bet · GI01SkU20 · 1995-03-28 00:00:00 — Med hänsyn härtill avstyrker utskottet att några åtgärder nuvidtas med anledning av motionerna.Slott och herresäten, m.m.I motion Sk313 av och () yrkas attreglerna om beskattning av större mangårdsbyggnader börförbättras bl.a. genom en försiktigare värdering avbostadsförmånen, möjligheter till kvittning av underskott motannan inkomst och särskilda reduceringsregler förförmögenhetsvärderingen.Hösten 1993 genomfördes särskilda regler för beskattningen avslott och herresäten och andra större mangårdsbyggnader påjordbruksfastigheter (prop. 1993/94:91, SkU17). Dessa reglerinnebär väsentliga fördelar jämfört med de regler som gäller förbostadsbyggnader i allmänhet. Enligt utskottets mening finns detinte skäl att med anledning av den aktuella motionen föranstaltaom ändringar av dessa regler. Utskottet avstyrker alltså dennamotion.Kulturverksamhet och skattefrågorI motion Kr285 av m.fl. (m) yrkas enöversyn av olika skatter som negativt påverkarkulturverksamheten, exempelvis fastighetstaxeringen,beskattningen av bostäder och arvsskatten (yrkande 3).Kommittén (Ku 1993:03) om kulturpolitikens inriktning, somkommer att slutredovisa sitt arbete , är oförhindrad attbelysa sådana frågor som nämns i motionen. Vad som anförs imotionen utgör inte tillräckliga skäl för att nu skallta upp dessa frågor till en särskild bedömning. Utskottetavstyrker alltså detta motionsyrkande. beträffande riktlinjer för beskattningen, utvärdering avskattereformen m.m.att avslår motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 1 idessa delar, 1994/95:Sk341 yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sk342yrkande 1, 1994/95:Sk349 yrkande 1 i dessa delar,1994/95:Sk350 yrkande 2 i vad avser inkomst av aktier,1994/95:Fi212 yrkande 5, 1994/95:Fi218 yrkande 5 och1994/95:Fi219 yrkande 8,res. 1 (m)res. 2 (c)res. 3 (fp)res. 4 (v)res. 5 (mp)res. 6 (kds)2. beträffande det särskilda grundavdraget, det allmännagrundavdraget och uttaget av statlig inkomstskattatt avslår motionerna 1994/95:Sk328 yrkandena 6 och7, 1994/95:Sk341 yrkandena 3--7, 1994/95:Sk349 yrkande 11,1994/95:Fi211 yrkande 22 och 1994/95:Fi212 yrkande 32 samtmed bifall till motion 1994/95:Sk328 yrkande 20 och medanledning av motionerna 1994/95:Fi219 yrkandena 9 och 10 och1994/95:Sf266 yrkande 3 såvitt avser det särskildagrundavdraget för pensionärer avslår proposition 1994/95:100bil. 6 B II Försäkring vid ålderdom m.m. s. 81 punkt 1 ochgodtar vad utskottet anfört om att i stället för den aktuella,av regeringen föreslagna budgetförstärkningen sätta ned detallmänna grundavdraget med 0,01 basbelopp,res. 7 (m)res. 8 (fp)res. 9 (v)res. 10 (mp)res. 11 (kds)3. beträffande den allmänna löneavgiftenatt avslår motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 4,1994/95:Sk349 yrkande 9, 1994/95:Sk350 yrkande 8,1994/95:Fi211 yrkande 24, 1994/95:A215 yrkande 3 och1994/95:A270 yrkande 3,res. 12 (m, fp, kds)4. beträffande en progressiv övertidsavgiftatt avslår motion 1994/95:A272 yrkandena 3 och 4,res. 13 (v)5. beträffande skattelättnader inom tjänstesektornatt avslår motionerna 1994/95:Sk303, 1994/95:Sk328yrkande 2, 1994/95:Sk349 yrkande 7, 1994/95:Fi211 yrkande 5,1994/95:A270 yrkande 11, 1994/95:A271 yrkande 4,1994/95:A288 yrkande 8, 1994/95:A816 yrkande 9 och1994/95:A820 yrkande 3,res. 14 (m)res. 15 (fp)res. 16 (kds)6. beträffande avdrag för gåvor till ideella ändamålatt avslår motionerna 1994/95:Sk305,1994/95:Sk317, 