bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — Om människor kan anlitas påmånga olika sätt för att utföra avlönatarbete förbättras flexibiliteten(yrkande 19).Arbetsmarknadsutskottet hänvisar tillsitt betänkande 1995/96:AU3 i vilketutskottet behandlade förslag frånModerata samlingspartiet om enavreglering bestående i ökademöjligheter för parterna ianställningsavtalet att avtala bort detarbetsrättsliga regelverket. Utskottettog avstånd från tanken att meragenerellt göra lagreglerna rentdispositiva. Med hänvisning härtillavstyrker arbetsmarknadsutskottet debåda nu aktuella motionerna.Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet har var för sig redovisatavvikande meningar i vilka mantillstyrker sina resp. motioner.Finansutskottet biträderarbetsmarknadsutskottets uppfattning ochavstyrker motionerna Fi15 (m) yrkande 28och Fi16 (fp) yrkande 19.ArbetstidsfrågorFolkpartiet vill i motion Fi16 vidgamöjligheterna till flexibla arbetstider.På det individuella planet måste detvara de egna preferenserna som avgör avvägningen mellan arbetstid och fritid,medan grundprincipen för samhället måstevara att det skall löna sig ekonomisktatt arbeta. Det verkliga problemet äratt människor inte får arbeta så mycketsom de önskar. Det finns anledning attvälkomna experiment med nya grepp ifråga om arbetstider. Särskilt starkaskäl finns sannolikt för attdecentralisera just avtal omarbetstider. Motionärerna föreslår attriksdagen skall göra etttillkännagivande om flexibla arbetstider(yrkande 25).Vänsterpartiet föreslår i motion Fi18att övertiden begränsas och att arbetstiden i ett första steg sänks till sjutimmar per dag för att begränsas . Partietvill också inrätta en stödfond för arbetsgivare som deltar i försök medminskad arbetstid och ersätter tidsbortfallet med nyanställningar. Motionärernaförordar att sätts avför detta ändamål (yrkande 4).Kristdemokraterna anser i motion Fi18att arbetsmarknadsmedlen bör kunnautnyttjas för att bekosta ett sabbatsårför personer . Dettaskulle ge många möjlighet att komma inpå en ny yrkesmässig bana somvikariaten skulle minska arbetslösheten(yrkande 38).Arbetsmarknadsutskottet erinrar om atten parlamentarisk kommitté hartillkallats i början av detta år meduppgift att analysera de långsiktiga konsekvenserna av alternativaarbetstidsförkortningar. Kommittén skallockså undersöka på vilket sätt flexiblaarbetstider kan införas och utreda konse-kvenserna av EG:s arbetstidsdirektiv fördet svenska regelsystemet på arbetstidsområdet (dir. 1995:6). Densistnämnda frågan har tagits upp medförtur i ett delbetänkande (SOU1995:92). Kommitténs arbete skall enligtdirektiven vara avslutat före utgångenav detta år. Även på detta område kansåledes förslag vara att vänta.Arbetsmarknadsutskottet framhållerockså att utskottet ännu inte behandlatmotioner om arbetstid, ledighet ochsemester som väckts . Dessa motionerinnehåller förslag och synpunkter avsamma eller liknande slag som framförs ide nu aktuella motionerna.Arbetsmarknadsutskottet anser medhänsyn till det anförda att det intefinns anledning för att nu taställning i sak till de aktuellamotionerna.Folkpartiet liberalerna, Vänsterpartietoch har var för sigavgivit avvikande meningar till förmånför sina resp. motioner.Finansutskottet biträder även i dennafråga arbetsmarknadsutskottets förslagoch avstyrker således motionerna Fi16(fp) yrkande 25, Fi17 (v) yrkande 4 ochFi18 (kds) yrkande 38.JämställdhetsfrågorI motion Fi23 för och (båda fp) fram vissa synpunkter påjämställdhetsarbetet. Motionärerna harsom utgångspunkt att ett mer jämställtsamhälle är tillväxtbefrämjande. Deanser att regeringen återigen undvikitjämställdhetsperspektivet i sittgrundläggande arbete (yrkande 1). Detkunskapslyft som behövs måste till stordel koncentreras på kvinnorna. En viktigförutsättning för att få kvinnor attsatsa på studier och förkovran är att fåbort de orättvisa löneskillnaderna. bör tillsättas för att ta etthelhetsgrepp på frågorna (yrkande 4).I motion Fi24 lägger (båda