 kranvisas till Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m.Motionerna Fi33 (v) yrkande 45, Fi34 (mp) yrkandena 26 och 27 och Fi35 (kds)yrkande 20 avstyrks till följd av det anförda.Kostnader för utbildningsvikariatI motion Fi35 (kds) yrkande 32 föreslås att anvisar1 mindre än regeringens förslag, vilket enligtmotionärerna blir totalt 4 154 000 000 kr.Finansutskottet vill erinra om att för utbildningsvikariat utgår intebidrag som belastar något anslag. I stället ges möjlighet till avdrag frånarbetsgivaravgifterna, vilket påverkar inkomsttiteln 1254 Arbetsmarknadsavgift.Medel för utbildningsvikariat anvisas alltså inte över statsbudgeten som enutgift.För /96 beräknas dessa avdrag enligtkompletteringspropositionen uppgå till 5 . Skulle dettabelopp minska med 1 skulle beloppet sålunda uppgå till4 , vilket är mer än vad som anges imotionsyrkandet.Utskottet har inget invända mot regeringens beräkningar av omfattningen avutbildningsvikariat. Sålunda avstyrks motion Fi35 (kds) yrkande 32.Bidrag till lönegarantiersättningKostnader enligt lönegarantilagen finansieras frånlönegarantifonden som förvaltas av Kammarkollegiet. I propositionenföreslås att lönegarantifonden avskaffas. Lönegarantiavgiften förs in påstatsbudgeten under en egen inkomsttitel för finansiering av kostnader enligtlönegarantilagen. Denna förändring föranleder en ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter.Vidare föreslås att länsstyrelserna fr.o.m. skall ersättasför sitt arbete med utbetalning av lönegaranti. Ersättningen skall baseras påen styckkostnad per handlagt lönegarantiärende (). Utbetalningen skallske en gång i efterskott. Anslaget belastas därför med dessa kostnaderförst . Länsstyrelsernas förvaltningsanslag skall i ställetminskas. Regeringen begär att godkänner denna ordning.I propositionen föreslås att medel för lönegarantiutbetalningar m.m. anvisasunder ett nytt förslagsanslag benämnt Bidrag till lönegarantiersättning.Regeringen föreslår att under anslaget för /96 anvisas2 , varav avser kostnaderna förlönegarantiutbetalningar. Lönegarantifondens skuld beräknas uppgå till drygt2,vid ingången av budgetåret och drygt 1,6 miljarder kronorberäknas under /96 kunna avsättas till avbetalning av denkvarstående skulden hos . Skulden beräknas vara slutamorteradvid utgången av budgetåret 1997.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker förslagen i propositionen.Finansutskottet har inget att invända mot arbetsmarknadsutskottetsyttrande. Utskottet anser att bör godkänna den föreslagna ändringeni socialavgiftslagen. Vidare tillstyrker utskottet förslaget attlänsstyrelserna erhåller ersättning för administrationen avlönegarantiärenden i enlighet med regeringens förslag. Utskottet tillstyrkerockså förslaget till medelsanvisning till Bidrag till lönegarantiersättning.InvandringÖverföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m.I kompletteringspropositionen (bil. 10 s. 15--17) föreslås att ändamålenunder förslagsanslaget D 4. Överföring av och andra åtgärder för flyktingarm.m. även får omfatta kostnader för bosniska flyktingars förberedelser iSverige inför ett framtida återvändande till och evakueringav personer från för medicinsk vård i har i sitt yttrande (SfU7y) ingen erinran motförslaget.Finansutskottet har inga invändningar mot socialförsäkringsutskottetsyttrande. Utskottet tillstyrker propositionens förslag om en utvidgning avändamålen under anslaget Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m.Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m.Regeringen föreslår nya riktlinjer för utbetalning av schablonersättningentill kommunerna för flyktingmottagandet.I propositionen anförs att utbetalningarna och fördelningen avschablonersättningen med dagens system inte i tillräcklig omfattning anslutertill när kostnaderna faktiskt uppstår för kommunen. Regeringen föreslår därförett nytt utbetalningssystem som bl. a. innebär att en första utbetalning med0,2 schablonbelopp för att täcka de initiala kostnaderna görs månaden efter detflyktingen första gången tagits emot i en kommun. Därefter görs utbetalningarmed 0,1 schablonbelopp t.o.m. . Det nyasystemet bör träda i kraft och gälla flyktingar som tas emotfr.o.m. Regeringen anför dock att särskilda övergångsreglerskulle kunna minska tiden med två parallella system. Avsikten är också att nyaadministrativa rutiner skall införas med automatiska utbetalningar till denkommun där flyktingen enligt skattemyndighetens personband är kyrkobokförd.De föreslagna ändringarna medför förlängda utbetalningar och därmed entidsmässig förskjutning av anslagsbehovet. För flyktingar som flyttar till enannan kommun blir det en viss varaktig minskning av statens kostnader. Dettatillsammans med justerade prognoser i fråga om kommunmottagandet av flyktingarm.m. minskar enligt propositionen anslagsbehovet för /96 med 400miljoner kronor. Regeringen föreslår därför att ett motsvarande mindre beloppskall anvisas under förslagsanslaget Ersättning till kommunerna för åtgärderför flyktingar m.m. för nämnda budgetår.I motion Fi31 (m) yrkande 18 begärs att en ytterligare besparing skallgöras inom det invandringspolitiska området med 400 miljoner kronor.Socialförsäkringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande propositionensförslag och avstyrker motionen.Moderata samlingspartiet har anmält avvikande mening tillsocialförsäkringsutskottets yttrande.Finansutskottet har inget att erinra mot socialförsäkringsutskottetsyttrande i denna del. Utskottet tillstyrker propositionens förslag röranderiktlinjer för utbetalning av schablonersättningar.Utskottet finner den föreslagna anslagsminskningen väl avvägd och tillstyrkeratt anvisar mindre till Ersättning tillkommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. än vad som föreslagits ibudgetpropositionen. Sålunda avstyrks motion Fi31 (m) yrkande 18.SkatterSänkning av mervärdesskatten på livsmedelSom redovisats tidigare föreslår regeringen i kompletteringspropositionen attskattesatsen på livsmedel sänks från . Den nya skattesatsen skallgälla fr.o.m. . Sprit, vin och starköl i vissa fall liksomtobaksvaror omfattas inte av den föreslagna sänkningen. Enligt regeringensuppfattning bör vin, sprit och starköl alltid omfattas av normalskatten. Enligtpropositionen innebär skattesänkningen en budgetförsvagning för offentligsektor på 7,7 miljarder kronor.Regeringen anser att en lägre matmoms särskilt gynnar barnfamiljer ochlåginkomsttagare som använder en relativt stor andel av sin hushållsbudget tillmatinköp. Genom att matmomsen sänks beräknas att även uppgången ikonsumentprisindex begränsas med inemot en procentenhet . Ipropositionen anförs också att reformen innebär strukturella förbättringar iekonomin. Eftersom tillåter högst tre momsnivåer öppnas samtidigtmöjligheten att införa en lägre mervärdesskattesats än 12 %.I motionerna Fi31 av m.fl. (m) yrkande 12, Fi33 av GudrunSchyman m.fl. (v) yrkande 9, Fi35 av m.fl. (kds) yrkande 6, Fi40av och () yrkande 17 och Fi44 av () yrkande 2 yrkas avslag på propositionen med hänvisningbl.a. till negativa fördelningspolitiska och statsfinansiella effekter. IMiljöpartiets partimotion godtas en sänkning av momsen på mat till somett led i partiets skatteväxlingspaket.Skatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU7y) att den i propositionenföreslagna sänkningen av matmomsen vilar på en överenskommelse mellanregeringen och . Med hänvisning till de skäl som åberopas ipropositionen tillstyrker skatteutskottet förslaget och avstyrker alltsåmotionerna i denna del.Som framgår av vad som redovisats i det föregående delar finansutskottetuppfattningen som framförs i propositionen att förslaget om sänktlivsmedelsmoms skall ses i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Regeringen harlagt fram och har godtagit förslag om kraftiga förstärkningar avstatsbudgeten, både skattehöjningar och utgiftsbesparingar. Något utrymme fören sänkning av det