1994/95:Sk320 och 1994/95:Sk349 yrkande 1 ivad yrkandet inte behandlas i moment 1,res. 17 (fp, kds)7. beträffande avdrag för underskott på nystartadverksamhetatt avslår motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 14,1994/95:Sk348, 1994/95:Sk349 yrkande 2, 1994/95:Sk350yrkande 7, 1994/95:Sk634, 1994/95:Fi211 yrkande 25,1994/95:Fi219 yrkande 15, 1994/95:N274 yrkande 3,1994/95:N300 yrkande 3 och 1994/95:A270 yrkande 6,res. 18 (m, c, fp, kds)8. beträffande riskkapitalavdrag m.m.att avslår motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 1 i vadyrkandet inte behandlas i moment 1, 1994/95:Sk333,1994/95:Sk350 yrkande 2 i vad yrkandet inte behandlas i moment1, 1994/95:Fi211 yrkande 27, 1994/95:Fi213 yrkande 2,1994/95:N202 yrkande 4, 1994/95:N220 yrkande 1,1994/95:N275 yrkande 7, 1994/95:N300 yrkande 8,1994/95:N301 yrkande 2, 1994/95:A270 yrkande 8 och1994/95:A711 yrkande 2,res. 19 (m, fp, mp, kds)9. beträffande avdragsrätten för räntoratt avslår motion 1994/95:Sk341 yrkandena 15 och 16,res. 20 (v)10. beträffande skattesatsen för kapitalinkomsteratt avslår motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 10 och1994/95:Sk350 yrkande 6,res. 21 (m)11. beträffande EG och kapitalbeskattningenatt avslår motion 1994/95:Sk341 yrkande 13,res. 22 (v)12. beträffande slopad eller skärpt förmögenhetsskattatt avslår motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 15,1994/95:Sk341 yrkandena 26 och 27 samt 1994/95:A270 yrkande5,res. 23 (m)res. 24 (v)13. beträffande avkastningsskatten på pensionssparandeatt avslår motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 19 och1994/95:Sk350 yrkande 5,res. 25 (m)14. beträffande avdragsrätten för pensionsförsäkringaratt avslår motion 1994/95:Sk341 yrkande 14,res. 26 (v)15. beträffande fastighetsskatt m.m.att avslår motion 1994/95:N202 yrkande 14,res. 27 (mp)16. beträffande förskolor och dagmammoratt avslår motionerna 1994/95:Sk330, 1994/95:Sk806och 1994/95:Ub905 yrkande 1,res. 28 (mp)17. beträffande avdrag för resekostnader m.m.att avslår motionerna 1994/95:Sk307,1994/95:Sk308, 1994/95:Sk329, 1994/95:Sk344,1994/95:Sk620, 1994/95:Sk631, 1994/95:T210 yrkande 5 och1994/95:A442 yrkande 15,res. 29 (m, fp)18. beträffande detaljutformningen av förmögenhetsskattenoch arvs- och gåvoskattenatt avslår motionerna 1994/95:Sk318, 1994/95:Sk322och 1994/95:Sk349 yrkande 13,res. 30 (m, c, fp, kds)19. beträffande ideella föreningaratt avslår motionerna 1994/95:Sk331 och1994/95:Sk345,20. beträffande slott och herresätenatt avslår motion 1994/95:Sk313,21. beträffande kulturverksamhet och skattefrågoratt avslår motion 1994/95:Kr285 yrkande 3,res. 31 (m)22. beträffande lagändringaratt till följd av vad utskottet hemställt i moment 2antar följande förslag till1. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att uttrycket "0,25 basbelopp" i 48 § 2och 3 mom. kommunalskattelagen (1928:370) skall bytas ut mot"0,24 basbelopp".Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. Äldre bestämmelser gällerbeträffande skattskyldig med inkomst av näringsverksamhet förvilken beskattningsåret har börjat före ikraftträdandet.2. Lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifterHärigenom föreskrivs att uttrycket "" i 4 § lagen(1994:1744) om allmänna egenavgifter skall bytas ut mot "24procent".Denna lag träder i kraft och tillämpas förstagången vid taxering. Äldre bestämmelser gällerbeträffande skattskyldig med inkomst av näringsverksamhet förvilken beskattningsåret har börjat före ikraftträdandet.3. Lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifterHärigenom föreskrivs att uttrycket "" i 2 kap. 4 §första stycket 1 lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter skall bytas ut mot "".Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering.res. 32 (m, fp, v, mp) - villk. 7--11Stockholm den 28 mars 1995På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), BjörnEricson (s), (), (), UllaRudin (s), (), (), MichaelStjernström (kds), (), IngibjörgSigurdsdóttir (s) och (). Riktlinjer för beskattningen, utvärdering av skattereformenm.m. (mom. 1 -- m), , ochJan-Olof (alla m) hardels anfört följande:Målet för den ekonomiska politik som fördes av den borgerligaregeringen --1994 var att bryta den ekonomiska stagnationenoch lägga grunden för en ny period av tillväxt, företagande ochnya arbeten. Utrymmet för totala skattesänkningar var begränsatmed hänsyn till behovet att sanera de offentliga finanserna.Budgetsaneringen förutsatte emellertid i sin tur bättreförutsättningar för tillväxt och nya arbeten. Mot den bakgrundeninriktades skattepolitiken under den gångna mandatperioden påatt skapa utrymme för stärkt konkurrenskraft, fungerandekapitalförsörjning och goda förutsättningar för investeringar inya arbeten.Sedan regeringsskiftet har densocialdemokratiska regeringen i samverkan med Vänsterpartietbeslutat om statliga skattehöjningar på drygt 52 miljarderkronor. Till det kommer skattehöjningar i ett stort antalkommuner och landsting på sammanlagt 4,5 miljarder kronor.Sammanlagt fördelar sig skattehöjningarna enligt följande:Skatt på arbete 36,8 miljarder kronorSkatt på investeringar och kapitalbildning 11,8 miljarder kronorÖvriga skatter på produktionen 6,1 miljarder kronorSkatt på boendet 2,5 miljarder kronorSkattehöjningarna motsvarar en ökning av skattetrycket mättsom andel av produktionen på mellan tre och fyra procentenheter.Denna skattechock innebär att de tre senaste årensskattesänkningar på knappt 15 miljarder undanröjs och attSveriges skatteuttag i absoluta tal höjs utöver detta med drygt40 miljarder kronor.De genomförda skattehöjningarna försämrar dramatisktförutsättningarna för att tillräckligt många nya arbeten skallkunna växa fram . Höjda skatter på arbeteleder till färre arbetstillfällen, återinförd dubbelbeskattningdiskriminerar kraftigt riskkapitalförsörjningen -- grunden förexpansion och nya företag. Den socialdemokratiskaskattepolitiken kommer därmed att försvåra den ekonomiskaåterhämtningen, vilket i sin tur också försämrarförutsättningarna för en tillräckligt snabb sanering av deoffentliga finanserna.Den socialdemokratiska skattepolitiken strider också motgrundtankarna i den skattereform som beslutade år1990. Denna reform innebar framför allt kraftigt sänktamarginalskatter på arbetsinkomster. Marginalskatterna stiger nuför alla och är uppe i i de inkomstskiktdär statlig inkomstskatt börjar utgå. Den s.k. skattekilen påarbetsinkomster, dvs. det samlade skatteuttaget i form avinkomstskatt, mervärdesskatt, löneskatt och skattedelen av andraarbetsgivaravgifter och egenavgifter, höjs också kraftigt.Löneskatterna har höjts , egenavgifternatill sjukförsäkringen (som redan är finansierad fullt ut) höjsunder mandatperioden , den statligainkomstskattesatsen höjs ochinflationsskyddet i skatteskalan urholkas. Det försämradeinflationsskyddet leder till att allt fler träffas av den högstaskattekilen på arbete. Denna utveckling