fp) framförslag om en kommission förarbetsvärdering av kvinnliga yrken.Jämställdhetsproblemet handlar inte omprivat eller offentlig sektor. Dengrundläggande frågan är hur kvinnorsyrkesarbete värderas. En förutsättningför att könsmönstret på arbetsmarknadenskall kunna brytas är att mönstret förden traditionella lönebildningen ändras.Propositionen berör inte alls problemet,anför motionärerna.I motion Fi49 hänvisar . (v) till det generella utredningsdirektivet (dir. 1994:124) omjämställdhetsperspektivet i statligtutredningsarbete. Analys och redovisningav det slag som skall ingå i utredningarna saknas , t.ex. iförslaget om reformerat pensionssystem.Direktivet är enligt motionärerna ett avde viktigaste för jämställdheten. Varjesittande utredning och kommitté måste fåtilläggsdirektiv att följajämställdhetsdirektivet (yrkande 1).Direktivet bör också gälla alla regeringens propositioner (yrkande 2). Depropositioner om ekonomin som regeringenlagt fram har alla saknat könsbaseradstatistik. I fortsättningen bör allapropositioner innehålla sådan statistik(yrkande 3).Arbetsmarknadsutskottet avstår från attyttra sig över motion Fi49 (v) yrkandena2 och 3 men förordar för sin del att dehär återgivna motionerna i övrigtavstyrks.Utskottet hänvisar i sitt yttrande tillvad som sägs i propositionen om attsatsningen på vuxenutbildning ochkompetenshöjning är viktig inte minst urett jämställdhetsperspektiv. Därigenomkan kvinnor stödjas och stimuleras attskaffa sig arbete inom andra expansivadelar av arbetsmarknaden. pekar även på dets.k. Mål 4-programmet som regeringenutarbetat inom ramen för Europeiskasocialfonden. I det tas hänsyn till attkvinnors utvecklingsmöjligheter skallprioriteras och tas till vara.Osakliga löneskillnader mellan kvinnoroch män samt metoder att angripa dettahar enligt arbetsmarknadsutskottetbörjat diskuteras alltmer under senareår. (JämO),och är på olika sättengagerade i frågan. Inom SCB pågårockså ett arbete i syfte att förbättralönestatistiken.I frågan om det statligautredningsarbetet hararbetsmarknadsutskottet ingen annanuppfattning än motionärerna om vikten avatt jämställdhetsperspektivet blirbeaktat. Det kan dock inte, anserarbetsmarknadsutskottet, ankomma påutskottet att se till att regeringenföljer upp sina egna beslut i form avdirektiv till utredningar.Folkpartiet liberalerna ochVänsterpartiet har var för sig avgivitavvikande meningar till förmån för sinaresp. motioner.Finansutskottet anser i likhet medarbetsmarknadsutskottet att de bådafolkpartistiska motionerna inte börpåkalla någon åtgärd. Finansutskottetavstyrker således motionerna Fi23 (fp)yrkandena 1 och 4 samt Fi24 (fp).Vad beträffar de i motion Fi49 (v)framförda kraven har utskottet svårt attse att jämställdhetsarbetet skulle kunnafrämjas av att regeringen generelltåläggs att i alla propositioner redovisakönsbaserad statistik. Regeringen harexempelvis lagt fram enproposition om ettdubbelbeskattningsavtal med , ochsåvitt utskottet kan förstå skulle enstatistisk redovisning av begärt slagknappast ge detta avtal en mer allsidigbelysning, än mindre bidra till attjämställdhetsarbetet förs framåt.I den nu aktuella tillväxtpropositionenåterfinns däremot flera utförligaredovisningar av t.ex.arbetsmarknadssituationen medfördelningar på män och kvinnor.Självklart är det som utskottet ser detviktigt att jämställdhetsperspektivetfår en allsidig belysning i offentligautredningar och propositioner som tarupp frågor av betydelse för förhållandetmellan kvinnor och män. Men att därifrånta steget fullt ut och generellt krävaen jämställdhetsredovisning i varjeproposition oavsett ärendets art gagnarknappast jämställdhetsarbetet, ettsådant förslag motverkar snarare sitteget syfte.Med hänvisning härtill avstyrkerfinansutskottet motion Fi49 (v)yrkandena 1-3.ArbetslöshetsförsäkringRegeringen framhåller i propositionen(s. 68-69) att det finns skäl atttydliggöra arbetslöshetsförsäkringensroll som en omställningsförsäkring. Detmåste finnas en bortre parentes . Dettaställer