bet · GI01JuU25 · 1995-06-01 00:00:00 — Om detta arbete fullföljs kommer detatt finnas goda förutsättningar att minska den ekonomiskabrottsligheten.Utskottet ser nu uppenbara risker i att de besparingskrav somdrabbat framför allt polisen leder till att antalet poliserminskar. Enligt utskottets uppfattning är det av utomordentligvikt att så inte sker, och det åligger regeringen att tillse attde poliser som arbetar med brottsutredningar, t.ex. påekobrottsområdet, inte blir färre till följd av besparingarnainom polisväsendet. Vad utskottet med anledning av motionernaJu25, Ju221 och Ju801 nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande fortsättning av den borgerliga regeringensarbeteatt med anledning av motionerna 1994/95:Ju25 yrkande1, 1994/95:Ju221 yrkande 1 och 1994/95:Ju801 yrkande 16 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Samordning mellan myndigheter m.m. (mom. 8), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Det handlar" och på s. 24 slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:De samverkansformer som aviseras i skrivelsen bör genomföras.Yrkandena i motionerna Ju205, Ju222 och Ju225 om ytterligaresamarbete mellan myndigheterna i detta avseende är såledestillgodosedda.Utskottet vill här med anledning av vad som framförs i motionJu221 understryka att det är av central betydelse förekobrottsbekämpningen att de samverkansformer som redan skapatsmellan myndigheterna får bestå och att samarbetet mellan polis,åklagare, skattemyndigheter, kronofogdemyndigheter ochtullmyndigheter effektiviseras oavsett vad övervägandena ommyndighetsstrukturen leder till. När det gäller frågan ominrättande av en särskild central myndighet förekobrottsbekämpning vill utskottet här markera sin storatveksamhet; en bättre lösning synes vara att utvidga ochfördjupa samarbetet mellan berörda myndigheter. Det fortsattautredningsarbetet bör ske med den utgångspunkten. Vad utskottetnu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande samordning mellan myndigheter m.m.att med avslag på motionerna 1994/95:Ju205 yrkande2, 1994/95:Ju222 yrkande 1 och 1994/95:Ju225 och med anledningav motion 1994/95:Ju221 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.4. Samordning m.m. rörande miljöbrottslighet (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "När det" och slutar med "behandlade delar" bort haföljande lydelse:När det gäller yrkandena i motion Ju21 om att de åtgärder omsamordning m.m. som aviseras i skrivelsen också bör gällamiljöbrottsligheten vill utskottet anföra följande. Utskottetvill för sin del understryka att miljöbrott utgör en väsentligdel av den ekonomiska brottsligheten, och utskottet anser ilikhet med motionären att miljöbrottsligheten fått alltför litetutrymme när det gäller de i skrivelsen aviserade åtgärderna motekobrottsligheten. Regeringen måste i sina kontakter med berördamyndigheter och organ med kraft understryka att det krävs aktivsamordning också när det gäller miljöbrott. Här vill utskottetsärskilt peka på att den regionala samverkan mellan myndighetersom förutskickas i skrivelsen också skall avsemiljöbrottsligheten. Det får ankomma på regeringen att snarastvidta de åtgärder som utskottet nu efterlyst. Vad utskottet härmed anledning av motion Ju21 anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande samordning m.m. rörande miljöbrottslighetatt med anledning av motion 1994/95:Ju21 yrkandena1, 2 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.5. Ökad kompetens i det brottsutredande arbetet (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 25 sombörjar med "Som regeringen" och slutar med "Motionerna avstyrks"bort ha följande lydelse:Som regeringen anför ställer bekämpning av ekonomiskbrottslighet särskilda krav på kunskaper och kompetens hos deberörda myndigheterna och utskottet välkomnar de i skrivelsenaviserade åtgärderna. Att höja kompetensnivån