är särskilt allvarligdärför att skattehöjningarna dramatiskt försämrarförutsättningarna för att tillräckligt många nya arbeten skallkunna växa fram. Därtill kommer att de höjda skatterna på arbetekan leda till kompensationskrav i avtalsrörelserna med risk föratt inflationen åter tar fart.De socialdemokratiska åtgärderna strider även motskattereformens principer om en likformig beskattning. Genom attåter införa dubbelbeskattningen av bolagsvinster, utan denlindring för nyemitterat kapital som fanns tidigare,diskrimineras riskkapitalförsörjningen kraftigt. Den löpandeavkastningen på riskvilligt kapital i bolagen beskattas fullt utmed medan riskfritt obligationssparande ochbanksparande beskattas . Delägare i mindre ochmedelstora företag drabbas av ännu mer negativa effekter.Avkastning på investerat kapital över en viss nivå kommer attbeskattas med drygt 70 %.Enbart de genomförda skattehöjningarna på arbete på drygt 36miljarder kronor motsvarar kostnader för uppemot 150 000heltidsjobb. Den höjda beskattningen på det egna riskbärandekapitalet i företagen uppgår till ca vilketmotsvarar kostnader för i storleksordningen 30 000 nya jobb.Socialdemokraterna försöker göra gällande att deskattehöjningar som genomförts i första hand betalas av hushållmed förmögenhet och höga inkomster. Detta påstående är intekorrekt. Den helt övervägande delen av skattehöjningarna kommeratt betalas av normal- och låginkomsttagarna. I engenomsnittskommun ökar skatterna för vanliga hushåll med uppemot1 per månad.Våra analyser och värderingar skiljer sig alltså helt frånSocialdemokraternas uppfattningar, så som de har kommit tilluttryck i utskottets betänkande. Att som utskottet gör hänvisatill att flertalet frågor som behandlas i betänkandet harprövats tidigare och ibland är också ett dåligtförsvar för ståndpunkter som med fog kan kritiseras.Som framhålls i motion Sk328 är det den ekonomiska tillväxtensom avgör hur välfärden i ordets egentliga bemärkelse kanutvecklas. Sedan den socialdemokratiska regeringen rivit upp dereformer som genomförts inom den offentligasektorn och på skatteområdet, befinner vi oss åter i ensituation där de ekonomiska strukturerna leder till färrearbeten, lägre tillväxt och därmed sämre välfärd än vad som voremöjligt.Riksdagens främsta uppgift under den innevarandemandatperioden är att sanera de offentliga finanserna och attskapa förutsättningar för i storleksordningen 500 000 arbeten iden privata sektorn under återstoden av . Dessa bäggeuppgifter är varandras förutsättningar. Utan en trovärdigsanering av de offentliga finanserna uppnås inte de lägreräntenivåer som är en förutsättning för tillräckligt storainvesteringar och en återhämtad hemmamarknad. Utan entillräcklig tillväxt av nya arbeten i den privata sektornförsvåras och förlängs arbetet med att åstadkomma balans i deoffentliga finanserna.Målet för den moderata skattepolitiken är att successivt sänkadet svenska skatteuttaget till genomsnittet för motsvarandeeuropeiska länder. Kravet på balans i de offentliga finansernaär överordnat men förutsätter i sig skattesänkningar i syfte attåterskapa en tillväxtkraft som snabbt eliminerar den del av detoffentliga underskottet som är konjunkturellt.Skattestrukturen skall utformas så att den inte motverkartillväxt. som utrymmet för sänkta skatter är starktbegränsat måste sådana skattesänkningar som förbättrarförutsättningarna för kapitalbildning och nya arbetengenomföras. Skattepolitiken under den