krav på framför allt samhälletsdel av det ömsesidiga åtagandet.Kraftfulla åtgärder måste sättas in föratt individer så snabbt som möjligtskall få ett reguljärt arbete.Möjligheterna till utbildning ochkompetenshöjning måste öka.Folkpartiet liberalerna anser i motionFi16 att bör begära ettförslag om en allmänarbetslöshetsförsäkring som ocksåinnebär att den den bortre parentesen införs nu (yrkande 24). Motionärernaframhåller också att skyddsnäten måstefungera om fler skall våga språnget attbli företagare. De ytterst strikta a-kassevillkoren för företagare måsteförbättras. Något krav på att rörelsenskall ha avvecklats bör enligtmotionärerna inte ställas, utanersättning skall kunna lämnas även närföretaget lagts i malpåse (yrkande 22).Kristdemokraterna anser i motion Fi18att samtliga på arbetsmarknaden skalltillförsäkras ett rimligtförsäkringsskydd. Därför bör denobligatoriska arbetslöshetsförsäkringenåterinföras, som den lägstaersättningsnivån höjs till (yrkande 34).Arbetsmarknadsutskottet konstaterar attUtredningen om arbetslöshetsersättningenligt sina direktiv (dir. 1995:92)bl.a. skall pröva frågan om ersättningsperiodernas längd.Enligt vad arbetsmarknadsutskotteterfarit under hand kommer regeringenunder att lämna förslag omutformning och inriktning av reglernaför en bortre parentes iarbetslöshetsförsäkringen.Arbetsmarknadsutskottet delarregeringens uppfattning att det ärönskvärt att arbetslöshetsförsäkringensroll som omställningsförsäkring görstydligare. Utskottet ser emellertidingen anledning att mer preciserat nu geuttryck för hur detta bör åstadkommasutan avvaktar förslag i frågan. är det dock avallra största vikt att ett sådantförslag också innebär ökade ocheffektiva insatser för att få dearbetslösa tillbaka i ett reguljärtarbete så snart som möjligt.Möjligheterna till utbildning ochkompetenshöjning måste också öka.De frågor som i övrigt aktualiseras imotionerna omfattas av pågåendeutredningsarbete.Med hänvisning härtill anserarbetsmarknadsutskottet att de nuberörda motionsyrkandena bör avstyrkas.Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna och har ien gemensam avvikande mening tillstyrktmotionsförslagen om en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Folkpartiet liberalerna har i ensärskild avvikande mening tillstyrktsitt förslag om enarbetslöshetsförsäkring för företagare.Finansutskottet anser i likhet medarbetsmarknadsutskottet att man böravvakta den nu pågående utredningen. Ensådan åtgärd ter sig naturlig inte minstmed hänsyn till att utredaren blivitombedd att redovisa sina övervägandenoch förslag i centrala frågor i februari1996. Med hänsyn härtill avstyrkerutskottet bifall till förslaget om enallmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring i motionernaFi16 (fp) yrkande 24 och Fi18 (kds)yrkande 34.Av samma skäl avstyrker utskottetförslaget om arbetslöshetsförsäkring förföretagare i motion Fi16 (fp) yrkande22.Skärpta villkor för rätt tillarbetslöshetsersättningRegeringen föreslår attkvalifikationsgrunden för rätten till enförsta ersättningsperiod medarbetslöshetsersättning skall skärpas.För att ge en bakgrund till dettaförslag redovisararbetsmarknadsutskottet i sitt yttrandevilka regler som gällerför rätt till ersättning enligt lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring(). beskriverregelverket på följande sätt:"Som allmänt villkor gäller enligt 4 §att den försäkrade inte kan erhållalämpligt arbete. Den försäkrade skalldärutöver stå till arbetsmarknadensförfogande, dvs. vara arbetsför och iövrigt oförhindrad att ta arbete, varaberedd att anta ett erbjudet lämpligtarbete och vara anmäld tillarbetsförmedlingen.För företagare gäller vissa särskildaregler.I 5 § preciseras i vilka fall etterbjudet arbete skall anses somlämpligt.Utöver detta allmänna villkor skall ettmedlemsvillkor och ett arbetsvillkorvara uppfyllda.Medlemsvillkoret innebär att denförsäkrade skall ha varit medlem ikassan , eller ifråga om företagare, normalt 24månader. (6 § första stycket punkt 