bet · GI01NU22 · 1995-04-06 00:00:00 — 1994/95NU22ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1994/95:100 bilaga 4() littera B (bidrag till vissainternationella organisationer) punkterna 6 och 7 samt littera E(utrikeshandel och exportfrämjande) punkterna 1--3 och 7--9,dels -- helt eller delvis -- 15 motioner från allmännamotionstiden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag ibudgetpropositionen om anslag till , vissainternationella organisationer för handel och råvarusamarbete,exportfrämjande verksamhet och statsstödd exportkreditgivning.Vidare tillstyrks förslag om bemyndiganden m.m. för denexportkreditgarantigivning som bedriver.Motioner om frihandelns betydelse för utvecklingavstyrks med hänvisning bl.a. till att regeringen deklarerat attden kommer att verka för att berättigade u-landsintressen skalltillvaratas såväl inom EU som inom WTO().Utskottet understryker att strävan efter en miljömässigthållbar utveckling måste ges en hög prioritet vid utformningenav handelspolitiken och erinrar om att regeringen verkar för atthandels- och miljöpolitiken skall vara ömsesidigt stödjande. Motdenna bakgrund avstyrks de motioner som tar upp frågan om handeloch miljö.Motioner med krav på att en koppling skall göras mellan handeloch arbetsvillkor avstyrks av utskottet med hänvisning till attregeringen driver linjen att arbetsvillkor bör integreras ihandelsreglerna. Utskottet betonar emellertid vikten av att enanalys görs av de effekter som regler om arbetsvillkor kan få påu-ländernas långsiktiga utvecklingsmöjligheter. I enmotivreservation (m, c, fp, kds) anförs att det är myckettveksamt om det går att integrera regler om arbetsvillkor iinternationella handelsavtal och behålla en i verkligmening fri handel. Där påpekas att det finns risk för att sådanavillkor kan hindra från att få exportinkomster somkan användas för att förbättra välståndet och arbetsvillkoren.Utskottet avstyrker slutligen motioner om subventioner tillföretag, om genomlysning av företags internhandel och om exportav alkoholdrycker. I proposition 1994/95:100 bilaga 4 ()framlägger regeringen förslag om anslag m.m. under tredjehuvudtiteln för /96. Under här angivna rubrikerföreslås följande:B 6. Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m.m. (s. 32)att till Organisationer för internationell handeloch råvarusamarbete m.m. för /96 anvisar ettförslagsanslag på 17 515 000 kr.B 7. Internationell råvarulagring (s. 34)att till Internationell råvarulagring för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på 2 625 000 kr.E. Utrikeshandel och exportfrämjande (s. 165)att godkänner inriktningen av de besparingsåtgärderinom området Utrikeshandel och exportfrämjande för budgetåren1997 och 1998 som regeringen förordar under anslagen E 1, E 2och E 9.E 1. (s. 166)att till för /96anvisar ett ramanslag på 61 275 000 kr.E 2. Exportfrämjande verksamhet (s. 169)att till Exportfrämjande verksamhet för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 231 439 000 kr.E 3. , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar (s. 171)att riksdagen1. medger att staten åtar sig betalningsansvar i form av enstatsgaranti till ett belopp av 35 förN-garantier och 65 för LT-garantier,2. medger att staten åtar sig ett betalningsansvar i form aven statsgaranti för investeringar i utlandet till ett belopp avhögst 2 ,3. godkänner att den rörliga krediten som ställs till EKN:sförfogande hos får uppgå till 2 700 000 000kr för den gamla verksamheten och till 1 förden nya verksamheten,4. godkänner att EKN:s upplåning i utländsk valuta får uppgåtill motvärdet av 1 för den gamla verksamhetenoch motvärdet av för den nya verksamheten,5. godkänner vad regeringen har uttalat om s.k. matchning,6. godkänner att EKN bemyndigas medverka vid återvinning avogaranterade fordringar då särskilda skäl talar för sådanmedverkan,7. bemyndigar regeringen att besluta föreskrifter om avgifterför EKN:s medverkan vid återvinning av ogaranterade fordringar,8. till , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar under /96 anvisar ettförslagsanslag på 1 000 kr.E 7. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom ABSvensk Exportkredit (s. 179)att till Kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.E 8. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseendeexport av fartyg m.m. (s. 180)att till Kostnader för statsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. /96 anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.E 9. Ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till (s. 181)att till Ersättning för extra kostnader förförmånlig kreditgivning till för /96anvisar ett förslagsanslag på . De motioner som behandlas här är följande:1994/95:K224 av m.fl. (kds) såvitt gälleryrkandet (14) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillsammans medövriga EU verkar för att utvecklar ett enhetligtmiljöreglemente.1994/95:U203 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet(7) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU och internationella foraskall arbeta för ökad frihandel.1994/95:U231 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandena att riksdagen11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för ökad svensk handel med ,12. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt agerande i WTO för att stödja u-ländernasrätt till utveckling,13. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt arbete i EU för att förbättra u-ländernashandelsvillkor.1994/95:U232 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handelssituation, behovet avkompletterande förhandlingar efter det senaste samtUNCTAD:s roll,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s handelspolitik gentemot tredje världen.1994/95:U312 av och (båda mp)såvitt gäller yrkandet (3) att minskar anslaget E 2.Exportfrämjande verksamhet med 38 000 000 kr.1994/95:U502 av m.fl. (mp) såvitt gälleryrkandet (11) att som sin mening ger regeringen tillkänna att inom EU bör arbeta för ökad frihandel medsociala och miljömässiga skyddsklausuler.1994/95:Jo641 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen24. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att integrera miljöhänsyn i reglerna förinternationell handel,25. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att initiera förhandlingar iVärldshandelsorganisationen (WTO) om en förändring av nuvaranderegler så att handelsåtgärder i internationella miljöavtalautomatiskt skall vara erkända av /WTO,26. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökonsekvensbeskrivningar av ,27. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av fortsatt nordiskt samarbete för att påverkaEU-kommissionen och övriga medlemsländer vad gällerGATT/WTO-frågor om miljö och handel.1994/95:Jo687 av m.fl. (mp) såvitt gälleryrkandet (18) att som sin mening ger regeringen tillkänna att den bör verka för att /WTO accepterarsubstitutionsprincipen och försiktighetsprincipen, och ger demen framskjuten plats i sitt regelverk.1994/95:N249 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om svensk alkoholreklamutomlands.1994/95:N250 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en analys av utvecklingen av fairtrade i andra länder i enlighet med vad som anförts i motionensamt en studie av vad som är möjligt att göra i för attbefrämja fair trade.1994/95:N271 av och (båda mp)såvitt gäller yrkandena att riksdagen2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av aktivt svenskt agerande förmiljöklausuler,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av aktivt svenskt agerande för socialaklausuler,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt initiativ för att synliggöra detransnationella företagens planekonomiska internhandel.1994/95:N273 av m.fl. (fp) såvitt gälleryrkandet (6 delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att verka för ökadkonkurrens, frihandel och avreglering i EU.1994/95:N284 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt arbeta för internationell avreglering av dolda subventionertill exportindustri.1994/95:N301 av m.fl. (kds) såvitt gälleryrkandet (4) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökat samarbete för att stödja demindre företagens exportsatsningar.1994/95:A444 av andre vice talman () såvittgäller yrkandet (5) att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om garantisystem för små ochmedelstora företag. är central förvaltningsmyndighet förhandelspolitik och utrikeshandel samt -- tills vidare --revisorsfrågor. Målet för kollegiets verksamhet är att medfrihandel som grundprincip bidra till att intresseninom handeln med omvärlden tas till vara. Dess uppgifter är delsatt tillhandahålla utredningar och underlag för regeringensställningstaganden, dels att utföra vissa myndighetsfunktioner.Medverkan i utformningen av EU:s handelspolitik innebär nyauppgifter och krav, heter det i budgetpropositionen (prop.1994/95:100 bil. 4 s. 166). För /95 harregeringen beslutat om ett resurstillskott till kollegiet på7 -- utöver vad anvisat -- genomanvändande av medel från anslaget för exportfrämjande åtgärder.Regeringen föreslår nu ett anslag för /96 pådrygt . Under budgetåren 1997 och 1998beräknas en årlig besparing inom den befintliga verksamheten pådrygt 1 miljon kronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Regeringen bedömer emellertid att behöverytterligare resurser utöver vad som föreslås ibudgetpropositionen. Resurstillskottet är, enligt regeringen,motiverat främst därför att anslutningen till den gemensammahandelspolitiken innebär en kraftig ökning av antaletimportlicenser. Vidare måste resurserna förstärkas vad gällerhandelspolitiskt beslutsunderlag, handelsprocedurfrågor ochinformationsinsatser. Mot denna bakgrund uppger regeringen attden avser att återkomma i kompletteringspropositionen när detgäller anslaget till kollegiet för /96.I proposition 1994/95:152 om regler för godkända ochauktoriserade revisorer föreslår regeringen att tillsynen överrevisorerna skall föras från till en nyinrättadmyndighet, , och att kollegiets kostnader förrevisorsverksamheten, ca , skall föras frånanslaget.Utskottet behandlar de nu nämnda frågorna i särskildabetänkanden senare under våren 1995.Exportfrämjande verksamhetSveriges Exportråd är det centrala serviceorganet förexportfrämjande åtgärder. Huvudmän för är staten ochSveriges allmänna exportförening. beslutade -- i samband med ställningstagande till statens roll i denexportfrämjande verksamheten -- att statens anslag tillExportrådet skulle halveras (prop.1991/92:108, bet. De statliga medlen går i första handtill upplysnings-, informations- och rådgivningsverksamhet samttill insatser för att utveckla små och medelstora företagsexport. Övriga aktiviteter finansieras i princip genom avgifterfrån företagen.Regeringen föreslår (bil. 4 s. 169) ett anslag tillExportrådet för /96 på samtatt regeringen skall kunna disponera ca förexportfrämjande åtgärder. Vid beräkningen av anslaget harbeaktats att besparingar på skall göras på anslaget underden kommande treårsperioden. För budgetåren 1997 och 1998 angesden beräknade besparingen till 3,7 resp. 8,7 miljoner kronor.I motion 1994/95:U312 (mp) kritiseras regeringens förslag tillallmänna besparingar inom utrikesförvaltningen på 76 miljonerkronor under /96. Motionärerna uttrycker bl.a.farhågor för att nedläggningen av utlandsmyndigheter leder tillatt blir alltmer beroende av EU:s gemensammautrikespolitik. Därför föreslås att besparingen inomutrikesförvaltningen skall sänkas till ochatt i stället motsvarande besparing skall göras på anslaget förexportfrämjande åtgärder. Företagen har nytta av att de svenskabeskickningarna behålls utomlands, anförs det i motionen.Riksdagen har genom beslut (bet.1994/95:UU14) godkänt regeringens förslag till anslag förutrikesförvaltningen och därmed avslagit den i motionenföreslagna ökningen på , vilken skullefinansieras genom en minskning av anslaget till exportfrämjandeåtgärder.Av den redogörelsen har framgått att anslaget tillexportfrämjande åtgärder minskats kraftigt under de senasteåren. Regeringens förslag innebär en ytterligare neddragning.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 1994/95:U312(mp) i berörd del. Utskottet tillstyrker regeringens förslagtill anslag till exportfrämjande verksamhet samt inriktningen avde beräknade besparingarna.I motion 1994/95:N301 (kds) hävdas att många företag går misteom exportaffärerpå grund av bristande kunskap om de internationella marknaderna,otillräckliga språkkunskaper och därmed sammanhängande rädslaför att satsa på nya marknader. Motionärerna anser därför attolika statliga och regionala aktörer måste samverka iexportfrämjande åtgärder för småföretag.I proposition 1991/92:108 om statens roll i denexportfrämjande verksamheten vid Exportråd framhöllsatt det är ett samhällsintresse att svenska företag, inte minstsmå och medelstora företag, har tillgång till bl.a. informationoch sakkunnig rådgivning om främmande marknader ochavsättningsmöjligheter för svenska produkter. Det konstateradesatt det är en statlig angelägenhet att finansiellt stödja dennatyp av exportservice. I propositionen underströks vidare viktenav ett förstärkt samarbete med andra organ med exportfrämjandeinslag i sin verksamhet. I detta sammanhang nämndes särskilthandelskamrarna och de regionala utvecklingsfonderna, dvs. Utskottet (bet. 1991/92:NU23)betonade att det är av särskild betydelse att i sinverksamhet prioriterar de små och medelstora företagensexportsatsningar och framhöll att de regionalautvecklingsfonderna kan spela en viktig roll när det gäller attunderlätta småföretagens kontakter med Exportrådet.Enligt vad näringsutskottet erfarit har Exportrådetsamarbetsavtal med alla handelskamrar i och eftersträvaren motsvarande lösning av samarbetet med har också ett antal egna kontor i landet till vilkasmåföretag kan vända sig. Det kan noteras att avExportrådets kunder är små och medelstora företag. Av särskiltintresse för denna kategori av företag är vidare rådetssatsningar på exportföretagskonsulter som kan hyras på deltidoch på samarbete med angåendeexportsäljare.