bet · GI01TU18 · 1995-04-04 00:00:00 — Inför dennu avslutade vintersäsongen beslutade emellertid , som ett led ien ny strategi för vinterunderhållet,att minska saltningen med . Så bedömdes kunna ske utan men förtrafiksäkerheten.Utskottet har självfallet ingen erinran mot att saltningen minskar, sålänge som trafiksäkerheten inte äventyras. Utskottet förutsätter attVägverket fortsätter att söka minska saltningen, om erfarenheterna frånårets vintersäsong ger anledning härtill. Med det anförda finner utskottetsyftet med motionerna i väsentlig mån tillgodosett. Dessa bör därför intenu föranleda någon åtgärd och avstyrks följaktligen.I motion T348 (s) yrkas att hos regeringen begär förslag tillbättre skyddsanordningar vid vägavsnitt i anslutning till sjöar ochvattendrag. Nuvarande utformning av vägräcken utgör enligtmotionärerna inte tillräckligt skydd mot trafikolyckor av ett slag sominträffat i nordvästra och som närmare beskrivs i motionen.Utskottet behandlade i sitt av godkända fjolårsbetänkande omVägverket, 1993/94:TU26, en motion med samma upphovsmän och innehåll somden nu återgivna. Därvid sade sig utskottet självfallet dela motionärernasuppfattning om betydelsen av effektiva vägräcken. Utskottet fannemellertid inte något uttalande erforderligt och avstyrktemotionen med hänvisning till att övergripande väghållnings- ochtrafiksäkerhetsansvar även gäller frågor om vägräckens utformning.Utskottet gör ingen annan bedömning och avstyrker därför även den nuaktuella motionen.8 Vägplaneringsprocessen m.m.8.1 VägplaneringsprocessenFördelningen av statens medel till olika vägändamål styrs ytterst av demål för trafik- och vägpolitiken som fastställde och somutskottet erinrat om i det föregående. En övergripande avvägning av dessamål sker genom medelsanvisningar för olika vägändamål.Riksdagens beslut om investeringar i trafikens infrastruktur m.m.innebar att vägsystemet skulle inriktas mot en ökad trafiksäkerhet medhänsyn tagen till miljö och regional balans. I samband med den sålundabeslutade inriktningen fastställde bl.a. ett stamvägnät och enplaneringsram för investeringar däri om förtioårsperioden --2003. En planeringsram fastställdesockså för andra riksvägar än de som ingår i stamvägnätet, förlänstrafikanläggningar och för bärighetshöjande åtgärder på vägar.I motion T308 (s) behandlas vägplaneringsprocessen med utgångspunkt ide bestämmelser som återfinns i förordningen (1991:1809) om rikstäckandeväghållningsplan, regionala väghållningsplaner och planer förlänstrafikanläggningar. Motionärerna vill ha en översyn av bestämmelsernaoch betonar att den demokratiska processen på det regionala planet börförstärkas. Utskottet har mot den bakgrunden valt att med viss utförlighetredogöra för förordningens innehåll.Enligt förordningen skall till ledning vid fördelning av medel förbyggande och drift av statliga vägar upprättas en rikstäckandeväghållningsplan för hela landet och en regional väghållningsplanför var och en av sju väg- och trafikregioner. För byggande avallmänna vägar som är länsvägar, länsjärnvägar och andratrafikanläggningar skall det för varje län upprättas en plan förlänstrafikanläggningar. Samtliga dessa planer skall avse . Deskall emellertid revideras . Här bör inskjutas att utskotteti sitt betänkande 1994/95:TU13 tillstyrkt ett regeringsförslag attrevideringen av bl.a. den nationella väghållningsplanen