1).Rätt att bli medlem i en kassa har varoch en som uppfyller villkor i kassansstadgar om arbete inom dessverksamhetsområde, dock bl.a. inte omarbete utförs pervecka (47 §).Arbetsvillkoret innebär att en vissmängd förvärvsarbete skall ha utförtsunder en tidsperiod som liggeromedelbart före arbetslösheten. Denarbetslöse skall med andra ord ha enaktuell anknytning till arbetsmarknaden.Tidsperioden, ramtiden, uppgår . Sedan den 1 januari 1995gäller i fråga om mängden arbete attdetta skall ha utförts i minst 80 dagarfördelade . Endastdag då förvärvsarbete har utförts iminst får räknas.I detta sammanhang anses somförvärvsarbete även anställningar medstatliga subventioner, t.ex.beredskapsarbete, anställning medrekryteringsstöd eller nyanställningarenligt det system med avdrag frånarbetsgivaravgifter som gäller tillutgången av . Även anställningmed lönebidrag, anställning inom Samhalloch skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare () utgör förvärvsarbeteenligt 6 §. Detsamma gäller s.k.utbildningsvikariat. Även personer sombedriver näringsverksamhet med s.k.starta-eget-bidrag utför förvärvsarbetei lagens mening. Däremot ärarbetsplatsförlagda åtgärder i form avt.ex. arbetslivsutveckling (ALU) ocharbetsplatsintroduktion inte attbetrakta som förvärvsarbete. Dessaåtgärder utgör definitionsmässigtarbetsmarknadsutbildning och enligtlagar om resp. åtgärd skall den somanvisats åtgärden inte anses somarbetstagare när han eller hon deltar iverksamheten. Motsvarande gällde i frågaom ungdomsintroduktion.Även annat än det som enligt 6 § utgörförvärvsarbete kvalificerar förersättning eller utgör s.k. jämställdtid. En försäkrad kan kvalificerasig med jämställd tid både för en förstaersättningsperiod och för ytterligareersättning när den förstaersättningsperioden löpt till ända.Vad som är sådan jämställd tidpreciseras och begränsas i 7 §:Arbetsmarknadsutbildning, tjänstgöringenligt lagen om totalförsvarsplikt, tidmed föräldrapenningförmåner, semestereller viss annan ledighet från arbetet.I fråga om arbetsmarknadsutbildning(eller yrkesinriktad rehabilitering)förutsätts för att tiden skall betraktassom jämställd tid normalt attutbildningen fullföljs.Plikttjänstgöring och tid medföräldrapenning är bara jämställt upptill . I den mån tid avdetta slag inte är jämställd tid, är deni stället överhoppningsbar.Jämställd tid kan således hänföra sigbåde till en anställning (semester ochviss annan ledighet) och till sådant somsker utanför ramen för ettanställningsförhållande.I 8 § finns reglerna omöverhoppningsbar tid. Bestämmelseninnebär att man inte räknar (hopparöver) tid då ramtiden enligt 6 § skallbestämmas.Med 8 § förhindras att ett upparbetatförvärvsvillkor eller del av det gårförlorat. En person som efter lång tidsförvärvsarbetande blir sjuk och bortafrån förvärvslivet kan med stöd av 8 §tillgodoräkna sig det tidigareförvärvsarbetet även om detta skulleligga tillbaka än inom den i6 § angivna ramtiden på tolv månader.Förutom styrkt sjukdom är bl.a. vissvuxenutbildning, tvångsvård ellerfrihetsberövande, samt vård av barnunder överhoppningsbar tid.Genom en koppling till 7 § blir ävenviss tid som nämns där överhoppningsbarenligt 8 §, nämligen i den mån tideninte är jämställd.Arbetsmarknadsutbildning som intefullföljs, ochtotalförsvarsplikttjänstgöring och tidmed föräldrapenningförmåner är således överhoppningsbartid.De nu beskrivna reglerna har isystematiskt hänseende - med undantagför det regelsystem som gällde underandra - varit i principoförändrade alltsedan deras tillkomst1973.För den arbetsmarknadspolitiskaåtgärden arbetslivsutveckling finnssärskild reglering i lagen (1995:409) omarbetslivsutveckling. Av 2 § följer atttiden i sådan verksamhet skall varajämställd tid. Vid bestämmande avramtiden skall tiden varaöverhoppningsbar i den mån den inte ärjämställd. "I propositionen (s. 123-125) föreslårregeringen att arbetslöshetsersättningskall lämnas första gången enbart tillden som blivit arbetslös efter att hautfört reguljärt