bet · GI01KrU9 · 1995-02-23 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande förslag som regeringenlagt fram i budgetpropositionen beträffande statliga bidrag tillfolkbildningen, dvs. bidrag till studieförbundens ochfolkhögskolornas verksamhet, samt motioner som väckts ianslutning härtill.Utskottet föreslår att under anslaget Bidrag tillfolkbildningen skall anvisa 3 i enlighetmed regeringens förslag. Utskottet tillstyrker därmed attanslaget för nästa budgetår skall förstärkas med 40,5 miljonerkronor. Således undantas detta anslag från besparingskravet påstatsbudgeten. I anslagsbeloppet ingår medel för tiden den 1juli 1995--till 10 000 extra platser inomfolkhögskolan, nämligen , och medel tillsärskilda kurser för arbetslösa förlagda till studieförbund ochfolkhögskolor, nämligen . Motioner om ettlägre anslagsbelopp än vad regeringen föreslagit avstyrks.Motioner om folkbildningens framtid och om prioritering avinvandrare inom folkbildningen avstyrks med hänvisning bl.a.till de fastlagda målen för statsbidragsgivningen tillfolkbildningen, till pågående utvärdering av folkbildningen ochtill arbetet inom den kulturpolitiska utredningen. En motion omdistansundervisning avstyrks då den anses tillgodosedd genomregeringens förslag om försöksverksamhet inom området.En motion om reducering av anslaget med ett belopp som skullemotsvara bidraget till studiecirklar "av hobbykaraktär"avstyrks. I motionen preciseras inte begreppet, men detexemplifieras genom hänvisning till bl.a. cirklar med inslag avrollspel. Utskottet erinrar om att riksdag och regering beslutatom ett nytt anslagssystem fr.o.m. /92. Dettasystem innebär att folkbildningen fått förtroendet att genomFolkbildningsrådet själv fördela det statliga bidraget och attfolkbildningen därmed har fått ansvaret för att användningen ochfördelningen sker i enlighet med av riksdag och regeringuppsatta mål för statsbidragsgivningen. Folkbildningen har fåttregeringens uppdrag att utvärdera denna målstyrda verksamhet.Vidare låter regeringen göra en egen utvärdering genom ensärskilt tillkallad utredare. Utskottet redovisar de principerför fördelningen av statsbidraget till studieförbunden somFolkbildningsrådet fastställde . Utskottet konstateraratt uppmärksammar frågan och tydligt betonaratt det åligger studieförbunden att svara för en självsaneringav verksamheten.Utskottet tillstyrker att i enlighet med regeringensförslag under anslaget Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen skall anvisa och underanslaget Bidrag till kontakttolkutbildning skall anvisa10 806 000 kronor.En reservation har avlämnats till förmån för lägre bidrag tillfolkbildningen. Regeringen har i proposition 1994/95:100 bilaga 9() under B Folkbildningdels under punkt B 1 (s. 72--74) föreslagit atttill Bidrag till folkbildningen för /96 anvisaett anslag på 3 ,dels under punkt B 2 (s. 74--76) föreslagit atttill Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen /96 anvisa ett anslag på ,dels under punkt B 3 (s. 76--77) föreslagit atttill Bidrag till kontakttolkutbildning för /96anvisa ett reservationsanslag på . 1994/95:Kr279 av m.fl. (c) vari yrkas1. att för /96 under anslaget B 1Bidrag till folkbildningen anvisar mindre änvad regeringen föreslagit.1994/95:Kr501 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att statsbidraget till Folkbildningsrådetreduceras med det belopp som motsvarar stödet till den typ avkurser som angivits i motionen.1994/95:Kr502 av och (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att tillåta distanscirklar inomfolkbildningen.1994/95:Kr503 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkbildningens framtid.1994/95:Sf635 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om studieförbundens sysselsättningsåtgärderoch invandrare.1994/95:Ub624 av m.fl. (fp) vari yrkas18. att beslutar om en besparing på anslaget tillfolkbildningen motsvarande det generella besparingskravet på11 %.1994/95:Ub906 av m.fl. (m) vari yrkas5. att beslutar att under littera B Folkbildninganvisa ett i förhållande till regeringen minskat anslag med100 avseende studiecirklar för arbetslösa, med40 avseende föreslagen bidragsökning, med300 avseende minskat bidrag till folkbildningenriktat till studieförbunden, samt avseendemedel motsvarande 10 000 extra