totala skatteuttaget finns egentligen inte i nuvarande lägeutan endast för omfördelningar inom skatteområdet. har under vårenställt sig bakom ett antal höjningar av energiskatterna som kanförväntas slå igenom på konsumentpriserna. Med en sänkning av mervärdesskattenåstadkommes en skatteväxling som gör att inflationstakten kommer att dämpasnågot. Med en lägre matmoms kompenseras också barnfamiljer och låginkomsttagaresom använder en relativt stor andel av sina inkomster till mat för denedskärningar i transfereringssystemet som måste genomföras för att sänka denmycket höga nivån för de offentliga utgifterna (avBNP).Finansutskottet tillstyrker med det anförda förslaget i propositionen attsänka livsmedelsmomsen och avstyrker därmed motionerna F31 (m) yrkande 12, Fi33(v) yrkande 9, Fi35 (kds) yrkande 6, Fi40 (m) yrkande 17 samt Fi44 (fp) yrkande2.Skatt på folkölI motionerna Fi45 av och () och Fi46 avGöran () och () yrkas att s.k. folköl undantas frånmomssänkningen på samma sätt som andra alkoholhaltiga drycker.Skatteutskottet (SkU7y) delar motionärernas uppfattning att man börundvika åtgärder på skatteområdet som medför ej avsedda ändringar avdetaljhandelspriset på folköl. Enligt skatteutskottets mening bör regeringennärmare överväga vilka justeringar av skattereglerna som bör genomföras fördenna dryck mot bakgrund också av strävandena att anpassa dryckesskatten tillEG.Vad skatteutskottet anfört bör enligt skatteutskottet som sinmening ge regeringen till känna.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning. Detaljhandelsprisetpå folköl bör inte följa sänkningen av mervärdesskatten på livsmedel. Man kanantingen som motionärerna föreslår betrakta folköl som andra alkoholhaltigadrycker och beskatta folkölet enligt normalskatten. Ett annat alternativ är attanpassa dryckesskatten så att momssänkningen neutraliseras. Det bör ankomma påregeringen att närmare överväga vilket alternativ som skall väljas för attåstadkomma att sänkningen av livsmedelsmomsen inte slår igenom pådetaljhandelspriset på folköl. Vad utskottet här anfört med anledning avmotionerna Fi45 (fp) och Fi46 (s, c) bör som sin mening ge regeringentill känna.Månatlig uppbörd av mervärdesskattI kompletteringspropositionen aviseras att regeringen kommer att läggafram ett förslag om månatlig uppbörd av mervärdesskatten och förkortadkredittid på grundval av förslag i betänkandet SOU 1995:12.I motionerna Fi31 av m.fl. (m) yrkande 13, Fi40 av MargitGennser och () yrkande 16 och Fi44 av ochKarin () yrkande 10 yrkas avslag på den i propositionen föreslagnaåtgärden.Enligt skatteutskottets mening bör avvakta med sinaställningstaganden till dess att regeringen avlämnat förslagen.Skatteutskottet avstyrker alltså ifrågavarande motioner.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning och avstyrkermotionerna Fi31 (m) yrkande 13, Fi40 (m) yrkande 16 och Fi44 (fp) yrkande 10.Sänkt skatt i tjänstesektornI motion Fi31 av m.fl. (m) hemställs att särskilda åtgärdervidtas för att nya arbetstillfällen skall kunna skapas inom tjänstesektorn,t.ex. genom sänkt eller slopad moms och avdrag vid inkomstbeskattningen förvissa tjänster (yrkande 14). I partimotion anförs att det inom denprivata tjänstesektorn bör genomföras en skatteväxling i form av sänktaarbetsgivaravgifter finansierad med höjda miljöskatter. I förslaget om enskattepolitik för fler jobb, som läggs fram i motion Fi44 av () yrkande 1 följs dessa riktlinjer upp med krav påkraftigt sänkta arbetsgivaravgifter för tjänstesektorn (yrkande 3). I motionFi35 av m.fl. (kds) fullföljer motionärerna sina yrkanden frånden allmänna motionstiden, bl.a. med krav på sänkt moms i tjänstesektorn(yrkandena 30 och 42).En huvudinriktning i motion Fi34 av m.fl. (mp) är attskapa fler arbetstillfällen genom att sänka arbetsgivaravgifterna med 35miljarder kronor, vilket skall finansieras genom skatteväxling med höjda punkt-skatter (yrkandena 7 och 8).I motion Fi33 av m.fl. (v) upprepar sinakrav på