bet · GJ01SoU18 · 1995-05-07 00:00:00 — och underlättarsamtidigt, för den drabbade och kanskesvårt sargade patienten, att självhantera de byråkratiska turerna vid ettklagomål.I dag förefaller såväl allmänheten somsjukvårdspersonalen dåligt informeradeom möjligheten att, vid behov, klaga påvården och bevaka patientens intressen.Med en samordnande statligpatientombudsman anser utskottet attpatientens rätt blir tydligare.Förutsättningarna ökar därmed för enbättre jämvikt i relationerna mellanpatient och sjukvårdande institutionermer värdig ett demokratiskt samhälle.Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So21 (v) yrkande 1ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse:11. beträffande patientombudsmanatt med anledning av motion1995/96:So21 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Patientens ställning (mom. 12)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 25 börjar med HSU2000 och slutar med avstyrks därför bort ha följande lydelse:Utskottet delar inställningen i motionSo25 (fp) att patienten måste sättas icentrum.Utskottet anser att det är ett stortproblem inom hälso- och sjukvården attpatienten ofta kommer i kläm mellanolika situationer som kännetecknas avbristande kommunikation och informationmellan patient och vårdgivare och/ellermellan patient och myndighet. För mångapatienter kan detta leda till allvarligaskador och en misstro mot sjukvården somvarar livet ut. Utskottet anser därföratt personal såväl i vården som iberörda myndigheter bör få adekvatutbildning om vad den bör tänka på i sindialog med patienterna. Många patienterupplever det svårt att skriva enskadeanmälan. Många patienter är inte iden fysiska eller psykiskakonstitutionen att de är kapabla ellerorkar skriva en skadeanmälan. Motbakgrund av den bristande informationsom ibland finns och som i varje fallmånga patienter upplever kan dettaenligt utskottet bli förödande. Detborde därför övervägas om inte denenskilde patienten vid behov av dennakaraktär skulle ha möjlighet att fåjuristhjälp.Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So25 (fp) yrkande 6ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande patientens ställningatt med anledning av motion1995/96:So25 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. 13-20 §§ förslaget till lag omtillsyn över hälso- och sjukvården (mom.13)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 27 börjar med Denfråga och slutar med Motionsyrkandetavstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet delar inställningen i motionSo25 (fp) yrkande 7 att, utöver deförslag till olika sanktioner riktademot en verksamhet eller en enskildyrkesutövare som propositionen föreslår,även idén om arbete under arbetsledning,som har behandlats i betänkandetFörbättrad tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonal (SOU 1995:147), vorevärd att prövas. En sådan sanktionskulle vara ett mellanting mellanvarning och återkallelse av legitimationoch skulle sätta patientens säkerhet icentrum, inte den enskildeyrkesutövarens möjligheter att arbetavidare.Vad utskottet nu har anfört börriksdagen ge regeringen till känna medanledning av motionsyrkandet.dels att utskottets hemställan under 13bort ha följande lydelse:13. beträffande 13-20 §§ förslagettill lag om tillsyn över hälso- ochsjukvårdenatt med anledning avpropositionen och motion 1995/96:So25yrkande 7dels antar 13-20 §§ förslag till lagom tillsyn över hälso- ochsjukvården,dels som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeLedningen över hälso- och sjukvårdenSten , , och (alla m)anför:Kravet på patientsäkerhet i kombinationmed kravet på kostnadseffektivitet i enpolitiskt styrd monopolverksamhetställer speciella krav på innehavaren avledningsansvar i sjukvården. Den som ärmest lämpad bör inneha ledningsansvaret.Förutom den personliga lämpligheten börnoga prövas vad som bäst gagnarpatientsäkerheten och möjligheterna attdriva