bet · GI01BoU18 · 1995-03-16 00:00:00 — Elöverkänslighet m.m. (mom. 15), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "De insatser" och på s. 29 slutar med "till känna"bort ha följande lydelse:De insatser som utskottet och föregående år förordatavseende elöverkänslighet innefattar bl.a. en inventering avomfattningen och inriktningen av pågående utrednings- ochforskningsinsatser. I uppdraget ingår även att behandla fråganom bostadsanpassningsbidrag vid elöverkänslighet. Arbetet skallenligt beslut genomföras utan dröjsmål och på ettsådant sätt att vunna erfarenheter snabbt kan komma tillpraktisk tillämpning. Regeringen har också anmodats att ilämpligt sammanhang för redovisa resultatet avgenomförda insatser och de åtgärder som vidtagits med anledninghärav. Beslutet innebär vidare att om så anseserforderligt skall föreläggas förslag i ärendet. Riksdagenstidigare ställningstagande innebär att de förslag som förs frami de nu aktuella motionerna i allt väsentligt omfattas av redanförordade insatser m.m. Något ytterligare riksdagenstillkännagivande i frågan kan enligt utskottets mening därförinte anses erforderligt. Utskottet vill understrykavikten av att de åtgärder som tidigare förordatgenomförs skyndsamt.Vad utskottet nu anfört innebär att motionerna Bo203 (v),Bo212 (s), Bo224 (fp), Bo226 (s), Bo242 (c), Bo244 (s), Bo245(mp) yrkandena 3 och 4, Bo503 (m) samt So500 (mp) yrkande 7avstyrks.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15. beträffande elöverkänslighet m.m.att avslår motionerna 1994/95:Bo203, 1994/95:Bo212,1994/95:Bo224, 1994/95:Bo226, 1994/95:Bo242, 1994/95:Bo244,1994/95:Bo245 yrkandena 3 och 4, 1994/95:Bo503 samt1994/95:So500 yrkande 7,11. Bidrag till förbättring av inomhusmiljön (mom. 16), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Utskottet kan" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse:Bostadsutskottet avstyrker förslaget i budgetpropositionen omatt införa en ny bidragsform för förbättring av inomhusmiljön.Av redovisningen ovan framgår att stöd i olika former utgåtttill denna typ av åtgärder . Det kan inteanses vara rimligt att staten nu ytterligare skall subventioneraåtgärder som borde ingå som en självklar del i en normalfastighetsförvaltning.Det har visserligen i olika sammanhang konstaterats brister imiljön i bl.a. många skolor och andra byggnader, men detta kaninte tas till intäkt för att nya bidragsformer behövs. Vad som istället behöver betonas är fastighetsägarnas ansvar förreparation, underhåll och upprustning av sina egna lokaler. Detbör självklart krävas av fastighetsägare, oavsett om ägaren ären kommun eller annan, att fastigheterna sköts på ett sådantsätt att de inte blir hälsovådliga. I detta krav ligger givetvisäven att ägaren måste ta det fastighetsekonomiska ansvaret försin byggnad. Staten bör däremot genom en ansvarsfull ekonomiskpolitik svara för att det finns förutsättningar förfastighetsägarna att leva upp till de krav som bör ställas pådem.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Bo231 (m)yrkande 4, såvitt nu är i fråga, innebär att bör avslåregeringens förslag om ett nytt bidrag till förbättring avinomhusmiljön.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande bidrag till förbättring av inomhusmiljönatt med bifall till motion 1994/95:Bo231 yrkande 4 imotsvarande del inte godkänner förslaget i proposition1994/95:100 bilaga 13 om ändamålet med den redovisadebidragsverksamheten,12. Anslaget för bidrag till förbättring av inomhusmiljön(mom. 17)Under förutsättning av bifall till reservation 11Knut , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse:Utskottet har ovan avstyrkt införandet av en ny bidragsformför förbättringar av inomhusmiljön. Ett bifall tillvad utskottet förordat innebär även att den föreslagna nyaanslagsposten för detta ändamål kan utgå ur budgeten och attstatens utgifter minskar med i förhållandetill regeringens förslag.