att skatten på arbete skall sänkas för att stimulera sysselsättningen(yrkande 7).Skatteutskottet hänvisar i sitt yttrande (SkU7y) till vad skatteutskottetanfört i betänkandet 1994/95:SkU28 när det gäller möjligheterna att sänka dettotala uttaget av inkomstskatt, sociala avgifter och mervärdesskatt genom s.k.skatteväxling mot höjningar av olika miljö- och energiskatter och andrapunktskatter. Om förslagen skall kunna få effekt på arbetsmarknaden torde detenligt skatteutskottets mening krävas så kraftiga nedsättningar av skatte-eller avgiftsuttaget att det saknas ekonomiska förutsättningaratt genomföra generella åtgärder i denna riktning. Det är också förenat medbetydande avgränsningssvårigheter och andra problem att begränsa sig till vissadelar av tjänstesektorn. Närmare ställningstaganden till frågan bör enligtskatteutskottet anstå i avvaktan på resultatet av det utredningsarbete sompågår inom kommittén för en ökad miljörelatering av skattesystemet (Fi1994:04). Kommittén skall genomföra en allsidig analys. Uppdraget innefattarfrågan om en utvidgning av befintliga miljöskatter och införandet av nya, ochkommittén bör diskutera såväl en generellt utformad skatteväxling som selektivaåtgärder samt effekterna på skattekilar, arbetsutbud och sysselsättning m.m.mot bakgrund av den fortgående internationaliseringen av den svenska ekonomin.Kommittén skall också beakta de åtaganden som följer av EU liksom de övrigainternationella förutsättningar som gäller för en ökad miljöanpassning av detsvenska skattesystemet.Skatteutskottet vill i sammanhanget nämna att EG-direktiven förhindrar sådanadifferentieringar av mervärdesskatten som motionärerna diskuterar men att manäven inom EU anser att det i ett tillväxtperspektiv finns skäl att undersöka omskatter på arbete bör reduceras. vill därför inte utesluta attfrågan om sänkning av skatten inom tjänstesektorn kan behöva prövas iframtiden.Med det anförda avstyrker skatteutskottet motionerna i aktuella delar.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning och avstyrkermotionerna Fi31 (m) yrkande 14, Fi33 (v) yrkande 7, Fi34 (mp) yrkandena 7 och8, Fi35 (kds) yrkandena 30 och 42 samt Fi44 (fp) yrkande 3.Riskkapitalavdrag och kvittning av underskott i näringsverksamhetI propositionen aviseras att regeringen kommer att lägga fram förslag om etttemporärt s.k. riskkapitalavdrag. Förslag om åtgärder i syfte att förbättratillgången på riskkapital bereds. Regeringen avser vidare att föreslå enkvittningsrätt för underskott i nystartad aktiv näringsverksamhet mottjänsteinkomster fr.o.m. . Vid utformningen av kvittningsrättenavser regeringen att särskilt beakta att systemet inte skall lämna utrymme förskatteundandraganden. I samband med omläggningen av bolagsbeskattningen ochaktiebeskattningen bedömde regeringen att det var angeläget att sänkaskatteuttaget för bolagen mot den nivå som åsyftades med regler. Fördetta ändamål avsattes , och för- och nackdelarna med olikalösningar skulle prövas av regeringen efter samråd med näringslivet. Bortfalletav skatteintäkter på grund av riskkapitalavdraget och kvittningsmöjlighetenskall räknas av från ramen på 2 miljarder kronor.I motionerna Fi35 av m.fl. (kds) (yrkande 21) och Fi44av och () (yrkande 6) hemställs att ettpermanent riskkapitalavdrag genomförs. I motion Fi44 (yrkande 11) begärsockså en kvittningsrätt utan krångel och i motion Fi35 (yrkande 4) enkvittning enligt tidigare regler.Enligt skatteutskottets mening bör regeringens förslag i fråga omriskkapitalavdrag och kvittning avvaktas innan tar ställning tilldessa frågor. Även i övrigt innefattar regeringens överväganden rörandeföretagsbeskattningen de frågor som tas upp i motionerna, och någon särskildåtgärd beträffande dessa yrkanden erfordras inte enligt skatteutskottetsmening. instämmer i regeringens bedömning att man bör strävamot den nivå för bolagsbeskattningen som avsågs med regler.