en god sjukvård på ettkostnadseffektivt sätt. Det uttrycks väli regeringens förslag till 28 § hälso-och sjukvårdslagen.Inom näringslivet ser man en allttydligare tendens att övergå till enprofessionell ledningsstruktur, istället för den tidigare byråkratiska.Det blir alltmer uppenbart att det är enfördel att ledarna besitter gedignakunskaper om den verksamhet somorganisationen bedriver.Inom en servicesektor som sjukvården ärdet naturligt att sätta patientensintressen högst. Detta innebär attkvaliteten i vården prioriteras och attledningens kompetens på detta område ärdet primära. Det är därför, enligt vårmening, viktigt att den som är chef fören medicinskt behandlingsinriktadverksamhet har en stark professionellställning liksom att en chef för enverksamhet där omvårdnaden dominerar haren sådan ställning vilket ju också idagär fallet genom att den är förbehållenen medicinskt ansvarig sjuksköterska, ensk , för att, när så är påkallat, ivårdens och patientsäkerhetens intressekunna påtala medicinska ochomvårdnadsmässiga konsekvenser av beslututifrån kompetens i sak. Beroende påverksamhetens huvudsakliga inriktningkommer behovet av kompetensinriktningatt variera och därmed lämpligchefskompetens.Om den medicinska kompetensen försvagaspå chefsnivå riskerar patientensvårdbehov att skjutas i bakgrunden tillförmån för andra värderingar, t.ex. ettförstärkt politiskt inflytande över denmedicinska vården och en starkarepolitisk styrning från landstingenssida. Legitimerad personal inom vårdenhar alltid sin främsta lojalitet motpatienten som en följd av en myckettydligt uttryckt yrkesetik medan en chefmed annan bakgrund sannolikt har störrelojalitet mot den som ansvarar förverksamheten, dvs. i stort sett alltidlandstinget, än mot den enskildepatienten. Detta kan knappast gagna engod vård och en hög patientsäkerhet.Problemen med chefsskap inom vårdenär föranlett av sjukvårdens speciellakaraktär som en politiskt styrd, hårtbyråkratiserad monopolverksamhet därtillsättningen av chefer alltför oftaskett på andra grunder än inom enkonkurrensutsatt verksamhet. Om detoffentliga monopolet bryts upp ochproduktion i konkurrens tillåts inomvården genom en allmänhälsoförsäkring som Moderatasamlingspartiet föreslagit, skullesnabbt en professionell organisationmed för patienterna säkra ocheffektiva chefsskap utformas utifrånlämplig kompetens i de enskildafallen.I propositionen framlagda lagförslag1 Förslag tillLag om tillsyn över hälso- ochsjukvården2 Förslag tillLag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763)3 Förslag tillLag om ändring i tandvårdslagen(1985:125)4 Förslag tillLag om ändring i lagen (1994:953) omåligganden för personal inom hälso- ochsjukvården5 Förslag tillLag om ändring i lagen (1994:954) omdisciplinpåföljd m.m. på hälso- ochsjukvårdens område6 Förslag tillLag om ändring i socialtjänstlagen(1980:620)7 Förslag tillLag om ändring i skollagen (1985:1100)8 Förslag tillLag om ändring i lagen (1991:1136) omförsöksverksamhet med kommunalprimärvård9 Förslag tillLag om ändring i mervärdesskattelagen(1994:200)10 Förslag tillLag om ändring i lagen (1974:202) omberäkning av strafftid m.m.11 Förslag tillLag om ändring i lagen (1985:12) omkontroll av berusningsmedel på sjukhus12 Förslag tillLag om ändring i lagen (1988:870) omvård av missbrukare i vissa fall13 Förslag tillLag om ändring i lagen (1995:831) omtransplantation m.m.Utbildningsutskottets yttrande1995/96:UbU4yTillsynsansvaret över skolhälsovårdenTill socialutskottetSocialutskottet har den 19 mars 1996beslutat bereda utbildningsutskottettillfälle att yttra sig över proposition1995/96:176 Förstärkt tillsyn över hälso-och sjukvården såvitt avser punkt 2.7Förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100) jämte eventuella motionersom berör utbildningsutskottetsberedningsområde.Av de sju motioner som väckts medanledning av propositionen har två tagitupp förslaget om ändring i