innevarande mandatperiodenbör inriktas på att skapa förutsättningar för expansion såvälinom industri och varuproduktion som inom tjänstesektorn.Den första uppgiften blir mot denna bakgrund att undanröja destora skattehöjningarna på arbete, riskkapital och investeringarsom den socialdemokratiska regeringen drev igenom hösten 1994.Det fortsatta arbetet måste sedan inriktas på att skapa bättreförutsättningar för nya arbeten i den privata sektorn. Särskildaåtgärder krävs också som förbättrar villkoren för de mindre ochmedelstora företagen. Det kan också finnas skäl att vidtasärskilda, tidsbegränsade åtgärder som syftar till att ökatillgången på riskvilligt kapital.Till detta kommer behovet av att fortsätta att bringa ner dentotala skattekilen på arbete. Det bör självfallet ske generellt,men också selektiva insatser i syfte att förbättraförutsättningarna för den privata tjänstesektorn blir aktuella.Vi återkommer till denna fråga i en särskild reservation.Moderata samlingspartiet föreslår bl.a. följandeskatteförändringar:Den kraftiga upptrappningen av egenavgiften tillsjukförsäkringen avvisas.Löneskatterna sänks genom att denallmänna löneavgiften slopas.Den s.k. värnskatten slopas och fullt inflationsskyddåterinförs.Den föreslagna skatteskärpningen för pensionärer medsidoinkomster avvisas.Dubbelbeskattningen av avkastning på riskkapital slopas.Kvittning av underskott i nystartade företag mot inkomst avtjänst återinförs.Beskattningen av delägare i fåmansbolag och egenföretagareförenklas och lindras.Beskattningen av kapitalinkomster sänks från 30 till 25 %.Förmögenhetsskatten slopas.Avkastningsskatten för pensionssparande sänks från till10 %.Fastighetsskatten sänks till 1,5 %.De aviserade framtida fastighetsskattehöjningarna avvisas.Uttaget av socialavgifter på vinstandelar slopas.Uttaget av miljörelaterade skatter ökar under mandatperiodenmed 2 miljarder kronor.Våra förslag, som innebär skattelättnader på 36 miljarderkronor netto redan fr.o.m. /96, preciseras isärskilda yrkanden som kommer att behandlas av i olikasammanhang. Vi återkommer alltså till detaljerna. När det gällerfrågan om en miljörelaterad beskattning, en fråga som kommer attbehandlas av skatteutskottet i ett senare betänkande , villvi dock i detta sammanhang framhålla att en självklarutgångspunkt måste vara att det totala skattetrycket inte ökar.Det innebär att eventuella skatteintäkter av en ökadmiljörelatering skall användas för att sänka andra skatter.Eftersom skattebaserna för miljörelaterade skatter är betydligtlägre än vad som gäller för skatt på arbete av olika slag kanproblemet med det alltför höga skatteuttaget på arbete intelösas genom i och för sig motiverade åtgärder inom ramen för enökad miljörelatering. Diskussionen om sänkt skatt på arbetemåste alltså föras oavsett i vilken takt inslagen avmiljöskatter ökar. På samma sätt står debatten ommiljörelatering på egna ben. Här finns bl.a. den restriktionenatt en ökad miljörelatering av beskattningen i inte börleda till ett så försämrat konkurrensläge att svensk industriförläggs till andra länder med lägre miljökrav. En ökning av denmiljörelaterade beskattningen får inte heller försämraförutsättningarna för utveckling och introduktion av ny tekniksom kan förbättra miljösituationen.Sammanfattningsvis innebär våra förslag en återgång till denborgerliga regeringens strävanden att bryta den ekonomiskastagnationen och att lägga grunden för en ny period av tillväxt,företagande