platser i folkhögskolor då medelför köp av utbildningsplatser för arbetslösa finns iArbetsmarknadsdepartementets ram. Bidrag till folkbildningen (B 1)MedelsanvisningenBidrag till folkbildning utgår /92 frånett samlat anslag som fördelas till studieförbund ochfolkhögskolor av (prop. 1990/91:82, bet.1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358).Besparingar på det ordinarie anslaget har gjorts med 100miljoner kronor för /92 (prop. 1990/91:82, bet.1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358), med /93 (prop. 1991/92:100, bet. 1991/92:KrU12, rskr.1991/92:189) och med för /95(prop. 1993/94:100, bet. 1993/94:KrU13, rskr. 1993/94:177).Under senare år har utöver det ordinarie anslaget medelanvisats av arbetsmarknadsskäl för extra insatser inomfolkbildningen. För /93 anvisades dels -- efterförslag av kulturutskottet -- tillarbetsmarknadsanpassad utbildning (bet. 1991/92:KrU12, rskr.1991/92:189), dels -- i enlighet med regeringens förslag hösten1992 -- till kurser vid folkhögskolor förarbetslösa (prop. 1992/93:50, yttr. 1992/93:KrU5y, bet.1992/93:FiU1, rskr. 1992/93:134). För /94anvisades -- i enlighet med regeringens förslag ikompletteringspropositionen -- 438,92 miljoner kronortill 10 000 extra platser inom folkhögskolan och 100 miljonerkronor till särskilda kurser vid folkhögskola och (prop. 1992/93:150, yttr.1992/93:KrU14y, bet. 1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447). Ienlighet med regeringens förslag i kompletteringspropositionenvåren 1994 har för /95 anvisats 390,71 miljonerkronor till 8 900 extra platser inom folkhögskolan och 100miljoner kronor till särskilda kurser för arbetslösa anordnadeav studieförbund eller folkhögskolor (prop. 1993/94:150, yttr.1993/94:KrU10y, bet. 1993/94:FiU20, rskr. 1993/94:458).Regeringen anför i årets budgetproposition att folkbildningenär ett viktigt komplement till den allmänna vuxenutbildningen iarbetet med att höja utbildningskompetensen i samhället.Folkbildningens arbetsformer och tillgänglighet ger unikaförutsättningar för att nå de grupper som är i störst behov avytterligare utbildning. Mot denna bakgrund föreslår regeringenatt studieförbund och folkhögskolor skall undantas frånbesparingar nästa budgetår. Ett reformtillskott om 40,5 miljonerkronor (räknat ) föreslås.Regeringen föreslår vidare att för 12-månadersperiodenden --skall anvisa 439 miljonerkronor till 10 000 extra platser inom folkhögskolan och 100miljoner kronor till särskilda kurser för arbetslösa förlagdatill studieförbund och folkhögskolor. Anslaget föreslås förasupp med totalt 3 472 357 000 kronor.I motion Ub906 (m) avvisas regeringens förslag att ökafolkbildningsanslaget med och att anvisasammanlagt till extra utbildningsinsatserinom folkbildningen. Motionärerna föreslår att en besparing om300 skall göras på anslaget. Besparingen skallavse den del av bidraget som fördelar tillstudieförbunden. Motionärerna anför att det finns medel inomArbetsmarknadsdepartementets huvudtitel som kan användas tillköp från folkbildningen av utbildning för arbetslösa. Totaltföreslås ett anslag som är lägre än vadregeringen föreslagit (yrkande 5).I likhet med regeringen anser motionärerna bakom motion Kr279(c) att folkbildningen skall undantas från besparingar. Motbakgrund av det svåra statsfinansiella läget hemställsemellertid att skall avslå regeringens förslag om ettreformtillskott på (yrkande 1).Det generella besparingskrav om som regeringen föreslårskall läggas på högre utbildning och forskning bör enligt motionUb624 (fp) läggas även på folkbildningen (yrkande 18).En reducering av folkbildningsanslaget föreslås i motion Kr501(m). Enligt motionärens mening bör statligt stöd inte utgå tillvad som i motionen betecknas som kurser av hobbykaraktär.Motionären preciserar inte vilka kategorier av kurser som avseseller med vilken summa anslaget bör reduceras men lämnar någraexempel på kurser som inte skall ha statsbidrag, såsom kurseravseende knyppling, korgmålning, näverslöjd och att sy mjukadockor samt kurser med inslag av rollspel.Utskottet vill först erinra om de mål förstatsbidragsgivningen som sattes upp när det nyastatsbidragssystemet infördes och närfolkbildningen själv fick ta ansvaret för fördelningen avstatsbidraget och även fick ett ansvar för uppföljning