skollagen,nämligen motionerna 1995/96:So23 (fp)yrkande 3 och 1995/96:So25 (fp) yrkande3. I motion 1995/96:So20 (kds) yrkasavslag på hela propositionen (yrkande1).Regeringens förslagI propositionen föreslås en ny lag omtillsyn över hälso- och sjukvården, sominnebär enhetliga bestämmelser omtillsyn över all hälso- och sjukvård,oavsett driftform och oavsett om detgäller öppen eller sluten vård.Socialstyrelsen föreslås blitillsynsmyndighet för all hälso- ochsjukvård med undantag för den sjukvårdsom ges inom Försvarsmakten. Regeringenföreslår därför att Skolverketstillsynsansvar över skolhälsovårdenupphör, vilket föranleder att 14 kap. 8§ skollagen (1985:1100) föreslås bliupphävd när den nya tillsynslagen träderi kraft den 1 januari 1997.Regeringen anför i propositionen (s.64) att även i fortsättningenhar ansvar för utvärderings- ochutvecklingsarbete inom skolhälsovården,vilket bl.a. innebär ett ansvar för attintegrera skolhälsovården i denpedagogiska verksamheten. Skolverkethar enligt regeringen också ett ansvarför att på nationell nivå ombesörjakompetensutveckling för skolsköterskoroch skolläkare vad avser frågor inomverkets ansvarsområde.I den nya lagen om tillsyn över hälso-och sjukvården har förts in enbestämmelse om skyldighet förvårdgivaren - som när det gällerskolhälsovården i allmänhet är kommunen- att till anmäla omnågon drabbats av eller utsatts för riskatt drabbas av allvarlig skada ellersjukdom i samband med vård, behandlingeller undersökning. I lagen (1994:953)om åligganden för personal inom hälso-och sjukvården har förts in enbestämmelse om skyldighet för den somtillhör hälso- och sjukvårdspersonalenatt till vårdgivaren rapportera sådanahändelser. Därmed förs den s.k. LexMaria in i lag, efter att tidigareendast ha reglerats i förordningsform.Skolläkare och skolsköterskor haromfattats även av den hittillsvaranderegleringen.Regeringen föreslår vissa ändringar ihälso- och sjukvårdslagen, vilka ocksåberör skolhälsovården. Det gäller dennya 29 § om att det inom hälso- ochsjukvård alltid skall finnas enverksamhetschef och 32 § om bemyndigandeför regeringen att meddela ytterligareföreskrifter om hälso- och sjukvård sombehövs till skydd för enskilda ellerhälso- och sjukvårdens bedrivande ivvrigt.Motioner om skolhälsovårdenI motionerna 1995/96:So24 (fp) yrkande 3och 1995/96:So25 (fp) yrkande 3kritiseras förslaget att överföratillsynsansvaret över skolhälsovårdenfrån till Socialstyrelsen.Motionärerna framhåller attskolhälsovården är en del av skolanselevvårdande verksamhet. I motion So24erinras om att tidigareenhälligt har avslagit förslag om attöverföra tillsynsansvaret för denmedicinska delen av skolhälsovården tillSocialstyrelsen (prop. 1992/93:100 bil.9, bet. UbU11, rskr. Motionärenanför att alltsedan sintillkomst har försökt bli befriat fråndetta ansvar, vilket har inneburit attverkets engagemang för skolhälsovårdensuppgifter har varit litet. börkräva att tar det ansvar somskollagen angivit, ansermotionären. I motion So25 påtalas attskolsköterskan ibland fungerar aktivtsom en undervisningsresurs inom vissaavgränsade områden, t.ex. sex- ochsamlevnadsundervisningen. För attunderstryka detta och samtidigtstimulera skolan att ta ansvar förskolhälsovården samt undervisning omolika hälsoproblem bör enligtmotionärerna även i fortsättningen haansvaret för skolhälsovården.UtbildningsutskottetBarnombudsmannen konstaterar i sinrapport till regeringen (Tänkom ... Rapport från barnens myndighet)att barns och ungdomars fysiska hälsa iallmänhet är god i . Däremot ökarden psykiska ohälsan, liksom medicinskahandikapp som t.ex. allergier. Dennabild bekräftas av i Bilden avskolan 1996. Frekvensen självmordsförsökbland barn och ungdomar har också ökatunder . Antaletbarn som varit i kontakt medbarnpsykiatriska verksamheter har ökatkraftigt . har detta letttill att barn och unga med tungproblematik prioriteras inom denbarnpsykiatriska verksamheten, medanandra