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning och avstyrkermotionerna Fi35 (kds) yrkandena 4 och 21 samt Fi44 (fp) yrkandena 6 och 11.Beskattning av aktieutdelningI motionerna Fi44 av och () yrkande 7 ochFi35 av m.fl. (kds) yrkande 33 föreslås att hosregeringen begär förslag om slopad s.k. dubbelbeskattning på riskkapital.Skatteutskottet avstyrker motionerna i aktuella delar.Finansutskottet har inget att erinra mot skatteutskottets yttrande idenna del. Som skatteutskottet påpekar har samma krav behandlats tidigare underåret, bland annat i betänkandet 1994/95:SkU21. har då avslagitliknande yrkanden.Finansutskottet finner ingen anledning att i detta sammanhang föreslå någonändring av tidigare beslut och avstyrker därmed motionerna Fi44 (fp) yrkande 7och Fi35 (kds) yrkande 33.Begränsning av pension på grund av obetalda skatteskulderI motionerna Fi32 av m.fl. (fp) yrkande 24 och Fi35av m.fl. (kds) yrkande 38 krävs att obetalda skatteskulder skallreducera utbetalningar av pension.Skatteutskottet framhåller i sitt yttrande att eftersom obetaldaskatteskulder kan tas ut genom införsel är dessa yrkanden redantillgodosedda. avstyrker alltså dessa motioner.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning och avstyrker Fi32(fp) yrkande 24 och Fi35 (kds) yrkande 38.TobaksskattI motion Fi44 av och () yrkande 5 föreslåsatt hos regeringen begär förslag om höjd tobaksskatt med ca 10 öreper cigarett. Enligt motionärerna kan statens inkomster därmed öka med ca 800miljoner kronor.Skatteutskottet avstyrker motionen utan vidare motivering.Finansutskottet vill påpeka att tidigare fattat beslut om attskatten på bl.a. tobak skall indexeras så att skattesatserna skallomräknas utan medverkan. Skattesatserna skall alltså följa denallmänna prisutvecklingen (prop. 1993/94:25, bet. 1993/94:FiU1). I detta beslutingick också en tidsbegränsning av indexeringen fram t.o.m. kalenderåret 1998.Regeringen har i proposition 1994/95:203 om finansiering av medlemskapet iEuropeiska unionen nu föreslagit att denna tidsbegränsning slopas och attindexeringen sålunda skall gälla . Denna propositionbehandlas i betänkandet 1994/95:SkU28.Utskottet finner inte nu anledning att föreslå ytterligare förändringar itobaksbeskattningen och avstyrker därmed motion Fi44 (fp) yrkande 5.Besparingar inom den offentliga förvaltningenEtt tak för de offentliga utgifternaRegeringen föreslår i den reviderade finansplanen (bil. 1 s. 9, 52--56)att ett tak införs för de offentliga utgifterna. Enligt den modell somredovisas i propositionen kan ett sådant utgiftstak utformas så att regeringenföreslår och beslutar om en högsta nivå för de offentliga utgifternaunder framåt. Utgiftstaket bör därvid anges i nominella termer,främst mot bakgrund av det prisstabiliseringsmål som gäller för den ekonomiskapolitiken. Valet av nivå utgör en avvägning mellan å ena sidan önskemålet omatt kunna tillgodose angelägna utgiftsbehov och å andra sidan önskemål om attuppnå en hållbar utveckling av de offentliga finanserna.Ett utgiftsmål för budgetpolitiken tydliggör behovet av politiskaprioriteringar mellan olika utgiftsområden bl.a. genom att överskridandenkommer att ställa krav på motverkande åtgärder. Den främsta fördelen med ettutgiftstak är, som regeringen ser det, att budgetpolitiken ges en långsiktiginriktning med högre förutsebarhet.Det föreslagna utgiftstaket skall omfatta hela den offentliga sektorn,således även socialförsäkringssektorn och kommunerna. Däremot bör eventuellttvå slag av utgifter särbehandlas, nämligen räntorna för statsskulden ochvissa arbetsmarknadspolitiska utgifter som är direkt beroende av konjunkturen.Det bör prövas närmare om och på vilket sätt dessa utgifter bör omfattas av ettutgiftstak. Eventuellt bör sådana utgifter omfattas av ett tak som gäller överen konjunkturcykel. Utgifter som bara indirekt eller i mer begränsadutsträckning påverkas av konjunkturen bör däremot inte särbehandlas utanomfattas av taket.Skall det tilltänkta systemet med utgiftstak kunna fungera på ett förutsebartsätt måste