och nya arbeten i . De förslag som läggs frami motion Sk328 innebär att det totala skattetrycket sänks genomåtgärder som stärker vår ekonomis utvecklings- ochkonkurrenskraft och skapar förutsättningar för en ekonomisktillväxt.Vad som här har anförts beträffande inriktningen avskattepolitiken bör med bifall till motion Sk328yrkande 1 i denna del som sin mening ge regeringen till känna.Därmed tillgodoses också yrkande 2 i motion Sk350 om slopaddubbelbeskattning av riskkapital. Riktlinjerna i övriga motionersom behandlas i moment 1 går i motsatt riktning eller anslutersig delvis till regeringens skattepolitik. Vi avstyrkermotionerna i dessa delar.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande riktlinjer för beskattningen, utvärdering avskattereformen m.m.att med bifall till motionerna 1994/95:Sk328yrkande 1 i dessa delar och 1994/95:Sk350 yrkande 2 i vadavser inkomst av aktier samt med avslag på motionerna1994/95:Sk349 yrkande 1 i dessa delar, 1994/95:Sk341yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sk342 yrkande 1, 1994/95:Fi212yrkande 5, 1994/95:Fi218 yrkande 5 och 1994/95:Fi219 yrkande8 som sin mening ger regeringen till känna vad som här haranförts beträffande inriktningen av skattepolitiken.2. Riktlinjer för beskattningen, utvärdering av skattereformenm.m. (mom. 1 -- c)() hardels anfört följande:Den bild som den socialdemokratiska regeringen försöker tecknarörande bakgrunden till de ekonomiska problem som stårinför är att dessa problem främst är en följd av denekonomiska politik som bedrivits . Somframhålls i motion Fi219 av m.fl. (c) ärsanningen den att fyrklöverregeringen övertog en ekonomi i djupkris vid regeringsskiftet . Det ekonomiska läget vid dennatidpunkt kännetecknades av låg tillväxt, stigande arbetslöshet,en begynnande fastighets- och finanskris samt försämradeoffentliga finanser. Efter en period av extrem överhettning avekonomin befann sig i en brant utförsbacke.Den ekonomiska politik som fyrklöverregeringen förde togframför allt sikte på att långsiktigt öka tillväxten i ekonomin,hejda den kraftiga ökningen av arbetslösheten och forma hållbaratrygghetssystem. Målsättningen var att bryta den ekonomiskastagnationen och återupprätta som en tillväxt- ochföretagarnation med en stark och växande industri.Fyrklöverregeringen lyckades också efter långsiktigt, metodisktoch offensivt arbete hejda den ekonomiska nedgången, en nedgångsom visat sig betydligt djupare än vad de flesta bedömare räknatmed. ser vi en återhämtning i ekonomin som en följd avfyrklöverregeringens arbete. Omläggningen av den ekonomiskapolitiken 1991 lade grunden för den ökning av sysselsättningensom nu sker och för en sundare ekonomi. Förutsättningar harskapats för att underskotten i de offentliga finanserna skallkunna minska.I motion Fi219 lägger fram sitt program för enlångsiktigt hållbar utveckling med sikte på att människor måsteha arbete och en tryggad välfärd. Statsfinanserna måste sanerasutan att ge avkall på en rättvis fördelning och grundtrygghet.Motionen innebär i förhållande till regeringens förslag enbudgetförstärkning på ca . föreslåsbetydande insatser för att återupprusta miljö-, regional- ocharbetsmarknadspolitiken. På skatteområdet föreslås bl.a., föratt skapa fler jobb och främja småföretagen, en skatteväxling på5 miljarder kronor med höjd koldioxidskatt och uranskatt iutbyte mot sänkta arbetsgivaravgifter. Tillsammans med ibudgetpropositionen föreslagna för attförbättra