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17. beträffande anslaget för bidrag till förbättring avinomhusmiljönatt med bifall till motion 1994/95:Bo231 yrkande 4 imotsvarande del avslår förslaget i proposition 1994/95:100bilaga 13 om att till Bidrag till förbättring avinomhusklimatet för /96 anvisa ettreservationsanslag på ,13. Ytterligare satsningar på att förbättra inomhusmiljön(mom. 18), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "Utskottets ovanstående" och på s. 34 slutar med"till känna" bort ha följande lydelse:De förslag som framkommit i motioner om ytterligare satsningarpå att förbättra inomhusmiljön genom statliga bidrag o.d. gerutskottet anledning att anföra följande. Utskottetsställningstagande sker också mot bakgrund av att regeringenefter en överenskommelse med aviserat att förslagom ett s.k. allergisaneringsprogram kommer att läggas fram ibudgetpropositionen.Som utskottet såväl i detta betänkande som vid fleratillfällen tidigare framhållit måste stor uppmärkamhet ägnas åtatt inomhusmiljön i våra bostäder och byggnader förbättras.Riksdagen har också beslutat om obligatoriskventilationskontroll och andra åtgärder i detta syfte. Under denborgerliga regeringsperioden infördes flera tidsbegränsadestödformer för att stimulera fastighetsägare att vidta bl.a.miljöinriktade åtgärder i sina byggnader. Dessa beslut skeddemot bakgrund av att finansieringsfrågorna var lösta och attutrymme för de statliga insatserna skapats genom besparingar påandra områden.Det förslag som diskuteras inom regeringen om ett kraftigtökat statligt stöd för allergisanering m.m. har dock tillkommitutan att någon finansiering av satsningarna på 2 miljarderkronor kunnat redovisas. Inte heller i de aktuellamotionsförslagen om ytterligare stödåtgärder återfinnsgodtagbara förslag om finansieringen av åtgärderna.Det kan mot bakgrund av det statsfinansiella läget inte ansesvara ansvarsfullt att föra fram förslag om nya bidrag utan attfinansiellt utrymme för åtgärderna först skapas. Vad gäller detallergisaneringsprogram som regeringen aviserat är dettasärskilt olyckligt eftersom förhoppningar väckts om insatser påangelägna områden som sedan kanske inte kan infrias.Vad utskottet anfört i denna fråga mot bakgrund av detaviserade regeringsförslaget och motionerna Bo237 (v) yrkande 3,A275 (mp) yrkandena 8 och 9, N270 (mp) yrkande 13 och Ub368(kds) yrkande 4 leder fram till slutsatsen att motionsförslagenbör avslås av riksdagen.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18. beträffande ytterligare satsningar på att förbättrainomhusmiljönatt avslår motionerna 1994/95:Bo237 yrkande 3,1994/95:A275 yrkandena 8 och 9, 1994/95:N270 yrkande 13 samt1994/95:Ub368 yrkande 4,14. FoU-verksamhet avseende tätorternas yttre miljö (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "De farhågor" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse:När fattade beslutet om en överflyttning avfinansieringsansvaret för forskningen om grönområden i tätorterfrån BFR till sågs detta som en rent administrativ åtgärdsom inte skulle påverka satsningarna på forskningsområdet. Dethar dock nu visat sig att överflyttningen inneburit dels attanslagen minskat, dels att inriktningen ändrats motgrundforskning med naturvetenskaplig tyngdpunkt.En annan följd av det överflyttade finansieringsansvaret äratt MOVIUM riskerar att få upphöra. Denna organisation som harbetytt mycket för forskningen och kunskapsspridningen inomområdet har fått en betydligt osäkrare finansiering efter detatt började fatta besluten om medelsfördelningen.Utskottet delar vad som anförs i motion Bo540 (c) om behovetav en fortsatt forskning och kunskapsuppbyggnad i frågor om ettlångsiktigt bärkraftigt samhälle där grönområdenas roll ärväsentlig. Mot denna bakgrund bör även förslagen i motionen omatt återföra finansieringsansvaret för den aktuella forskningentill BFR bifallas. Utskottet anser således att BFR bör fådisponera för insatser rörande den yttremiljön. Utrymme för denna satsning bör skapas genom att 5,5miljoner kronor förs över till BFR från anslag och 7,5miljoner kronor utöver regeringens förslag anslås direkt tillBFR:s forskningsprogram.