ochlänstrafikanläggningsplanerna skall ske (prop. 1994/95:100bilaga 7).Den rikstäckande planen upprättas av och skall omfattaangivandet av ett rikstäckande vägnät av riksvägar av särskild betydelse(stamvägnätet) och av mål för standard på detta vägnät,den inriktning av byggande och drift på stamvägnätet som är nödvändigför att nå målen,förutsättningar, ramar och mål för regionala planer,övergripande avvägning mellan olika väghållningsåtgärder i denrikstäckande planen och de regionala planerna,förslag till fördelning av anslag till olika väghållningsåtgärder ochandra finansiella förutsättningar,beskrivning av konsekvenser av planens genomförande, bl.a. genomupprättande av en miljökonsekvensbeskrivning.Innan den rikstäckande planen upprättas skall hämta insynpunkter på utbyggnad och drift av stamvägnätet från länsstyrelserna,kommunerna och andra som kan ha ett väsentligt intresse av planen.Sedan planen upprättats skall hämta in yttranden frånlänsstyrelserna och vissa i förordningen närmare angivna verk ochmyndigheter. Kommunerna skall ges tillfälle att yttra sig.Slutligen skall den rikstäckande planen godkännas av regeringen.De regionala väghållningsplanerna upprättas av Vägverketsväghållningsregioner. De skall bl.a. omfatta mål för standard på riksvägaroch länsvägar i regionen för vilka staten är väghållare och som inte ingåri stamvägnätet. Planerna skall godkännas av skall upprätta en plan förlänstrafikanläggningar som bl.a. omfattar allmänna vägar som ärlänsvägar. I planen skall i ordning efter angelägenhetsgrad redovisas allaföretag som beräknas bli utförda under planens giltighetstid med hänsyntill de medel för byggande av länstrafikanläggningar som anvisas istatsbudgeten. Innan planen upprättas skall förslag inhämtas från bl.a.Vägverkets väg- och trafikregion, trafikhuvudmannen och kommunerna ilänet. fastställer planen sedan bl.a. yttrat sigöver den. Om och har olika uppfattningar ominnehållet i en regional väghållningsplan eller en plan förlänstrafikanläggningar skall planen överlämnas till regeringen för attgodkännas resp. fastställas.I den nämnda motionen, T308 (s), framhålls att regeringens godkännandeav den nationella väghållningsplanen i praktiken endast innebär enkontroll av att investerar i rätt vägnät och håller sig till avriksdagen angiven målstandard. Planen innehåller ingen utbyggnadsordning-- säger motionärerna -- och anger endast vägsträckor, inte byggprojekt,för olika tidsintervaller. Man saknar avgränsade byggprojekt, ekonomiskaberäkningar och en bättre precisering av tiden/turordningen för detre--fyra första åren, för vilka planen inte revideras.Vidare erinrar motionärerna om att har definierat ettnationellt vägnät. Övriga vägar är därmed av mera regional karaktär.Därför bör antalet planer minska från tre till två. För det nationellavägnätet bör accepteras ett fortsatt starkt inflytande för ,regeringen och . Däremot bör inflytandet stärkas -- betonarmotionärerna -- för den regionala nivån genom att övriga vägar hanteras ilänstrafikanläggningsplanen. En sådan ordning skulle ge störrevalmöjligheter för den regionala nivån, något som borde vara naturligt förett trafiksystem som framför allt skall stödja de regionala transporterna.Avslutningsvis betonar motionärerna att den demokratiska processen börges möjlighet till ökat inflytande över de frågor som skall behandlas inomtrafikplaneringsområdet. Detta sker bäst