grupper med andra behov inte fården hjälp de behöver. En möjligdelförklaring till den ökadetillströmningen till barn- ochungdomspsykiatrin kan enligt Skolverketvara minskade resurser till barnomsorgoch skolans elevvård. Andelen ungdomar iårskurs 9 med psykosomatiska besvär harvisat sig vara avsevärt högre bland demsom ofta eller alltid är oroliga förfamiljens ekonomiska situation än blandandra elever. Barn och ungdomar somlever under ekonomisk stress - vilketallt fler har kommit att göra de senasteåren - röker och dricker också mer, harstörre sjuklighet och skolkar oftare.Allt detta är enligtutbildningsutskottets mening oroande.Mot denna bakgrund är det av stor viktatt alla barn och ungdomar har tillgångtill en god hälsovård inom detoffentliga skolväsendets ram.I skollagen (1985:1100) finns ettsärskilt kapitel om skolhälsovården - 14kap. Där sägs i 1 § att skolhälsovårdskall anordnas för eleverna i allaskolformer inom det offentligaskolväsendet för barn och ungdom. I deföljande paragraferna angesskolhälsovårdens ändamål och omfattning,bl.a. att den främst skall varaförebyggande samt omfattahälsokontroller och enklasjukvårdsinsatser, vidare att det skallfinnas skolläkare och skolsköterska, atteleverna har rätt till allmänhälsokontroll med vissa intervaller, atteleverna har rätt att vid behov anlitaskolhälsovården även därutöver, attskolhälsovården skall vara kostnadsfriför eleven och att huvudmannen förskolan även skall anordnaskolhälsovården. Slutligen sägs i 8 §att skall ha tillsynöver skolhälsovården. Det är densistnämnda paragrafen som regeringen nuföreslår skall utgå.Ur skolans perspektiv utgörskolhälsovården en del av elevvården. Desenaste årens ekonomiska åtstramningar ikommunerna har på många håll medförtbetydande minskningar avelevvårdspersonalen. Det förefaller varaså att kommunerna därvid har minskatantalet psykologer och kuratorer hellreän att skära ner på antalet skolläkareoch skolsköterskor. I synnerhet har deslagit vakt om skolsköterskorna.Skolverket genomförde enutvärdering av skolhälsovården(Skolhälsovården - en utvärdering - nära och gratis , rapportnr 53 samt Skolhälsovård i praktiken -Fallstudier i fem kommuner, Skolverketsrapport nr 54). Den visade attskolhälsovården är allmänt uppskattadoch högt värderad, både av elever,föräldrar, lärare och skolledare. Isynnerhet är det skolsköterskorna somvisar sig spela en mycket viktig rollsom trygghetssymbol för eleverna.Skolverkets s.k. skolbildsundersökning(Attityder till skolan, Skolverketsrapport nr 72) har visat att enpåfallande stor del av eleverna tyckeratt det är svårt att vända sig tilllärare med problem som har med skolanatt göra. De vänder sig däremot gärnatill skolsköterskan med sina bekymmer,som ofta inte är direkt medicinska, ävenom det senare slaget av problem kananvändas som förevändning när eleven gårtill syster . Genom det förtroende somskolsköterskan ofta åtnjuter blandeleverna kan hon också vara en tillgångi undervisningen, t.ex. när det gällersex och samlevnad eller hälsofostran.Samtidigt är skolhälsovården givetvisen del av hälso- och sjukvården isamhället. Det är viktigt att denbedrivs i enlighet med vetenskap ochbeprövad erfarenhet, av personal medadekvat utbildning och med behövligteknisk utrustning i ändamålsenligalokaler. Principen att hälso- ochsjukvården skall bygga på respekt förpatientens självbestämmande ochintegritet gäller självfallet ocksåskolhälsovården.Regeringen föreslår nu att all hälso-och sjukvård, oavsett driftform och ochoavsett om det är fråga om öppen ellersluten vård, skall omfattas av enenhetlig reglering när det gällertillsyn. Vidare utgår regeringen frånatt tillsynsansvaret bör ligga på enmyndighet och från att ett samlatregelverk för verksamhets- ochindividtillsyn ger en bättreöverskådlighet. Det övergripande syftetmed den föreslagna lagstiftningen är,anför regeringen (s. 60), attsäkerställa en god kvalitet i vården ochen hög