bör, enligtutskottets mening, vara en prioriterad uppgift förmyndigheterna.Utskottet vill dock understryka att även bekämpningen avmiljöbrottsligheten ställer särskilda kompetenskrav som intetillgodoses genom de aviserade åtgärderna. Som anförs i motionN202 bör utbildningen i miljörätt för rättsväsendet därför öka.Utskottet anser vidare, vilket framförs i motion Ju21, att detär nödvändigt att det ingår miljöutbildade personer inom polis-och åklagarväsendet vid bekämpning av miljöbrottslighet.Det får ankomma på regeringen att se till att åtgärder vidtasför att efterkomma vad utskottet nu efterlyst. Vad utskottet numed anledning av motionerna Ju21, Ju221 och N202 anfört bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande ökad kompetens i det brottsutredandearbetetatt med anledning av motionerna 1994/95:Ju21 yrkande3, 1994/95:Ju221 yrkande 4 och 1994/95:N202 yrkande 11 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.6. Revisorernas roll m.m. (mom. 15), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 29 sombörjar med "saknar" och slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse:Utskottet kan i nu aktuella spörsmål instämma i vad somanförts i den avvikande meningen till lagutskottets yttrande(1993/94:LU3y). När det gäller revisorernas roll i samband medekonomisk brottslighet är utskottet sålunda mycket kritiskt motAktiebolagskommitténs förslag om en skyldighet för revisorer attanmäla brottsmisstanke till åklagare. En sådan lagstadgadanmälningsskyldighet innebär ett långtgående ingrepp i revisornstystnadsplikt, och effekterna härav har inte analyserats avutredningen. Om en anmälningsskyldighet skall införas måsteenligt utskottets mening konsekvenserna för särskilt små ochmedelstora företag först utredas. I avvaktan på en sådan analysbör andra åtgärder vidtas för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten. Som framförs i motion Ju24 bör Patent- ochregistreringsverket (PRV) ges förutsättningar att aktivt granskaoch till åklagare anmäla brott i anslutning till de förhållandensom revisorerna skall anmärka på i revisionsberättelsen. bör för detta ändamål finnas jurister med erforderligutbildning. Vidare bör aktiebolagslagen kompletteras med enbestämmelse om att revisorn skall anmäla till PRV att "oren"revisionsberättelse avgivits i de fall bolaget inte insänderårsredovisning inom föreskriven tid. Det får ankomma påregeringen att genast vidta de åtgärder som kan krävas för attgenomföra vad utskottet här uttalat med anledning av motionJu24. Detta bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande revisorernas roll m.m.att med anledning av motion 1994/95:Ju24 yrkandena 1och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,7. Ansvarsgenombrott (mom. 16), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 30 sombörjar med "saknar" och slutar med "berörddel" bort ha följande lydelse:Även i denna fråga delar utskottet den uppfattning som kommittill uttryck i den avvikande meningen till lagutskottetsyttrande /95:LU3y. Utskottet vill sålunda, i likhet med vadlagutskottet tidigare givit uttryck för, understryka principenom personlig ansvarsfrihet för bolagets förpliktelser och dessbetydelse för företagen och näringslivet. Utskottet vill ocksåframhålla att de fall då principen genombrutits i rättspraxis ärfå till antalet och avser speciella situationer. Som påpekas imotion Ju24 torde en generell reglering av ansvarsgenombrott hanegativ inverkan på viljan att satsa kapital i företagande, ochdet finns skäl anta att redan regeringens uppdrag tillAktiebolagskommittén att föreslå sådana regler verkar hämmandepå investeringsviljan. Utskottet anser också att regler omansvarsgenombrott kan komma att försvåra önskvärdaföretagsrekonstruktioner. Utskottet vill erinra om att det ingåri såväl som (Ju1991:07) uppdrag att se över regler som beröransvarsförhållandena i aktiebolag. Mot bakgrund härav börytterligare