ochutvärdering av hur anslagsmedlen används (prop. 1990/91:82, bet.1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358). Det betonades attfolkbildningens anordnare själva lägger fast målen förverksamheten, medan riksdag och regering lägger fast målen förbidragsgivningen. Statsbidraget till folkbildningen skall stödjaverksamhet som syftar till att göra det möjligt för människoratt påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta isamhällsutvecklingen genom t.ex. politiskt, fackligt ellerkulturellt arbete. Verksamhet som syftar till att utjämnautbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället skallprioriteras. Personer som är utbildningsmässigt, socialt ellerkulturellt missgynnade skall särskilt prioriteras, varvidinvandrare särskilt skall uppmärksammas. Handikappade utgör enannan viktig målgrupp. Resurserna från staten får inte användastill verksamhet med kommersiellt syfte. Det främstakulturpolitiska motivet för det statliga stödet är attfolkbildningen skall bidra till att bredda kulturintresset isamhället och vidga deltagandet i kulturlivet. Folkbildningensansvar för utvecklingen av den folkliga kulturen betonas därvid.Vikten av en höjning av kvaliteten i den amatörkulturellaverksamheten framhålls. Folkbildningens ansvar för barns ochungdomars deltagande i kulturlivet stryks under.Riksdag och regering har således givit folkbildningenförtroendet att själv fördela statsbidraget. Ansvaret för attanvändningen och fördelningen sker i enlighet med uppsatta målför statsbidragsgivningen har överlämnats till folkbildningen.För att både statsmakterna och folkbildningen skall kunna bedömahur målen uppnås har folkbildningen ålagts att följa upp ochutvärdera verksamheten. Vidare har en särskild utredare fått iuppdrag att göra en statlig utvärdering av folkbildningen vilkenskall vara klar den 1 september 1996.Enligt utskottets mening kan en sådan återgång tilldetaljreglering som föreslås i motion Kr501 inte göras utan attdet nuvarande statsbidragssystemet ändras i grunden. Utskottetanser att det inte finns skäl att överväga en sådan förändring.Det bör således även fortsättningsvis åvila folkbildningen attse till att studiecirklar anordnas i enlighet med de riktlinjerför statsbidragsgivningen som godkände år 1991.Utskottet vill i sammanhanget nämna att år1994 fastställde principer för fördelningen av statsbidragettill studieförbunden. Principerna har redovisats i en skrift:Bidrag till studieförbunden, Motiv, definitioner, kriterier. Iskriften redovisas ingående hur statsbidragssystemet utgår frånmålstyrning och utvärdering. Bl.a. tas upp frågor om olikakvalitetskriterier och frågor om avgränsningar avstudiecirkelverksamheten. erinrar om attstatsmakterna uttalat en bestämd förväntan på studieförbund ochfolkhögskolor att de skall sortera ut verksamhet som inte skallha statsbidrag. Det sägs vidare att en förutsättning för dettaär att det ständigt pågår en debatt om etiken ifolkbildningsarbetet. Man tar också upp till diskussion fråganom gränser mot "oönskad verksamhet" och betonar att ansvaret föravgränsningsfrågorna ligger hos studieförbunden själva och attdetta gäller alla led inom förbunden. "Oönskad verksamhet" ärenligt sådan verksamhet som inte uppfyllervare sig folkbildningsbegreppets krav eller syftena medstatsbidraget. Ett sätt att svara på frågan om gränser mot"oönskad verksamhet" kan enligt vara attstudieförbunden själva beskriver vilken syn de har på de områdensom inte ansågs bidragsberättigade, nämligen "hobby,sport och fritidsaktiviteter" samt "stödkurser och verksamhetsom erhåller samhällets stöd i annan ordning".Utskottet kan således konstatera att Folkbildningsrådetuppmärksammar frågan och tydligt betonar att det åliggerstudieförbunden att svara för en självsanering av verksamheten.Mot bakgrund av vad som anförts i budgetpropositionen omfolkbildningens betydelse anser utskottet det väl motiverat attundanta folkbildningen från besparingar nästa budgetår och attanvisa medel som innebär att folkbildningen får ettreformtillskott i enlighet med regeringens förslag. Utskottet,som uppmärksammat folkbildningens förmåga attsnabbt nå ut till utbildningsmässigt eftersatta grupper i helalandet, tillstyrker även regeringens förslag om bidrag tillarbetsmarknadspolitiskt motiverade