genom att länsstyrelsernasstyrelser får en betydligt mer framträdande roll än vad de har i dag.Utskottet kan konstatera att motionärerna behandlar frågor avprincipiell betydelse för vägplaneringsprocessen. Då denna år 1991fastställdes i sin nuvarande form, framhöll utskottet det angelägna i bibehåller det inslag i planeringsprocessen som innebär att man pålokal och regional nivå gör avvägningar mellan olika investeringar itransportsystemet (prop. 1990/91:87, bet. TU26, rskr. Utskottet haralltjämt den uppfattningen. Till den trafikpolitiska utredningensuppgifter hör att analysera hur planerings- och finansieringssystemet förinvesteringar i transportinfrastrukturen kan anpassas och förbättras föratt bl.a. öka den samhällsekonomiska effektiviteten i transportsektorn.Utskottet förutsätter att utredningen inom den ramen närmare övervägermotionärernas förslag.Med det sagda och i avvaktan på resultatet av utredningens arbeteavstyrker utskottet motion T308 (s).8.2 Vägplaneringsprocessen och den geografiska fördelningen avväghållningsmedelDen utförliga redogörelsen ovan för vissa bestämmelser omvägplaneringsprocessen har valts att tjäna som bakgrund inte bara tillmotion T308 (s) utan också till den stora mängd motioner som utskottet ,liksom , har att behandla och som innehåller krav på att riksdagenskall uttala sig för eller mot vissa väghållningsåtgärder i enkommun, ett län eller en region.Motioner av det förstnämnda slaget, som brukar starkt överväga,innebär i allmänhet att väghållningsåtgärderna inom området i fråga skallkomma till stånd tidigare än vad som förutses i planerna eller att dettaområde skall tillföras ytterligare medel från de ordinarie väganslageneller på annat sätt. Vanligen uttalas också önskemål om att vägar skalluppgraderas genom att införas i stamvägnätet eller genom att utmärkas somEuropavägar. Till stöd för yrkandena brukar åberopas marknadsmässiga samttrafik-, miljö- regional- och arbetsmarknadspolitiska överväganden. Dettamönster återfinns även i årets motioner.Motioner med krav på att skall uttala sig motväghållningsåtgärder i en kommun, ett län eller en region innebär vanligenatt planerna på ett visst vägobjekt bör överges eller förändras, så attdet ges en mindre kostnadskrävande utformning, eller att det bör ersättasav en järnvägsinvestering. Till stöd för sådana yrkanden åberopas främstmiljöpolitiska överväganden.Utskottet avstyrker regelmässigt och summariskt motionsyrkanden av deangivna slagen. Så sker med hänvisning till planeringsprocessen och tillvad utskottet anser vara roll i denna. grundläggandeuppgift i vägplaneringen är att fastställa dess övergripande mål ochdärmed den allmänna inriktningen av de medel som den anvisar förväghållning. avväger målen och beslutar om medelsanvisningar förde olika väghållningsändamålen. fastställde också ettstamvägnät och beslutade i samband därmed om en långsiktig planeringsramför stamvägnätets utbyggnad. spelar sålunda en central roll ivägplaneringsprocessen.Utskottet vill emellertid betona att det inte är, och inte bör vara,en uppgift för att ta ställning till motionsledes väckta frågorom väghållningsåtgärder på lokalt, regionalt eller nationellt plan i annanmån än vad som följer av den angivna rollen i vägplaneringsprocessen. Dennärmare planeringen av de olika vägobjekten och fördelningen av medel fördessa kräver ett omfattande berednings- och