utredningsarbete inte läggas ned på frågan omansvarsgenombrott annat än om nämnda utredningsarbete visar sigotillräckligt. Utskottet anser sålunda att Aktiebolagskommitténi nuvarande situation inte bör överväga frågan om att införaansvarsgenombrott. Det får ankomma på regeringen att genomtilläggsdirektiv till kommittén se till att så inte sker. nu med anledning av motion Ju24 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande ansvarsgenombrottatt med anledning av motion 1994/95:Ju24 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Lagen mot skatteflykt (mom. 17)(), (m), (),(), () och Skånberg(kds) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 31 sombörjar med "Utskottet saknar" och slutar med "behandlade delar"bort ha följande lydelse:Rättssäkerheten kräver enligt utskottets uppfattning reglersom är så fasta och klara att medborgarna kan förutse och förståkonsekvenserna av sina handlingar och bedöma var gränsen gårmellan vad som är tillåtet och vad som är förbjudet. Det skallockså klart framgå vilka sanktioner som kommer i fråga ombestämmelser i lag överträds. Den tidigare lagen mot skatteflykthade i dessa hänseenden enligt utskottets uppfattning enoacceptabel utformning, och motsvarande regler bör inte införaspå nytt. Utskottet föreslår sålunda, med anledning av motionernaJu20, Ju22 och Ju25 i aktuella delar, att beslutar attlagen mot skatteflykt samt en till denna lag knuten följdändringi lagen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor, vilkapromulgerats, inte skall träda i kraft.dels att utskottets hemställan under moment 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande lagen mot skatteflyktatt med anledning av motionerna 1994/95:Ju20 yrkande1, 1994/95:Ju22 och 1994/95:Ju25 yrkande 2 antar följandelagförslag1. Förslag tillLag om upphävande av lagen (1995:575) mot skatteflyktHärigenom föreskrivs att lagen (1995:575) mot skatteflyktinte skall träda i kraft.2. Förslag tillLag om upphävande av lagen (1995:582) om ändring i lagen(1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågorHärigenom föreskrivs att lagen (1995:582) om ändring i lagen(1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor inte skall trädai kraft.9. Översyn av arbete (mom. 18)(), (m), (),(), () och Skånberg(kds) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 32 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "behandlad del" bortha följande lydelse:När bättre metoder och system inom beskattningen för attmotverka skatteundandraganden och effektivisera kampen motekonomisk brottslighet arbetas fram är det enligt utskottetsuppfattning viktigt att rättssäkerheten vid beskattningen intefår stå tillbaka för effektivitetshänsyn eller annat.Skattekontroll och revision m.m. måste ske på ett frånrättssäkerhetssynpunkt godtagbart sätt. Allmänheten måste fåförtroende för skattemyndigheternas sätt att arbeta.Rättssäkerhetskommittén gjorde en kvalificerad genomgång av defaktorer som bör vägas mot varandra vid avvägningen mellanrättssäkerheten och en effektiv skatteuppbörd. Den lagstiftningsom blev följden av kommitténs arbete har inte varit i kraft ensett år. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionJu20 att det är helt obehövligt att nu se över de nya reglerna.Det ankommer på regeringen att se till att arbetet omgåendeavbryts. Vad utskottet med anledning av motion Ju20 nu anförtbör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande översyn av arbeteatt med anledning av motion 1994/95:Ju20 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Särskilda skattedomstolar (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 35 sombörjar med "Utskottet, som" och slutar med "motion Sk804" bortha följande lydelse:För att på ett effektivt sätt bekämpa den ekonomiskabrottsligheten behövs förutom en effektiv gransknings- ochkontrollorganisation även en effektiv och kompetent organisationför det judiciella förfarandet. Den uppdelning av handläggningenav skattebrott på förvaltningsdomstolar och allmänna domstolarsom f.n. gäller är olycklig och ägnad att minska effektivitetenvid lagföringen av ekonomisk brottslighet.