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion Bo540 (c)yrkandena 3 och 5, det sistnämnda yrkandet såvitt nu är ifråga, bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:19. beträffande FoU-verksamhet avseende tätorternas yttremiljöatt med anledning av motion 1994/95:Bo540 yrkandena3 och 5, det sistnämnda yrkandet i motsvarande del, som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Anslag till byggforskning (mom. 22)Under förutsättning av bifall till reservation 14Ingrid Skeppstedt (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Utskottet har" och slutar med "förslag tillstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet har ovan tillstyrkt ett förslag i motion Bo540 (c)om att BFR tilldelas medel för att finansiera FoU-verksamhetavseende tätorternas yttre miljö. Detta innebär att ävenförslaget i motionens yrkande 5, såvitt nu är i fråga, om enhögre anslagsnivå än regeringen föreslagit för BFR:sforskningsprogram tillstyrks. Motion N403 (kds) yrkande 8,såvitt nu är i fråga, avstyrks.dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:22. beträffande anslag till byggforskningatt med anledning av motion 1994/95:Bo540 yrkande 5i motsvarande del samt proposition 1994/95:100 bilaga 13 och medavslag på motion 1994/95:N403 yrkande 8 i motsvarande del tillByggforskning för /96 anvisar ettreservationsanslag på ,Särskilda yttranden1. Åtgärder mot radon (mom. 8--10)() anför:Folkpartiet har under en lång rad år i olika sammanhangunderstrukit vikten av att radonsaneringarna vidtas i betydligtstörre omfattning än vad som skett. Radonsanering är enutomordentligt angelägen åtgärd för att förbättra inomhusmiljöni våra bostäder. Det är känt att radonet utgör enpåtaglig hälsofara som sannolikt leder till ett stort antaldödsfall . Detta till trots genomförs saneringar i enklart otillräcklig omfattning. Förklaringen till det lågaintresset hos fastighetsägarna att vidta åtgärder står bl.a. attfinna i en rädsla för en sänkning av marknadsvärdet om problemenblir allmänt kända.Jag har mot denna bakgrund i en motion -- Bo229 -- fört framolika förslag om hur radonsaneringsarbetet kan påskyndas. Detgäller både ett förslag om ekonomiska stimulanser genom högreradonbidrag och ett förslag om att samhället genom intyg och merstrikt användning av de sanktionsmöjligheter som dagenslagstiftning medger kan påverka fastighetsägarna att vidtaåtgärder.Utskottets överväganden i dessa frågor har i huvudsakinneburit att mina synpunkter beaktats och att regeringenuppmanats att återkomma med förslag i frågan. Jag anser det varaen styrka om utskottet kan uppnå en bred enighet i en så viktighälsofråga som radonproblemet utgör. Av detta skäl har jag valtatt inte avge någon reservation i frågan även om mina förslaginte fullt ut tillgodosetts i detta betänkande. Jag förutsätteratt utskottets tillkännagivande innebär att regeringenåterkommer med ett acceptabelt förslag om radonbidragen efteratt överväganden gjorts i de förordade frågorna. Skulle inte såbli fallet känner jag mig naturligtvis oförhindrad att återaktualisera mina tidigare förslag.Det får förutsättas att utskottets överväganden i radonfråganleder till att även förslag om andra åtgärder än förbättratradonbidrag som aktualiserats av berördamyndigheter m.fl. skyndsamt prövas och leder fram till olikaåtgärder från samhällets sida.2. Ytterligare satsningar på att förbättra inomhusmiljön(mom. 18)(), () och () anför:Utskottets ställningstaganden i detta betänkande sker delvismot bakgrund av att regeringen efter en överenskommelse medMiljöpartiet aviserat att förslag om ett allergisaneringsprogramkommer att läggas fram i kompletteringspropositionen. De partiersom ingick