småföretagens situation möjliggör detta en sänkning avarbetsgivaravgifterna med under budgetåret1995/96.Det program som lägger fram i denna motion harhänvisats till olika utskott, och de delar som behandlas avskatteutskottet kommer också att tas upp i olika sammanhang. Vadsom nu är aktuellt är yrkande 8 i motionen om inriktningen avkapital-, inkomst- och företagsbeskattningen och yrkandena 9 och10 om indexuppräkningen och reallöneskyddet i skattesystemet.Frågorna om företagsbeskattningen behandlas dock i särskildabetänkanden rörande företagsbeskattningen, den indirektabeskattningen, arbetsgivaravgifterna och den ekonomiskapolitiken.Enligt uppfattning måste skattepolitiken varaen väsentlig del i en ekonomisk-politisk strategi för en hållbartillväxt, ökad sysselsättning och bevarad välfärd.En hållbar ekonomisk utveckling förutsätter både godaskattemässiga villkor och stabila spelregler för företagande,arbete och investeringar. Producenter och konsumenter måstevidare genom skatter och avgifter få incitament som styrverksamheter bort från en negativ miljöpåverkan och stimulerarhushållning med knappa naturresurser.Vi har tidigare framhållit att det inte var motiveratatt riva upp det beslut om sänkning av kapitalbeskattningen till25 % som beslutade under den förra mandatperioden.Beslutet innebär emellertid att skatt på kapital nuutgår . Enligt uppfattning är det inteförsvarbart att ändra skattesatser som påverkar såvälföretag som enskilda. En eventuell sänkning får bedömas medhänsyn till den ekonomiska situationen inför 1997.Riksdagen beslutade att den statligainkomstskatten skulle höjas från . Enligt beslutetskall höjningen vara tillfällig. återinfördesgrundavdraget vid den statliga taxeringen. Enligt Centernsuppfattning är det inte försvarbart att fattabeslut om nya förändringar i skatteuttaget. beslutbör därför ligga fast tills vidare. Vi anser emellertid attskattesatsen bör sänkas till fr.o.m. ,dvs. än gällande beslut. I konsekvens med vårttidigare ställningstagande accepterar vi att grundavdraget finnskvar så länge skattesatsen i den statliga beskattningen är25 %.Vad som här har anförts om kapital- och inkomstbeskattningenbör med anledning av motion Fi219 yrkande 8 som sinmening ge regeringen till känna.Centerpartiet anser i princip att indexeringen av skatteskalanbör begränsas och att reallöneskyddet i skatteskalan bör slopas(Fi219 yrkandena 9 och 10). I moment 2 föreslår utskottet attgrundavdraget sätts ned med 300--. Detta förslag innebäratt våra yrkanden i dessa hänseenden tills vidare kan ansestillgodosedda.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande riktlinjer för beskattningen, utvärdering avskattereformen m.m.att med anledning av motion 1994/95:Fi219 yrkande8 och med avslag på motionerna 1994/95:Sk328 yrkande 1 i dessadelar, 1994/95:Sk350 yrkande 2 i vad avser inkomst av aktier,1994/95:Sk349 yrkande 1 i dessa delar, 1994/95:Sk341yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sk342 yrkande 1, 1994/95:Fi212yrkande 5 och 1994/95:Fi218 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som här har anförts om inriktningen avkapital-, inkomst- och företagsbeskattningen.3. Riktlinjer för beskattningen, utvärdering av skattereformenm.m. (mom. 1 -- fp)() hardels anfört följande:Folkpartiet har lagt fram våra förslag till riktlinjer för denekonomiska politiken och skattefrågorna i motion Fi211 av LarsLeijonborg m.fl. (fp). Motionen behandlas i dessa delar avfinansutskottet.