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion Sk804,att den judiciella handläggningen av skattebrottmålen böreffektiviseras. De aktuella frågorna måste få en genomgripandegenomlysning. En sådan översyn bör enligt utskottets uppfattningske med inriktning på införande av en ordning med särskildaskattedomstolar som handlägger såväl skattemål somskattebrottmål. Det ankommer på regeringen att se till att denav utskottet nu skisserade översynen genomförs med deninriktning som utskottet angivit. Vad utskottet med tillstyrkanav motion Sk804 nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 21 bort haföljande lydelse:21. beträffande särskilda skattedomstolaratt med bifall till motion 1994/95:Sk804 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,yttrande1994/95:SkU6y Samlade åtgärder mot den ekonomiska brottslighetenTill justitieutskottetJustitieutskottet har berett bl.a. skatteutskottet tillfälleatt avge yttrande över regeringens skrivelse 1994/95:217 omsamlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten samteventuella motioner med anledning av skrivelsen. Med anledningav skrivelsen har väckts motionerna 1994/95:Ju25 av . (m), 1994/95:Ju24 av m.fl. (m), 1994/95:Ju22av och (båda fp), 1994/95:Ju23av Per och (båda v), 1994/95:Ju21 avKia () och 1994/95:Ju20 av m.fl.(kds). begränsar sitt yttrande till att avse deöverväganden om åtgärder mot ekonomisk brottslighet på skatte-,tull- och avgiftsområdena som redovisas i skrivelsen eller somhar tagits upp i motionerna.I skrivelsen redovisas regeringens syn på den ekonomiskabrottsligheten och vilka åtgärder och insatser som förnärvarande övervägs för att bekämpa den. I huvudsak gårstrategin ut på att förbättra möjligheterna att förebygga,upptäcka, utreda och lagföra ekonomisk brottslighet. Särskildtonvikt läggs vid det förebyggande arbetet. Stor vikt läggsockså vid ökad samverkan mellan och en förhöjd kompetens hos demyndigheter som är särskilt involverade i kampen mot ekonomiskbrottslighet. Hit hör närmast skattemyndigheter, åklagare,polis, tullmyndigheter och kronofogdemyndigheter samtmyndigheter med uppgifter i fråga om tillsyn, tillstånd ellerförmedling av bidrag, t.ex. , länsstyrelsernaoch kommunerna. Denna samverkan skall inriktas på dels ensamverkansorganisation på central och regional nivå, dels ennära samverkan i konkreta ärenden och dels ett utvecklatinformationsutbyte.Huvudproblemet kan enligt regeringens uppfattning intesägas vara bristen på resurser för bekämpning av ekonomiskbrottslighet utan snarare att resurserna inte används påeffektivast möjliga sätt. Avsikten är att öka myndigheternaseffektivitet framför allt genom att förbättra samarbetetpåtagligt och utveckla kompetensen kraftigt när det gällerbekämpning av ekonomisk brottslighet.Vad särskilt gäller beivrandet av skattefusk ochskatteundandragande går de åtgärder som aviseras i skrivelsen ihuvudsak ut på en förstärkt och effektivare skattekontroll,särskilt med avseende på momsen, samt förbättrade och enklareregler som skall göra det svårare att fuska med skatten. Iskrivelsen nämns också att regeringen gett enkommmitté i uppdrag att utarbeta ett förslag till en ny lag motskatteflykt och i väntan härpå föreslagit attåterinföra den gamla skatteflyktslagen.Utskottet har enhälligt understrukit behovet av ettkraftfullt agerande från statsmakternas sida mot den ekonomiskabrottsligheten för att uppnå snara och märkbara förbättringar,bl.a. för att allmänhetens förtroende för myndigheterna skallbevaras och för att samhällsmoralen inte skall undergrävasytterligare. har här en central roll. Avskrivelsen och av motionerna framgår att det även nu föreliggeren politisk samstämmighet