patientsäkerhet samt att geSocialstyrelsen bättre möjligheter attgenom stödjande och kontrollerandetillsynsinsatser bevaka hälso- ochsjukvårdens utveckling i detta avseende.Utbildningsutskottet delar regeringensuppfattning att tillsynsansvaret förhälso- och sjukvården bör omfattas avett enhetligt regelverk och att det börutövas av en myndighet, detta för attbäst kunna uppnå god kvalitet i vårdenoch en hög patientsäkerhet, vilketsjälvfallet också bör gälla för barn ochungdomar som vårdtagare vidskolhälsovården. Utskottets uppfattningär således att skallfylla funktionen som tillsynsmyndighetöver skolhälsovården. , sominrättades , har inteprioriterat sin uppgift att utövatillsyn över skolhälsovården, vilketbl.a. återspeglas i att ingen personalmed särskild kompetens för detta områdehar rekryterats. Resultaten avskolhälsovårdens insatser i form avvaccinationsprogram och hälsokontrollerhar inte uppmärksammats i Skolverketsuppföljning, och inga tillsynsinsatserhar genomförts när det gällerskolhälsovården. Utbildningsutskottethyser förväntan att ett tillsynsansvarför gentemotskolhälsovården skall ge denna ettbättre stöd än den fått avSkolverket.Vad utskottet nu sagt innebär inte attskolhälsovården kan skiljas ut från denövriga skolverksamheten. För att denskall fungera förebyggande, så som denskall enligt skollagen, behövs det närasambandet med lärarna, undervisningenoch skolmiljön. Skolhälsovården har storbetydelse när det gäller att utvecklaett hälsobefrämjande beteende hoseleverna. Det framgår mycket tydligt avSkolverkets ovan nämnda utvärdering attett av de stora värdena medskolsköterskorna är att de finnstillgängliga nära eleverna och att derastjänster är gratis. Utskottet utgår frånatt skolhuvudmännen även ifortsättningen väljer att anordnaskolhälsovården som en integrerad del avskolverksamheten, och att den förläggstill skolans lokaler. Endast på detsättet kan, enligt utskottetsuppfattning, skolhälsovården fortsättaatt fungera som den utmärkta tillgång iskolans elevvård som den på deflesta håll har varit. Det är också enförutsättning för att det förtroende somskolsköterskorna åtnjuter hos elevernaoch den insikt de har i elevernasupplevelsevärld skall kunna utnyttjas iundervisningen i t.ex. sex- ochsamlevnadsfrågor, vilket utskottetfinner angeläget.Utskottet vill stryka under vadregeringen anför om att äveni fortsättningen skall ha ansvar förutvärderings- och utvecklingsarbeteninom skolhälsovården, vilket bl.a.innebär ett ansvar för att integreraskolhälsovården i den pedagogiskaverksamheten. Vidare skall haansvar för att på nationell nivåombesörja kompetensutveckling förskolsköterskor och skolläkare vad gällerfrågor inom verkets ansvarsområde. Inomramen för upföljningsansvaret skallSkolverket också följa utvecklingen ifråga om personalresurser och kostnaderför skolhälsovården. Utskottet utgårfrån att därvid också haransvar för att bevaka attskolhuvudmännen lever upp till sinskyldighet att anordna skolhälsovård iden omfattning och med det innehåll somföreskrivs i skollagens 14 kap. 1-7 §§.De uppgifter som kommer att åvilaSkolverket resp. när detgäller skolhälsovården kräver enligtutskottets bedömning ett nära samarbetemellan de båda verken.Med det anförda föreslårutbildningsutskottet att socialutskottettillstyrker regeringens förslag till lagom ändring av skollagen och avstyrkermotionerna 1995/96:So24 yrkande 3 och1995/96:So25 yrkande 3.Stockholm den 23 april 1996På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BeatriceAsk (m), (), (), (), TorgnyDanielsson (s), (),(), (), (), (),(), (),(), CatherinePersson (s) och Skånberg (kds).Avvikande meningBeatrice (), (),(), (), (),() och TuveSkånberg (kds) anser att den del avyttrandet under rubriken som börjar med delar och slutarmed yrkande 3 bort ha följandelydelse:Utbildningsutskottet anser inte att ettöverförande av tillsynsansvaret frånSkolverket till ärnödvändigt för att säkerställa