samrådsförfarande samt enmängd beslut på lokal, regional och nationell nivå av därtill kompetentaorgan.Utöver den nämnda övergripande planeringen är det enligt utskottetsmening en angelägen uppgift för att se till att det skapas eneffektiv organisation för att förvalta de medel som avsätts tillväghållningsåtgärder, i form av investeringar samt drift och underhåll.Som en följd av den uppgiften är det vidare angeläget att följerupp och utvärderar de åtgärder som vidtas av de kompetenta organen.Utskottet har i det föregående tagit ställning till flertalet av deför centrala frågorna och avstyrker med hänvisning härtill,liksom till det nu i övrigt anförda, samtliga de motionsyrkanden somredovisas i följande sammanställning.Sydsverige00>T208 (m)- yrk. 2 delvis27>Investeringsplan för bör fullföljas inom aktuellatidsramar.00>T208 (m)- yrk. bör ingå i stamvägnätet.00>T218 (s)- yrk. bör byggas ut till Europavägsstandard.00>T218 (s)- yrk. bör rustas upp.00>T310 (c)- yrk. 327>Vägobjekt i läns- och riksvägsplanerna för län börtidigareläggas.00>T338 (mp)- yrk. 127>En miljökonsekvensutredning omfattande strövområdesaspekten börgöras på vid förbifarten för och vad gäller sträckningeni övrigt av genom Skåne.00>T338 (mp)- yrk. 227>Alternativa sträckningar av genom bör jämföras frånsocial konsekvenssynpunkt.00>T343 (s)27>En tvärförbindelse mellan västra och södra börpåskyndas.Syd- och Västsverige00>T320 (v)- yrk. 127>En satsning bör göras på en mellan ochVästervik/som en Baltic Link.00>T320 (v)- yrk. 227>En arbetsgrupp bör tillsättas för utveckling av BalticLink-projektet.Västsverige00>T203 (mp)- yrk. 227>Olycksdrabbade avsnitt av bör byggas om med planskildakorsningar och förses med viltstaket.00>T211 (mp)- yrk. 127>De västsvenska länen bör få en ökad medelstilldelning förlänstrafikanläggningar.00>T301 (fp)- yrk. 227>En förbifart på vid bör prioriteras.00>T311 (mp)27>Planerna på en motorväg mellan och böromprövas.00>T313 (v)- yrk. 127>Planerna på en motorväg mellan och bör överges tillförmån för en trefilig väg och trafiksäkerhetshöjande åtgärder.00>T313 (v)- yrk. 227>Besparingar, som uppstår genom att motorvägsplanerna på sträckanBorås--överges, bör satsas på Götalandsbanan.00>T332 (c)- yrk. 127>Väginvesteringar och trafikförsörjning i bör omfattasav en heltäckande analys.00>T332 (c)- yrk. 227>Planerna på en motorväg genom bör överges till förmånför planering av en väg.00>T332 (c)- yrk. 327>Det mindre vägnätet i bör tillföras ökade resurser.00>T333 (c)- yrk. 127>Mindre vägar, särskilt grusvägar, i bör tillförasökade resurser.00>T334 (mp)- yrk. 2 (delvis)27>Planerna på motorväg mellan och bör omprövas.00>T339 (fp)- yrk. 127>Vägnäten i norra och norra bör upprustas.00>T339 (fp)- yrk. 2--327>Vägarna i norra och norra bör tillförasökade resurser för underhåll.00>T344 (s)- yrk. 127>Vägnätet i norra bör tillföras ökade resurser.00>T344 (s)- yrk. 227>Upprustning av genom bör tidigareläggas.00>T345 (fp)27>En bro eller tunnel bör anläggas mellan på ochKolhättan på fastlandet.Väst- och , nedre och övre Norrland00>T302 (fp)27>Den s.k. inlandsvägen, som sträcker sig från tillKaresuando, bör uppgraderas till Europaväg.00>A447 (kds)- yrk. 2 (delvis)27>Medel bör utverkas från EU för upprustning av inlandsvägen.Mellansverige00>T213 (c,m,fp)- yrk. 127>Värmland bör få utökade resurser vid fördelningen av väganslagen.00>T304 (s)27>En förbifart på vid bör