om denna målsättning, vilket utskottetkonstaterar med tillfredsställelse. När det gäller metoderna föratt bekämpa den ekonomiska brottsligheten redovisas i motionernanågra olika ståndpunkter som i vissa centrala frågor avvikerfrån regeringens skrivelse, bl.a. i fråga om en generalklausulmot skatteflykt. Med åberopande av rättssäkerhetsskäl avvisas imotionerna Ju25 (m), Ju22 (fp) och Ju20 (kds) tanken på ettåterinförande av skatteflyktslagen, och i den förstnämndamotionen tas dessutom avstånd från det pågående arbetet med attta fram ny lagstiftning mot skatteflykt. Vidare innehållerkds-motionen bl.a. kritik mot den igångsattaomprövningen av den lagstiftning som var resultatet av dentidigare arbete, och i motion Ju23 (v)efterlyses konkreta förslag för bekämpning av ekonomiskbrottslighet och ytterligare resurser till de myndigheter somberörs av denna uppgift.Nu liksom tidigare förutsätter utskottet att regeringenenergiskt och målmedvetet driver på ansträngningarna att pressatillbaka den ekonomiska brottsligheten. Utskottet vill ocksåupprepa att en bättre och effektivare samverkan mellan olikamyndigheter som berörs av ekonomisk brottslighet behövs för attuppnå bättre resultat. I övrigt anser utskottet att det inte ärmeningsfullt att i detta sammanhang ta upp någon ingåendediskussion om regeringens överväganden i förhållande tillförslagen i motionerna, eftersom skrivelsen endast innebär enorientering och inte innefattar förslag till några aktuellaåtgärder från sida.Vad gäller den särskilda frågan om att återinföra lagen motskatteflykt har utskottet behandlat denna fråga ochtillstyrkt regeringens förslag härom (prop. 1994/95:209, bet.1994/95:SkU30). I en reservation till utskottets betänkande harm, fp och kds motsatt sig att lagen återinförs. Avsikten är attriksdagen skall besluta i ärendet . Skäl saknasför att nu gå in på denna fråga.Utskottet finner således att skrivelsen och motionerna i nubehandlade delar inte bör föranleda någon åtgärd ivad avser skatte-, tull- och avgiftsområdena utan attbehandlingen av frågor på dessa områden bör anstå i avvaktan påkonkreta förslag.Stockholm den 11 maj 1995På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), () och PerRosengren (v).Särskilt yttrandePer () anför följande:För att bekämpa den ökande ekonomiska brottsligheten ochskattesmitningen har vi inom tidigare krävthögre anslag till bl.a. skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna än vad regeringen ochriksdagsmajoriteten har velat gå med på. Vänsterpartietvidhåller att dessa myndigheter är i behov av ökade resurser,och i det sammanhanget bör framhållas att väl avvägdaresursförstärkningar för en förbättrad skattekontroll bidrartill en nettoförstärkning av statsfinanserna genom attskatteinkomsterna ökar. Det bör dessutom påpekas att denkompetenshöjning bland personalen på myndigheterna somregeringen enligt skrivelsen fäster stort avseende vid intetorde kunna åstadkommas utan att man skjuter till rejält medextra resurser för detta ändamål. Vi tror inte att statsmakternakan komma undan behovet att tilldela skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna mera resurser genom att tillgripaytterligare omorganisationer eller att det finns några störrerationaliseringsvinster att hämta hos myndigheterna. Enintensifierad ekobrottsbekämpning kommer enligt vår mening heltklart att nödvändiggöra en ökad resurstilldelning till bl.a.skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna.Motsvarande gäller i fråga om som också har behovav resursförstärkningar för att öka insatserna mot denekonomiska brottsligheten.I anslutning till kompletteringspropositionen harVänsterpartiet väckt motionsyrkanden om ökade anslag tillskattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna och medrespektive , och 75miljoner kronor för det budgetår som börjar (mot. 1994/95:Fi33). Eftersom anslagsfrågan genomVänsterpartiets