godkvalitet i skolhälsovården och en högpatientsäkerhet. Regeringens förslagtill lag om tillsyn över hälso- ochsjukvården innebär att Socialstyrelsenskall ha tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen, även den somarbetar inom skolhälsovården. Så harvarit fallet , somSkolverket ansvarat förverksamhetstillsyn över skolhälsovården.Utskottet noterar att regeringen funnitdet möjligt att skilja mellanverksamhetstillsyn och individtillsynnär det gäller Försvarsmakten. Detta börenligt utskottets mening vara möjligtäven när det gäller skolhälsovården.Utskottet är övertygat om att ettöverförande av verksamhetstillsynen tillSocialstyrelsen inte skulle gagnaskolhälsovårdens funktion som en del avskolans elevvård. Det skulle medförarisk för att skolhälsovården skiljs utfrån den övriga skolverksamheten. Föratt skolhälsovården skall fungeraförebyggande, så som den skall enligtskollagen, behövs det nära sambandet medlärarna, undervisningen och skolmiljön.Skolhälsovården har stor betydelse närdet gäller att utveckla etthälsobefrämjande beteende hos eleverna.Det framgår mycket tydligt avSkolverkets ovan nämnda utvärdering attett av de stora värdena medskolsköterskorna är att de finnstillgängliga nära eleverna, och attderas tjänster är gratis. Utskottet villför sin del utgå från attskolhuvudmännen även i fortsättningenväljer att anordna skolhälsovården somen integrerad del av skolverksamhetenoch att den förläggs till skolanslokaler. Endast på det sättet kan,enligt utskottets uppfattning,skolhälsovården fortsätta att fungerasom den utmärkta tillgång i skolanselevvård som den på de flestahåll har varit. Det är också enförutsättning för att det förtroende somskolsköterskorna åtnjuter hos elevernaoch den insikt de har i elevernasupplevelsevärld skall kunna utnyttjas iundervisningen i t.ex. och sex- ochsamlevnadsfrågor, vilket utskottetfinner angeläget.Utskottet vill stryka under vadregeringen anför om att haransvaret för utvärderings- ochutvecklingsarbeten inom skolhälsovården,vilket bl.a. innebär ett ansvar för attintegrera skolhälsovården i denpedagogiska verksamheten. Vidare skallSkolverket ha ansvar för att pånationell nivå ombesörjakompetensutveckling för skolsköterskoroch skolläkare vad gäller frågor inomverkets ansvarsområde. Inom ramen föruppföljningsansvaret skall Skolverketockså följa utvecklingen i fråga ompersonalresurser och kostnader förskolhälsovården. Utskottet anser detsjälvklart att därvid ocksåhar ansvar för att bevaka attskolhuvudmännen lever upp till sinskyldighet att anordna skolhälsovård iden omfattning och med det innehåll somföreskrivs i skollagens 14 kap. 1-7 §§.Det är beklagligt att Skolverkethittills har ägnat sin uppgift att övatillsyn över skolhälsovården så ringaintresse, också efter det att riksdagenför enhälligt bekräftat attSkolverket skulle behålla denna uppgift.Riksdagen bör kunna utgå från attregeringen tillser att tarsitt uppdrag från statsmakterna påallvar även i denna del.Ett bibehållande av nuvarande ordningatt harindividtillsynen, men attverksamhetstillsynen för skolhälsovårdenåvilar , kräver ett tillägg iförsta paragrafen av den föreslagnalagen om tillsyn över hälso- ochsjukvården, som anger att det förtillsyn över skolhälsovården finnssärskilda bestämmelser.Med det anförda föreslåsutbildningsutskottet att socialutskottetmed anledning av motionerna 1995/96:So24yrkande 3 och 1995/96:So25 yrkande 3avstyrker regeringens förslag till lagom ändring i skollagen samt föreslårriksdagen att anta regeringens förslagtill lag om tillsyn över hälso-ochsjukvården med ett tillägg av deninnebörd som utbildningsutskottet härangett. Sammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 2Motioner väckta med anledning avpropositionen 2Motioner väckta 3Ärendets beredning i 4Yttrande 4Utskottet 4Bakgrund 4Nuvarande förhållanden 5Allmänt 5Vårdgivare m.m. 6Tillsyn 6Propositionen i huvuddrag 8Fråga om avslag på propositionenm.m.