prioriteras.00>T305 (m)- yrk. 127>E 18 och E 20 i och län bör byggas ut tillmotorväg.00>T305 (m)- yrk. 227>Övriga vägnät i bör upprustas.00>T318 (mp,c,v,kds)- yrk. 127>Vägverket bör utreda alternativa sträckningar av utanförLudvika tätort.00>T318 (mp,c,v,kds)- yrk. 227>Miljökonsekvenser av alternativa sträckningar av börbeaktas.00>T319 (mp)27>Saltsjöbron i bör inte byggas utan i stället en avfartvid Hagaberg.00>T322 (fp)- yrk. 127>Länsvägnätet i bör rustas upp.00>T322 (fp)- yrk. 227>Söderköping bör få en förbifart på E 22.00>T322 (fp)- yrk. 327>En tvärförbindelse mellan , och börkomma till stånd.00>T322 (fp)- yrk. mellan och bör rustas upp.00>T323 (s)- yrk. 127>Investeringar i Bergslagsdiagonalen får inte förskjutas iförhållande till nuvarande planering.00>T323 (s)- yrk. 227>Projektering av nya sträckor av Bergslagsdiagonalen börtidigareläggas för att komma i fråga för tilldelning av medel förberedskapsarbeten.00>T323 (s)- yrk. 327>Bergslagsdiagonalen bör i sin helhet ingå i stamvägnätet.00>T329 (c)27>Länsvägnätet, särskilt grusvägnätet, i bör få ett extraanslag på 75 miljoner kronor.00>T334 (mp)- yrk. 2 (delvis)27>Planerna på upprustning av genom böromprövas.00>T336 (mp)- delvis27>Vägverkets medel bör inte tas i anspråk för byggande av motorväg påE 18.00>T342 (v)- yrk. 127>Arbetet på en ny motorväg genom län bör avbrytas.00>T342 (v)- yrk. 227>Vägverket bör få i uppdrag att föreslå förbättringar av genomUppsala.Nedre Norrland00>T217 (v)- yrk. 2 (delvis)27>Planerna på en bro över Sundsvallsfjärden bör omprövas.00>T303 (m)27>Västernorrlands län bör få en ökad andel av medlen förvägunderhåll.00>T314 (s)- yrk. 127>Västernorrlands län bör få en ökad andel av anslagen förväginvesteringar och för drift och underhåll.00>T315 (s)27>Utbyggnaden av genom bör påskyndas med de frånmiljösynpunkt viktigaste etapperna.00>T317 (kds)27>Vägnäten i och bör tillföras ökaderesurser.00>T326 (c)27>Vägnätet i bör tillföras ökade resurser förunderhåll.00>T327 (c)- yrk. 127>Länsvägarna i bör förbättras för skogsnäringensskull.00>T327 (c)- yrk. 227>Riktade åtgärder bör vidtas för att rusta upp de viktigaste stråkeni till godtagbar standard.00>T327 (c)- yrk. 327>Vägarna i bör tillföras somextra medel för upprustning.00>T327 (c)- yrk. 427>Regeringen bör initiera ett påbyggnadspaket, avsett förVästernorrlands län, till det tidigare bärighetspaketet.00>T328 (fp)27>Vägmedel avsedda för andra regioner bör omfördelas till förmån förRegion (c)27>Länsvägnätet, särskilt grusvägnätet, i bör få ettextra anslag på . beträffande bolagisering av produktionsdivisionatt avslår motionerna 1994/95:T210 yrkande 9 i denna del,1994/95:T239 yrkande 8, 1994/95:T306 och 1994/95:T314 yrkandena 2 och 3,res. 1 (m)2. beträffande dotterbolagatt avslår motion 1994/95:T221 yrkandena 4 och 5,res. 2 (mp)3. beträffande vägväsendets finansieringatt avslår motion 1994/95:T210 yrkande 9 i denna del,res. 3 (m)res. 4 (mp) - motiv.4. beträffande väginvesteringarnas allmänna inriktning,stamvägnätets utbyggnadstakt och vissa stamvägsavsnitts målstandardatt riksdagendels godkänner regeringens förslag att målstandard på vägarna E 6mellan och norska gränsen, E 4 mellan och , E 20mellan och och E 22 mellan och bör vara13 m med rätt att avvika från målstandard då det är uppenbart att enavvikelse skulle innebära betydande samhällsekonomiskaeffektivitetsvinster,dels avslår motionerna 1994/95:T203 