försorg kommer att behandlas avriksdagen avstår vi från att nu föreslå ett uttalande avriksdagen av allmän karaktär rörande resurstilldelningen tillskatte-, kronofogde- och tullmyndigheterna. Vi kommer givetvisatt återkomma med de yrkanden som vi finner motiverade närresursfrågan rörande de aktuella myndigheterna åter är aktuell iriksdagen.Lagutskottets yttrande1994/95:LU3yBilaga 2Samlade åtgärder mot den ekonomiska brottslighetenTill justitieutskottetJustitieutskottet har beslutat att beredabl.a. lagutskottet tillfälle att avgeyttrande över regeringens skrivelse 1994/95:217 Samlade åtgärdermot den ekonomiska brottsligheten samt eventuella motioner somkan komma att väckas med anledning av skrivelsen.Skrivelsen har föranlett motionerna 1994/95:Ju20--, som har beslutat att avge yttrande i ärendet,får anföra följande.InledningSkrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen framläggs en strategi för samhällets samladeåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten.Regeringens avsikt är att påtagligt minska den ekonomiskabrottsligheten genom åtgärder som innebär en kraftigförstärkning av samhällets samlade insatser mot sådankriminalitet.En utveckling och effektivisering skall ske när det gäller attförebygga, upptäcka samt utreda och lagföra ekonomiskbrottslighet. Ökad tonvikt skall läggas vid det förebyggandearbetet.Myndigheterna skall arbeta problemorienterat och i närasamverkan med varandra. Kompetensen hos myndigheterna skallhöjas.Näringslivet måste ta ett större ansvar i kampen mot denekonomiska brottsligheten.Härutöver berörs i skrivelsen bl.a. följande åtgärder:förstärkt skattekontroll och förenklad skattelagstiftningförbättrad myndighetsstrukturgemensamma kontrollaktioner från myndigheternaaffärsetik, internkontroll och affärskontroll inomnäringslivetsnabbare utredning och processeffektivare rutiner i samband med konkursförbättrad lagstiftning om bolagsstyrelser, revisorer m.m.uppföljning av bankkrisensanering av utsatta branscherkontroll i samband med tillståndsgivning m.m.effektivare lagstiftning om penningtvätteffektivare sanktionsregleraktivt internationellt arbete, bl.a inom EUökad forskninginformation till allmänheteneffektivare styrning och uppföljning av myndigheternasverksamhet.Utskottets bedömningUtskottet vill inledningsvis erinra om (1993/94:6) Den ekonomiska brottsligheten ochrättssamhället. I rapporten påvisade revisorerna brister i frågaom samhällets åtgärder mot ekobrottsligheten. En huvudanledningtill bristerna var enligt revisorerna att det inte fanns någonsamlad styrning av åtgärderna. Revisorerna betonade att denekonomiska brottsligheten måste bekämpas medmånga olika slags åtgärder såsom lagstiftning,myndighetssamarbete, arbetsmetoder, kompetensutveckling m.m.Det var vidare enligt revisorerna viktigt att återupprätta etikoch moral inom näringslivet. beslutade i december 1994att inte vidta några åtgärder med anledning av revisorernasrapport med hänvisning till vad regeringen hadegivit till känna om innehållet i sin kommande strategi motekonomisk brottslighet (bet. 1994/95:JuU21).Enligt utskottets mening har regeringen genom förevarandeskrivelse visat att man nu är beredd att ta ett samlat greppi fråga om samhällets åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Utskottet finner således att den i skrivelsenframlagda strategin är ett steg i rätt riktning. Det förtjänardock enligt utskottet att understrykas vad revisorerna framhöllom vikten av att återupprätta etik och moral inom näringslivet.Detta gäller också i samhället i stort, och det är därförviktigt att på alla sätt motverka sådana inslag isamhällsutvecklingen som främjar brottslighet i allmänhet.Särskilt betydelsefullt är enligt utskottets mening att på ettså tidigt stadium som möjligt söka påverka barn och ungdomar irätt riktning. Skolor och annan barn- och ungdomsverksamhet hardärvidlag en viktig uppgift att fylla.