insatser. Utskottet anser attriksdagen med avslag på de aktuella motionsyrkandena, nämligenKr279 yrkande 1, Kr501, Ub624 yrkande 18 och Ub906 yrkande 5,bör anvisa medel till folkbildningen i enlighet med regeringensförslag.Enligt motion Sf635 (fp) yrkande 5 bör som sinmening ge regeringen till känna att medlen tillarbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder i stor utsträckningbör fördelas till de studieförbund vilkas verksamhet särskiltriktas till invandrare. Invandrarna bör nämligen erbjudas en godintroduktion i det svenska samhället och få del av effektivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Studiecirklar är en brautbildningsform för de invandrare som är studieovana.Utskottet delar motionärens uppfattning att studieförbundenhar en viktig uppgift när det gäller insatser förinvandrare. Utskottet har i det föregående erinrat om målenför statsbidragsgivningen till folkbildningen. Ett av målen äratt invandrare skall uppmärksammas särskilt inom folkbildningen.Utskottet anser sig kunna utgå från att Folkbildningsrådet ochstudieförbunden driver sin verksamhet med hänsynstagande tilldetta mål. Utskottet anser att det inte är nödvändigt med ettsådant uttalande från som yrkas i motionen. Riksdagenbör avslå motion Sf635 yrkande 5.DistansundervisningInformationsteknologins utveckling och spridning gör detenligt motion Kr502 (m) nu möjligt att utveckla nya former förstudiecirkelverksamheten. Med hjälp av den nya teknologin skullestudieförbunden kunna erbjuda distanscirklar och därmed nå nyagrupper av deltagare. Sådana grupper skulle dels kunna träffasregelbundet, dels via datanät utbyta idéer och tankar mellan dereguljära sammankomsterna. De skulle också kunna hämtainformation i databaser och kommunicera med experter viadatanät. Motionärerna hemställer att skall geregeringen till känna att reglerna för studiecirkelverksamhetenbör ändras om de förhindrar distanscirklar av det angivnaslaget.Utskottet erinrar om att regeringen i budgetpropositionenangivit att av de föreslagna medlen till extra platser inomfolkhögskolan skall användas för kommandeförsöksverksamhet med distansutbildning vid folkhögskolor ellerstudieförbund enligt bestämmelser som regeringen avser attmeddela . Utskottet förutsätter att motionärernas önskemålom prövning av nya former för studiecirklar på distans därmedkan tillgodoses. Utskottet erinrar också om att regeringen ibudgetpropositionen (bil. 9 s. 5) aviserar en utredning omförutsättningarna för en samlad utveckling av den mediaburnautbildningen, varvid högskolan, vuxenutbildningen,folkbildningen och arbetsmarknadsutbildningen nämns. Utskottetanser mot bakgrund av det anförda att det inte behövs ettuttalande av av det slag som motionärerna önskar.Motion Kr502 avstyrks således.Folkbildningens framtidFolkbildningens framtid behandlas i motion Kr503 (m).Motionärerna anför att folkbildningen harspelat en stor roll i kampen mot arbetslösheten, men att det ärett problem att insatserna varit kortsiktiga. De anser att detär viktigt att studieförbund och folkhögskolor inte stelnar i destrukturer och arbetsförhållanden som byggts upp under många år.Med nya arbetsformer och angreppssätt bör folkbildningenmedverka i en kontinuerlig kompetensutveckling för alla vuxna.De cirka 1,5 miljoner vuxna som saknar gymnasiekompetensbör så snart det är möjligt erbjudas möjlighet att nå upp nivå motsvarande gymnasieskolans kärnämnen. Studieförbundenserfarenheter är en ovärderlig tillgång i ett sådantutvecklingsarbete. Studieförbundens kulturutbud är det enda somtränger ut till alla delar av samhället. Även denna verksamhetkan enligt motionärernas mening utvecklas, förändras tillformerna och påverkas av nya idéer och strömningar.Utskottet har i det föregående redovisat att en avutgångspunkterna för det nya statsbidragssystem som infördes den1 är att målen för det fria och frivilligafolkbildningsarbetet skall läggas fast av folkbildningensanordnare. Det fria och frivilliga folkbildningsarbetet börpräglas av integritet och självständighet. Det ankommer på deolika studieförbunden och folkhögskolorna att själva utvecklasina arbetsformer och att finna nya vägar för sin verksamhet.Statsmakterna har fastställt målen för användningen avstatsbidraget. Som tidigare redovisats pågår för