yrkande 1, 1994/95:T208yrkande 2 i denna del, 1994/95:T214 i denna del, 1994/95:T217 yrkande 2 idenna del, 1994/95:T221 yrkande 16, 1994/95:T225 yrkande 14, 1994/95:T232yrkande 3, 1994/95:T238 yrkande 6, 1994/95:T239 yrkande 7, 1994/95:T301yrkande 1, 1994/95:T307 yrkandena 1 och 4, 1994/95:T309, 1994/95:T316,1994/95:T334 yrkandena 1 och 3 och yrkande 2 i denna del, 1994/95:T336 idenna del, 1994/95:T337, 1994/95:T340, 1994/95:T341, 1994/95:T532,1994/95:A442 yrkande 10 och 1994/95:A468 yrkande 1,res. 5 (c)res. 6 (v)res. 7 (mp)5. beträffande anslag till : Administrationskostnaderatt med bifall till regeringens förslag samt med avslag påmotionerna 1994/95:T220 yrkande 3 och 1994/95:Fi212 yrkande 20 tillVägverket: Administrationskostnader för /96 anvisar ettramanslag på ,res. 8 (m)res. 9 (mp)6. beträffande drift och underhåll av statliga vägar m.m.att riksdagendels med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1994/95:T232 yrkande 7 till Drift och underhåll av statliga vägar /96 anvisar ett ramanslag på 5 ,dels avslår motionerna 1994/95:T206 yrkande 2, 1994/95:T232yrkande 5 i denna del, 1994/95:T238 yrkande 7 och 1994/95:T307 yrkande3,res. 10 (m)res. 11 (c)7. beträffande låneramatt godkänner regeringens förslag att en låneram om totalt2 får användas för inköp av såvälomsättningstillgångar och anläggningstillgångar som för broar som ersätterfärjor,8. beträffande anslag till Byggande av vägaratt med bifall till regeringens förslag samt med avslag påmotionerna 1994/95:T220 yrkande 1, 1994/95:T224 yrkande 9, 1994/95:T232yrkande 6 och 1994/95:Fi212 yrkande 21 till Byggande av vägar /96 anvisar ett ramanslag på 7 ,res. 12 (m)res. 13 (c)res. 14 (v)res. 15 (mp)9. beträffande utbyggnaden av till motorväg på delenStenungsund--Ljungskileatt godkänner vad som anförs i propositionen om användningenav anslaget Byggande av vägar för att täcka viss kapitalkostnad förutbyggnaden av väg E 6 till motorväg på delen --,10. beträffande anslag till Byggande av länstrafikanläggningaratt med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1994/95:T221 yrkande 35, 1994/95:T224 yrkande 12, 1994/95:T307yrkande 2 och 1994/95:Fi212 yrkande 22 till Byggande avlänstrafikanläggningar för /96 anvisar ett ramanslag på2 ,res. 16 (mp)11. beträffande stöd till miljövänlig kollektivtrafikatt avslår motionerna 1994/95:T201 och 1994/95:T209,12. beträffande ökad användning av cyklaratt avslår motion 1994/95:T321,13. beträffande bidrag till drift och byggande av enskilda vägarm.m.att riksdagendels med bifall till regeringens förslag samt med avslag påmotionerna 1994/95:T232 yrkande 9, 1994/95:T310 yrkande 2, 1994/95:T330och 1994/95:T333 yrkande 2 till Bidrag till drift och byggande avenskilda vägar för /96 anvisar ett reservationsanslag på329 ,dels med anledning av motionerna 1994/95:T232 yrkande 8,1994/95:T237 yrkande 11, 1994/95:T238 yrkande 8, 1994/95:T324,1994/95:T325, 1994/95:T339 yrkande 4, 1994/95:T346 och1994/95:T347 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,res. 17 (m) - villk. 