det grundas på pålitliga prognoser över utgiftsutvecklingen. Detmåste också följas upp löpande. Regeringen ser för egen del en förbättradprognoskvalitet som en förutsättning för ett väl fungerande system medutgiftstak. Processen för uppföljning av utgiftsutvecklingen måste enligtregeringen utvecklas, särskilt på myndigheterna och i , så atttendenser till avvikelser från beslutade utgiftstak och ramar snabbtuppmärksammas.Ansvaret för uppföljningen av ett utgiftsområde i börläggas på det departement som svarar för verksamhetsområdet. Inomregeringskansliet behöver rutiner och processer utvecklas så att tendenser tillutgiftsöverskridanden snabbt kan korrigeras, antingen genom beslut avregeringen eller genom att förslag tillställs om åtgärder för attsäkerställa att de utgiftstak som är beslutade kan hållas och att målen förbudgetpolitiken uppnås.I propositionen framhålls att ett stort antal tekniska frågor återstår attlösa innan kvantitativa utgiftstak kan fastställas. Regeringen avser emellertidatt senast i den ekonomisk-politiska propositionen lägga framförslag om den tekniska utformningen av ett utgiftstak. Då skall man ocksåföreslå ett kvantitativt utgiftstak för år 1997.För /96 kommer utgiftsöverskridanden inte att accepteras.Regeringen kommer att noga följa utvecklingen och vidta åtgärder vid tendensertill överskridanden av fastlagda utgiftsnivåer.Regeringen hemställer att godkänner vad som anförts om ett tak förde offentliga utgifterna (bil. 1 yrkande 10)I motion Fi31 biträder Moderata samlingspartiet det aviserade förslaget.Ett nominellt tak för de offentliga utgifterna är en tanke väl värd att pröva,anser motionärerna som finner det viktigt att taket omfattar såväl statens somsocialförsäkringssektorns och kommunernas utgifter. Däremot avvisar deförslaget att vissa utgifter som är direkt beroende av konjunkturen skallundantas från begränsningen. Ett tak för utgifter över en konjunkturcykel, somregeringen anger som möjlig, är enligt deras mening inte ett operativt mål.Motionärerna föreslår att man i samband med de fortsatta övervägandena om ettutgiftstak bör pröva om inte lånebemyndigande till regeringen -- ilikhet med vad som gäller i många andra länder -- bör förses med enbeloppsgräns. Om denna gräns behöver överskridas, måste regeringen återkommatill parlamentet med begäran om nytt bemyndigande, vilket föranleder offentligdebatt och ökar de folkvaldas kontrollmöjligheter. I motionen yrkas attriksdagen gör ett tillkännagivande till regeringen av denna innebörd (yrkande4).I motion Fi32 begär ett tillkännagivande till regeringen omvad som sägs i motionen om ett tak för de offentliga utgifterna (yrkande 3).Motionärerna har inte någon invändning mot att tanken på ett utgiftstakprövas och noterar att regeringen själv bedömer att ett omfattandeutredningsarbete krävs innan ett eventuellt tak kan genomföras. Själva anser deatt det är omöjligt att ta ställning till om ett utgiftstak skall införas pånuvarande helt otillräckliga underlag.I motion Fi33 motsätter sig ett utgiftstak för denoffentliga sektorn (yrkande 55). Motionärerna ställer sig mycket tveksamma tillinriktningen på att permanenta de offentliga utgifterna på en betydligt lägrenivå än , bl.a. med hjälp av ett utgiftstak. Det är en institutionellförändring som enligt deras mening kommer att slå mycket hårt mot t.ex.kommunerna. Kommunsektorn som helhet kommer inte att kunna höja skatter ochavgifter för att kompensera sig för minskade inkomster eller ökade utgifter.Motionärerna anser därför att det i praktiken är fråga om ett mycket allvarligtingrepp i den kommunala självbestämmanderätten. Dessutom kommer enligt derasmening möjligheterna att föra en aktiv stabiliseringspolitik att försämras.I motion Fi40 begär och () etttillkännagivande om vad som sägs i motionen om bestämmelser om utgiftstak(yrkande 15). Ett utgiftstak är enligt deras mening en välkommen utveckling,men förslaget förefaller ha vissa brister i sin nuvarande form.