i den förra regeringen har starkt kritiserat dennuvarandes agerande i samband med att planerna på detta programoffentliggjordes. Kritiken har, vad avserallergisaneringsprogrammet, framför allt gällt attöverenskommelsen träffats utan att man kunnat visa huråtgärderna skall finansieras. Detta är givetvis ett heltoacceptabelt agerande, särskilt mot bakgrund av det rådandestatsfinansiella läget.Trots denna kritik har vi ansett oss kunna instämma i vadutskottet anfört om behovet av ytterligare satsningar för attförbättra inomhusmiljön m.m. Som framgår av utskottetsöverväganden sker dessa under förutsättning av attfinansieringen av åtgärderna blir acceptabel. Om så inte blirfallet finns givetvis inte heller förutsättningarna attgenomföra satsningarna på inomhusmiljön, oavsett hur angelägnade är från andra än ekonomiska synpunkter. Våra konkretaställningstaganden till det förslag som regeringen aviserat tillsenare i vår kommer att redovisas i anslutning till dettaförslag.Vi vill i sammanhanget erinra om att våra partier under enlång period starkt agerat för att frågor om bl.a. inomhusmiljönskall ges högre prioritet. Under den förra regeringsperiodenbeslutade således riksdag och regering om flera tidsbegränsadestödformer för att stimulera fastighetsägare att vidta bl.a.miljöinriktade åtgärder i sina byggnader. Även har vårapartier fört fram olika förslag i detta syfte. Utskottet har idetta betänkande till stor del ställt sig bakom förslag imotioner (fp) om radonåtgärder och om insatser motelöverkänslighet. Övervägandena i betänkandet om behovet avytterligare satsningar på allergisanering m.m. sker medhänvisning till kds-förslaget i denna fråga. har imotioner som behandlas i detta och annat betänkande fört frambehovet av insatser avseende elöverkänslighet, ökatkretsloppstänkande i byggandet och åtgärder i riskfylldaboendemiljöer.3. Ytterligare satsningar på att förbättra inomhusmiljön(mom. 18)() anför:Vänsterpartiet har i många sammanhang framhållit behovet avsatsningar på att förbättra miljön i våra bostäder ochoffentliga lokaler. Vi har vid återkommande tillfällen imotioner lämnat konkreta förslag om sådana satsningar. I dettabetänkande behandlas också flera v-motioner med dennainriktning. I en av dessa -- motion Bo237 (v) yrkande 3 --föreslås att regeringen i samband med budgetpropositionenåterkommer med förslag om åtgärder mot fukt- och mögelskadorsamt sjuka hus-problemet i övrigt. Utskottet hänvisar bl.a. tilldenna motion som grund för sina överväganden om behovet avytterligare satsningar på att förbättra inomhusmiljön. Jag harställt mig bakom utskottets övervägande i denna fråga men villsamtidigt framhålla att är starkt kritiskt tillden hittillsvarande "beredningen" inom regeringen av detaviserade investeringsprogrammet för allergisanering m.m.Utskottets överväganden i den aktuella frågan sker motbakgrund av en uppgörelse mellan regeringen och omett investeringsprogram om 2 miljarder. Dettainvesteringsprogram har i sin tur tillkommit för att regeringenskall tillförsäkra sig stöd för ett förslag omstöd för nyanställningar (RAS). För både RAS ochinvesteringsprogrammet gäller att finansieringen av satsningarnaännu inte har redovisats. Detta är givetvis inte en acceptabelberedningsordning.Även vad gäller den avsedda inriktningen avinvesteringsprogrammet för allergisanering m.m. kan en radfrågor resas som inte besvaras i de mycket knapphändigaformuleringar som tycks ha legat till grund för uppgörelsen:Vilka bostäder och vilka offentliga lokaler avses? Vilkensubventionsnivå skall gälla? Vilka åtgärder kan anses falla inombegreppet "allergisanering"? Hur skall kommunerna klaramedfinansieringen i dagens pressade kommunalekonomiskasituation?Bland de frågor som måste lösas på ett annat sätt än vad somantyds i pressmeddelandet efter regeringens och kan nämnas tidsramen för stödet. I pressmeddelandetsägs att huvuddelen av stödet skall utgå . I en