förvärvsarbete, dvs.den sökande skall ha varit etablerad påarbetsmarknaden.Regeringen vill med detta förslagstarkare betona arbetslinjen iförsäkringen. Dagens regler innebär vid en tillfällig anställning påkanske kan få inträde ien arbetslöshetskassa och efter ettdrygt års medlemskap fåarbetslöshetsersättning på ettarbetsvillkor som helt uppfyllts medannat än reguljärt förvärvsarbete. Genomatt reguljärt arbete ges en central rollför kvalificeringen framträder detförsäkringsmässiga inslaget iarbetslöshetsförsäkringen tydligare,sägs det i propositionen.Vissa arbeten för vilka statligt stödlämnas skall därför inte längrekvalificera för en förstaersättningsperiod. Det gälleranställning på s.k. utbildningsvikariat,beredskapsarbete och egen verksamhet medstarta-eget-bidrag.Vid fortsatt eller senare arbetslöshetskall däremot arbetsvillkoret kunnauppfyllas med jämställd tid. Den somkvalificerat sig för en första periodgenom reguljärt förvärvsarbete kanalltså få ytterligareersättningsperioder genom tid iberedskapsarbete eller andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Äventid med föräldrapenningförmåner ellertid genom totalförsvarsplikt påtillsammans högst ärkvalifikationsgrundande för en andraersättningsperiod.De lagtekniska ändringar som regeringenföreslår beskriverarbetsmarknadsutskottet på följandesätt:"Viss ledighet som betraktas somjämställd tid enligt 7 § skall i ställetanses som förvärvsarbete, vilketklargörs genom ändringar i 6 och 7 §§.Det är semester, eller annan ledighet -med helt eller delvis bibehållen lön -än för sjukdom, totalförsvarsplikt ellerbarns födelse.I ett nytt andra stycke 6 § undantasfrån begreppet förvärvsarbete deovannämnda tre slagen avarbetsmarknadspolitiska åtgärder.7 § skall till skillnad från barata sikte på den som en gång har påbörjaten ersättningsperiod. För denne skallviss tid jämställas med förvärvsarbete.Utöver vad som gäller skall denyss angivna tre slagen avarbetsmarknadspolitiska åtgärderomfattas.Förändringarna innebär alltså både attviss tid som är att anse somjämställd i stället skall likställas medförvärvsarbete och att tid som ansesutgöra förvärvsarbete i stället blirjämställd tid.Begreppet jämställd tid kommer såledesatt få en förändrad innebörd iförhållande till i dag.En anpassning görs också i lagen omarbetslivsutveckling. Den tid som enarbetslös deltagit i sådan verksamhetskall anses som jämställd tid enligt 7 §ALF.Några förändringar i fråga om vad somskall vara överhoppningsbar tid föreslåsinte. "Nuvarande regler om kontantarbetsmarknadsstöd (KAS) är i fråga omarbetsvillkor, jämställd tid ochöverhoppningsbar tid uppbyggda enligt iprincip samma modell som i . Någotkrav på medlemskap i arbetslöshetskassauppställs inte.Utformningen av arbetsvillkoret skiljersig dock något åt mellan de bådasystemen.Förutom genom förvärvsarbete ochjämställd tid kan kvalificering skegenom det s.k. studerandevillkoretenligt 9 §. Rätt till ersättning haräven den, som efter avslutad utbildningpå heltid, som omfattar minst ett läsåroch som berättigar till studiesocialtstöd, under viss ramtid stått tillarbetsmarknadens förfogande somarbetssökande eller förvärvsarbetatminst 90 dagar.För KAS föreslår regeringen att enmotsvarande ändring görs beträffandemöjligheten att kvalificera sig för enförsta ersättningsperiod. Även för KASskall det alltså krävas kvalificeringgenom reguljärt förvärvsarbete för enförsta ersättningsperiod. Det skall dockfortfarande vara möjligt att kvalificerasig genom att uppfyllastuderandevillkoret.Den lagtekniska lösningen är densammasom beträffande , dvs. det föreslåsändringar i 6 och 7 §§ och en anpassningi lagen om arbetslivsutveckling.Någon ändring föreslås inte heller idenna lag i fråga om vad som skallbetraktas som överhoppningsbar tid.De nya reglerna föreslås träda i kraftden . Detta innebär attden som första gången söker ersättningsom avser tid fr.o.m. denna dag skalluppfylla arbetsvillkoret enligt de nyareglerna.Vänsterpartiet motsätter sig i motionFi17 