18 (c, mp)14. beträffande anslag till : Försvarsuppgifteratt med bifall till regeringens förslag till Vägverket:Försvarsuppgifter för /96 anvisar ett reservationsanslagpå ,15. beträffande beställningsbemyndigandeatt godkänner regeringens förslag att ges ettbeställningsbemyndigande på för att anskaffareservbromateriel som avser ,16. beträffande anslag till : Uppdragsverksamhet m.m.att med bifall till regeringens förslag till Vägverket:Uppdragsverksamhet m.m. för /96 anvisar ett anslag på ,17. beträffande vägtrafikdödade renaratt avslår motion 1994/95:T205 i denna del,18. beträffande saltning av vägaratt avslår motionerna 1994/95:T312 och 1994/95:T335,res. 19 (mp)19. beträffande vägräckenatt avslår motion 1994/95:T348,20. beträffande vägplaneringsprocessenatt avslår motion 1994/95:T308,21. beträffande vägplaneringsprocessen och den geografiskafördelningen av väghållningsmedelatt avslår motionerna 1994/95:T203 yrkande 2, 1994/95:T208yrkande 2 i denna del och yrkande 3, 1994/95:T211 yrkande 1, 1994/95:T213yrkande 1, 1994/95:T217 yrkande 2 i denna del, 1994/95:T218 yrkandena 1och 2, 1994/95:T301 yrkande 2, 1994/95:T302, 1994/95:T303, 1994/95:T304,1994/95:T305, 1994/95:T310 yrkande 3, 1994/95:T311, 1994/95:T313,1994/95:T314 yrkande 1, 1994/95:T315, 1994/95:T317, 1994/95:T318,1994/95:T319, 1994/95:T320, 1994/95:T322, 1994/95:T323,1994/95:T326, 1994/95:T327, 1994/95:T328, 1994/95:T329,1994/95:T331, 1994/95:T332, 1994/95:T333 yrkande 1, 1994/95:T334yrkande 2 i denna del, 1994/95:T336 i denna del, 1994/95:T338,1994/95:T339 yrkandena 1--3, 1994/95:T342, 1994/95:T343,1994/95:T344, 1994/95:T345 och 1994/95:A447 yrkande 2 i denna del.Stockholm den 4 april 1995På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), HåkanStrömberg (s), (), (), (),(), Tom (), (), (), (), (), (),(), (), () och RoyOttosson (mp). Bolagisering av (mom. 1), , Tom och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med"Utskottet vill" och slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följandelydelse:Med anledning av de något otydliga uttalandena i propositionen omtidpunkten för en bolagisering av produktionsdivisionen vill utskottetframhålla att fjolårets riksdagsbeslut står fast. Det innebär attbolagiseringen skall ske per . Härigenom når man densäkraste garantin för att beställarkompetens skall utvecklas iden takt som är önskvärd. Utskottet förutsätter sålunda att regeringen,när den återkommer till med förslag till huvudman förproduktionsbolaget, inte förelägger förslag som avviker från detnämnda beslutet.Vad utskottet nu anfört -- och som innebär att syftet med motionernaT210 (m) och T239 (kds) i nu aktuella delar torde få anses tillgodosett --bör som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande bolagisering av produktionsdivisionatt med anledning av motionerna 1994/95:T210 yrkande 9 i dennadel och 1994/95:T239 yrkande 8 samt med avslag på motionerna 1994/95:T306och 1994/95:T314 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med"Utskottet finner" och på s. 18 slutar med "yrkandena 4 och 5" bort haföljande lydelse:Som framhålls i motion T221 (mp) finns det anledning att ifrågasättasystemet att bygga vägar som skall vara självfinansierande viadotterbolag som ägs av staten (förvaltas av ). Vid förseningarkan projekt fördyras ytterligare på grund av de löpande kostnader som ettbolag har. Om projekten låg helt under administration kunderesurser vid eventuella problem och fördröjningar omprioriteras. Därigenomskulle administrationskostnaderna minska.Med hänvisning till det anförda instämmer utskottet i yrkandena 4 och5 i motion T221 (mp). Enligt det förstnämnda bör som sin meningge regeringen till känna att vägprojekt i mycket restriktiv omfattning börläggas i dotterbolag till .