radsamstämmiga uttalanden från sektorn har framhållits att stödetmed en sådan snäv tidsram riskerar att bli helt förfelat. Riskenär stor att snabba och otillräckliga åtgärder som riskerar attleda till nya problem kommer att vidtas. Tillräcklig tid måstedärför ges för projektering och förberedelser för bredareinsatser som är inriktade på att åtgärda orsakerna tillproblemen snarare än symtomen. Jag förutsätter att regeringenmot denna bakgrund överväger en betydligt vidare tidsram förinvesteringsprogrammet än vad som antytts.En annan fråga som i sammanhanget bör uppmärksammas avregeringen är behovet av forskning och utvecklingsarbete vadgäller frågor om byggnaders inomhusmiljö m.m. Den är angelägetatt kunskapsläget förbättras vad gäller både orsakerna tillohälsa som beror på dålig inomhusmiljö och vad man kan göra åtproblemen.Mitt stöd för utskottets tillkännagivande om behovet avytterligare satsningar på att förbättra inomhusmiljön ärgivetvis beroende av att finansieringen och frågorna ominriktningen av stödet ges en tillfredsställande lösning i denaviserade propositionen. I annat fall avser jag återkomma ifrågan i samband med beredning av ärendet senare ivår.UPPFÖLJNING AV RIKSDAGSBESLUT OCHSTATLIGA INSATSER AVSEENDEBYGGNADERS INOMHUSMILJÖ RAPPORT UTARBETAD AV BYGGFORSKNINGSRÅDET/AV BOSTADSUTSKOTTETMARS 1995BAKGRUNDDen ökning av allergier och andra överkänslighetssjukdomar somförekommit under har satts i samband medförändringar i vår miljö. av befolkningen harbesvärats av astma . Sjuka hus-sjukan är en typav "annan överkänslighet" som är direkt kopplad tillinomhusmiljön. Från kontorsmiljön rapporteras att avmännen och av kvinnorna har minst ett symptom varjevecka. Av dessa uppges 2/3 vara relaterade till inomhusklimatet.Till inomhusklimatet brukar luftens kvalitet, det termiskaklimatet, elektriska faktorer samt akustiska och ljusmässigaförhållanden räknas. Man brukar räkna med att cirka 80 procentav det vi intar i vikt räknat är luft. De resterande 20procenten utgörs av vätska och föda.Luft inne består av luft utifrån med föroreningar från t. ex.trafik, mark, växtlighet och industrier. Vid transporten genomtilluftsystemet kan luften förorenas av partiklar och ämnen frånsystemet och lagrad smuts. Om det finns fukt i systemet kan ävenbiologisk tillväxt ske av t.ex. bakterier och mögel vilket kanförorena tilluften. I rummet tillkommer föroreningar frånmänniskor och djur m.m. Därtill kommer föroreningar frånbyggnads- och inredningsmaterial som möbler, rengöringsprodukteroch ev. mikrobiell tillväxt.Kunskaperna är goda när det gäller betydelsen av förekomstenav allergen från kvalster och husdjur i bostäder, skolor ochkontor. Däremot är kunskaperna mycket bristfälliga när detgäller betydelsen av förekomsten av enskilda eller grupper avkemiska föroreningar. Problemen vid mätning och karakteriseringav sådana ämnen är så stora att mätningar fortfarande bara hörhemma i forskningssammanhang. Luftkvaliteten inomhus är dessutomkomplex. Den består av en mycket stor mängd, olika typer avföroreningar, oftast låga halter.Det finns ingen skarp gräns mellan "sjuka" och "friska"byggnader. Byggnader är alla mer eller mindre "sjuka" eller"friska". Bland de tekniska faktorer som betyder mest för hurmänniskor mår är byggnadens ålder, uteluftsflödet, fuktproblemoch låg städnivå.UPPDRAGETBostadsutskottet beslutade att låta göra enuppföljning av riksdagsbeslut och statliga insatser avseendeproblem med byggnaders inomhusmiljö.Detta uppdrag som gjorts av redovisas i dennastudie.Den har två syften. Det ena är att redovisa en sammanfattandekartläggning av vad som har hänt på området . Detandra är att sammanfatta olika uppfattningar om de problem somkvarstår idag.RIKSDAGENS BEHANDLING AV VISSA FRÅGOR OM BYGGNADERSINOMHUSMILJÖFrågan om inomhusmiljön i våra byggnader fick under 1980-taleten allt större aktualitet, inte minst genom problemen med s.k.sjuka hus. På förslag av