förslaget om skärpt arbetsvillkor.Från arbetstagarens synpunkt ärutbildningsvikariat och beredskapsarbetenormalt arbete som följerkollektivavtalen. Enligt motionärernabör a-kasseutredningen analysera frågani ett större sammanhang (yrkande 13).I motion Fi50 kritiserar . (v) regeringsförslaget för dessföljder för föräldralediga. Enföräldraledig kvinna med kortförvärvsliv bakom sig riskerar att bliutan a-kassa. Reglerna inskränker påkvinnors rätt att kombineraförvärvsarbete med skötsel av små barnoch att betraktas som enskilda individeri ekonomiskt hänseende. Därför börföräldraledighet jämställas medreguljärt förvärvsarbete, ansermotionärerna.Arbetsmarknadsutskottet anser i likhetmed regeringen att den som gör anspråkpå arbetslöshetsersättning skall ha enfast anknytning till arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om attregeringen i vårenskompletteringsproposition aviserat attden senare skulle lägga fram förslag sominnebär att det skall krävas ettarbetsvillkor som endast består avförvärvsarbete för en förstaersättningsperiod.Regeringsförslaget är, somarbetsmarknadsutskottet ser det, merlångtgående än vad som aviserats i såmåtto att inte allt förvärvsarbete skallkvalificera för en förstaersättningsperiod. I huvudsak skall baras.k. reguljärt arbete godtas.Enligt arbetsmarknadsutskottets meningkan man diskutera hur långt dennaprincip bör tillämpas. Subventioneradeanställningar kan ha mer eller mindrelikhet med ett reguljärt arbete. Denföreslagna lösningen innebär, förutomatt arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering hållsutanför, att man gör åtskillnad mellanolika slag av förvärvsarbete. Vissa avstaten subventionerade anställningarskall vara likställda med reguljärtarbete, åter andra skall barakvalificera för ersättning vid fortsattarbetslöshet. Anställning med lönebidragoch med rekryteringsstöd kommer alltjämtatt vara fullt ut kvalificerande förersättning och detsamma gällernyanställningar med anställningsstöd(RAS). Däremot kommerutbildningsvikariat, beredskapsarbeteoch arbete i eget företag med starta-eget-bidrag inte att kvalificera för enförsta ersättningsperiod. Det är förstsedan en person en gång påbörjat enersättningsperiod som sådantförvärvsarbete kan tillgodoräknas.Arbetsmarknadsutskottet känner visstveksamhet inför den avgränsning sompropositionen bygger på. Särskilt gällerdetta förslaget om att beredskapsarbeteoch utbildningsvikariat inte skall varakvalificerande förförstagångsersättning.Arbetsmarknadsutskottet anser för egendel att en annan mer långsiktig lösningbör prövas som ett alternativ till detnu framlagda förslaget. a-kasseutredningen bör därför ges iuppdrag att överväga en ytterligareförlängning av den tid som en personskall ha förvärvsarbetat för att komma ifråga för en första ersättningsperiod.Arbetsmarknadsutskottet anser att ensådan skärpning av arbetsvillkoret ärett tydligare och enklare sätt attuttrycka kravet på fast förankring påarbetsmarknaden. En betydande besparingskulle kunna uppnås på det sättet.En av de invändningar somarbetsmarknadsutskottet riktar motregeringsförslaget gäller dess effekterför personer som har kvalificerat sigför arbetslöshetsersättning men som tarett erbjudet beredskapsarbete i ställetför att gå ut i öppen arbetslöshet.Enligt arbetsmarknadsutskottet kan detinträffa att en person med ettupparbetat arbetsvillkor som anvisas ensubventionerad anställning går miste omrätt till ersättning vid senareinträffad arbetslöshet. Dennaanställning kvalificerar inte för enförsta ersättningsperiod, och till följdav att tiden i anställningen inteföreslås bli överhoppningsbar enligt 8 §kan det upparbetade arbetsvillkor somföregick den subventioneradeanställningen gå förlorat.Arbetsmarknadsutskottet anser att dettaär en icke acceptabel effekt avförslaget. Därför bör enligtarbetsmarknadsutskottets mening gällaatt den som har ett upparbetat villkornär en sådan anställning påbörjas fårtillgodoräkna sig även detta arbete närersättningsrätten senare prövas.