närvarandeuppföljning och utvärdering både i folkbildningens egen regi ochinom en statlig utredning. Utskottet förutsätter att resultatenfrån detta arbete kommer att användas vid fortsatta diskussionerom formerna för folkbildningens verksamhet och vid ettkontinuerligt arbete med att utveckla folkbildningen till gagnsåväl för de enskilda som för samhället. Utskottet vill isammanhanget också erinra om att det i direktiven (dir.1993/94:24) för den kulturpolitiska utredningen sägs attfolkbildningsorganisationerna spelar en viktig roll för att föraut kultur till olika miljöer. skall enligtdirektiven bl.a. beakta att folkbildningen lever i växelspel medden professionella kulturen och att det breda skapandetstimuleras av de yrkesverksamma kulturutövarna.Kulturutredningens arbete skall avslutas före utgången av maj1995. Utskottet anser att det inte finns anledning för riksdagenatt besluta om sådana kompletterande riktlinjer förstatsbidragsgivningen till folkbildningen som skisseras i motionKr503. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionen.Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen (B 2)Utskottet tillstyrker regeringens förslag att tillBidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen /96 skall anvisa 102 140 000 kronor.Bidrag till kontakttolkutbildning (B 3)Utskottet tillstyrker regeringens förslag att tillBidrag till kontakttolkutbildning för /96 skallanvisa . beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillfolkbildningenatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1994/95:Kr279 yrkande 1, 1994/95:Kr501,1994/95:Ub624 yrkande 18 och 1994/95:Ub906 yrkande 5 tillBidrag till folkbildningen för /96 underåttonde huvudtiteln anvisar ett anslag på 3 ,res. (m)2. beträffande insatser för invandrareatt avslår motion 1994/95:Sf635 yrkande 5,3. beträffande distansundervisningatt avslår motion 1994/95:Kr502,4. beträffande folkbildningens framtidatt avslår motion 1994/95:Kr503,5. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till vissahandikappåtgärder inom folkbildningenatt med bifall till regeringens förslag tillBidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen /96 under åttonde huvudtiteln anvisar ett anslagpå ,6. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillkontakttolkutbildningatt med bifall till regeringens förslag tillBidrag till kontakttolkutbildning för /96under åttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på10 806 000 kr.Stockholm den 23 februari 1995På kulturutskottets vägnarElisabeth FleetwoodI beslutet har deltagit: (), BeritOscarsson (s), (), (), StigBertilsson (m), (), (),(), (), (),(), (v), AgnetaRingman (s), (), (), () och (). Medelsanvisningen till Bidrag till folkbildningen (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Mot bakgrund" och slutar med "regeringens förslag" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det i det kärva ekonomiska läge som råderinte är möjligt att undanta folkbildningen från besparingar.Utskottet anser därför att i enlighet med förslagen imotion Ub906 bör avslå regeringens förslag att dels öka anslagetmed , dels anvisa totalt 539 miljoner kronortill arbetsmarknadspolitiskt motiverade insatser inomfolkbildningen. Utskottet anser att sådanaarbetsmarknadspolitiskt motiverade insatser bör kunna köpas hosfolkbildningen av . Inomarbetsmarknadsområdet behövs mera långsiktiga insatser än desärskilda punktinsatser inom folkbildningen som gjorts desenaste budgetåren. bör ha etthelhetsansvar för sådana insatser som motiveras avarbetsmarknadspolitiska skäl. Vidare anser utskottet att enbesparing med bör göras påfolkbildningsanslaget för /96.Folkbildningsrådet fördelar medlen till folkbildningen.Utskottet anser att neddragningen om ihuvudsak bör avse den del av bidraget som Folkbildningsrådetfördelar till studieförbunden. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillfolkbildningenatt med bifall till motion 1995/96:Ub906 yrkande 5,med anledning av regeringens förslag och motionerna1994/95:Kr279 yrkande 1 och 1994/95:Ub624 yrkande 18 samt medavslag på motion 1994/95:Kr501 dels till Bidrag tillfolkbildningen för /96 under åttondehuvudtiteln anvisar ett anslag på 2 , delssom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ombesparing på bidraget till studieförbunden,