bostadsutskottet ,betänkande l988/89:BoU2, meddelade därför riksdagenregeringen att en bred översyn skulle göras för att komma tillrätta med bristerna i inomhusmiljön. Översynen skulle bl.a.omfatta:* en definition av förekommande begrepp* en kartläggning av problemens omfattning* åtgärder för att undvika problem som kan uppkomma vid enbristande samordning mellan byggprocessens olika skeden* frågor kring användandet av olika byggmaterial* åtgärder för att skapa förutsättningar för att byggnadersventilationssystem får en fullgod funktion under byggnadens helabrukstid* ändamålsenligheten i dagens ansvarssystem* ändamålsenligheten i dagens stödsystem* behovet av ytterligare forskning kring problemen med sjukahus.Åtgärderna skulle genomföras snabbt och de nyvunna kunskapernaoch erfarenheterna skulle utan dröjsmål föras ut i praktisktillämpning.Inom tillsattes en arbetsgrupp för frågorom sjuka hus. Arbetsgruppen överlämnade Ds 1990:14, "Byggnadersinomhusmiljö m.m." år 1990.Arbetsgruppens förslag omfattade följande:* Problemens orsaker och omfattningDet finns inte någon ordentlig kartläggning av problemensomfattning. En undersökning har dock påbörjats av . Undersökningen har anpassatsefter de krav som arbetsgruppen anser bör ställas isammanhanget. * Forskning, information och utbildningForskningen beträffande byggnaders inomhusklimat behöverintensifieras och därför lämnar gruppen förslag tillforskningsinsatser. Vidare föreslår gruppen att Boverketöverväger om något ytterligare branschsammansatt organ behöverinrättas som kan ta del av forskningsresultat m.m. och föra utdessa till berörda parter. På initiativ av gruppen startas enomfattande information och utbildning till branschen. * Ökad användning av sakkunnigbevisEn ändring av (PBL) föreslås. Den innebäratt byggherren genom sakkunnigbevis måste visa att en byggnaduppfyller vissa av de egenskaper och funktioner som gällerenligt PBL när den tas i bruk. * Funktionskontroll av ventilationssystem m.m.Arbetsgruppen föreslår att en ordning med funktionskontroll avventilationssystem införs. Förslaget innebär att systemen skakontrolleras dels vid nyinstallation, dels återkommande underbyggnadens driftsskede. * Lag om information om byggvarorLagstiftning om produktinformation beträffande byggvarorföreslås. Enligt förslaget ska den som tillverkar, importerareller överlåter en byggprodukt lämna information om produktensinnehåll. * Åtgärder mot fukt i byggnaderSå kallad fuktdimensionering ska komma till användning istörre utsträckning. * Ansvaret för byggfelFrågan löses i första hand genom frivilliga överenskommelser.Om detta inte lyckas, har arbetsgruppen lagt fram ett förslagtill lag om byggnadsgaranti. * Fond för reparationsåtgärder i äldre husDet statliga lånestöd som lämnas för reparationsåtgärderi hyres- och bostadsrättshus med brister av betydelse frånhälsoskyddssynpunkt föreslås ersättas med bidrag.Lag om byggfelsförsäkringI bostadsutskottets betänkande l989/90:BoU3 som behandlarknappt femtio motionsyrkanden, tas åter frågor om byggnadersinomhusmiljö upp. hänvisar i sitt betänkandetill tidigare tillkännagivanden och till det pågående arbetet iarbetsgruppen för sjuka hus som regeringen tillsatt.l regeringens proposition 1990/9l:145 om byggnadersinomhusmiljö m.m. lämnas förslag till ändringar i plan- ochbygglagen (PBL). Ett av förslagen syftar till att möjliggöra förregeringen att meddela föreskrifter om bl.a. funktionskontrollav ventilationssystem. Regeringen ska genom förordning kunnameddela bestämmelser om sådan kontroll vid nyinstallation ochsedan återkommande under byggnadens driftperiod. Ett annatförslag avser att vid ett samrådsmöte med denansvarige arbetsledaren och övriga inblandade i byggprocessenuppmärksamma frågor om en egenskaper och funktionerbl.a. med avseende på ventilationssystem, byggnadsmaterial ochfuktskydd. I propositionen behandlas även frågor som gällerproduktinformation om byggvaror.