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärangeläget att statliga och regionala organ samverkar för attunderlätta de små och medelstora företagens exportsatsningar.Detta har även tydligt markerats i de riktlinjer förExportrådets verksamhet som har fastställt. Somframgått av den lämnade beskrivningen strävar ocksåefter att successivt bygga ut samarbetet på regional och lokalnivå. Enligt utskottets uppfattning finns det därför nu ingenanledning till något initiativ från sida, varförmotionen avstyrks i denna del.ExportkreditnämndenExportkreditnämnden () är en statlig myndighet varshuvuduppgift är att främja svensk export genom utfärdande avgarantier. Garantin är en försäkring som skyddar exportörer motvissa förlustrisker i exportaffärer. Garantin kan även användassom säkerhet hos kreditinstitut. För garantin betalas en premie.Storleken på premien beror på vilket land garantin avser, vilkenkunden är och hur lång garantin är. Den lägsta premien uppgårtill av det garanterade beloppet. Länderna delas in iriskklasser, där en högre risk medför högre premie. Somriktlinje för verksamheten gäller att den skall gå ihopekonomiskt; för de långa garantierna . Korta garantier ärupp till , övriga garantier är långa.EKN:s garantigivning är vidare uppdelad i två system: inomnormalgarantisystemet (N-garanti) ges garantier för affärer medöverblickbara risker och tillfredsställande riskspridning. InomLT-systemet (Long Term) ges garantier för betydande belopp ochlånga kredittider. Dessutom förekommer en uppdelning i den gamlaoch den nya verksamheten. Med den gamla avses garantierutfärdade före . började avriksdagen beslutade nya riktlinjer för garantisystemet attgälla, dvs. den nya verksamheten.Vid utgången av hade EKN totalt 29,6 miljarder kronori utestående garantiförbindelser. Härutöver fanns detgarantiutfästelser (offerter) på . /94 utfärdades nya garantiförbindelser på16 miljarder kronor, en ökning i förhållande till detföregående året. Premieintäkterna uppgick /94 till322 , skadeutbetalningarna till 1,1 miljarderkronor och återvinningarna (avbetalningar på fordringar) till825 . EKN hade vid utgången av förraverksamhetsåret utestående fordringar på 17,5 miljarder kronor.Återvinning sker med olika metoder från vanlig inkasso tillinternationella avtal om skuldkonsolidering.De kostnader som sedan starten belastat statsbudgeten förexportgarantisystemet uppgick vid utgången av till3,. Härutöver har EKN ett eget ackumuleratunderskott på . EKN har , dåverksamheten inleddes, garanterat export till ett värde av 190miljarder kronor.I budgetpropositionen (bil. 4 s. 171) föreslår regeringen attramarna för såväl N-garantier som LT-garantier skall ökas med 5miljarder kronor till 35 resp. . Ramen förinvesteringsgarantier -- -- föreslås varaoförändrad.I budgetpropositionen berörs också frågor om s.k. matchning.Med detta begrepp menas att ett institut vid prövning av enansökan om garanti kan ta ett annat lands policy somutgångspunkt när garantivillkoren skall utformas. Regeringeninstämmer i EKN:s bedömning enligt vilken matchning är svår attgenomföra inom ramen för gällande riktlinjer om att verksamhetenskall gå ihop. Någon enstaka matchning i samband med en mindreaffär anses dock vara möjlig.Regeringens förslag om kredit hos innebärför den gamla verksamheten en minskning med ochför den nya verksamheten oförändrad nivå. Lånerätten i utländskvaluta föreslås höjd med för den gamlaverksamheten och med för den nyaverksamheten.Regeringen föreslår vidare att EKN bemyndigas att medverka vidåtervinning av ogaranterade fordringar i de fall då EKN bedömeratt särskilda skäl för sådan medverkan föreligger. EKN föreslåsfå ett bemyndigande att ta ut avgifter som täcker nämndenskostnader för sådan verksamhet.I propositionen lämnas vidare en redogörelse för arbetet inomEU och (ochutveckling) som syftar till att harmonisera villkoren förexportkreditförsäkring i olika länder.I motion 1994/95:A444 (c) påpekas att det i Västernorrlandslän finns många små exportföretag. Flera av dessa har svårt attfinansiera olika satsningar. I motionen sägs att det nästanuteslutande är ett problem som har samband med bankernasvärdering av säkerheter. Ett förbättrat garantisystem skulleåstadkomma positiva effekter, framhåller motionären.För att underlätta finansieringen av exportaffärer för små ochmedelstora företag har ett nytt system för exportkrediter tagitsfram av EKN tillsammans med affärsbankerna, AB SvenskExportkredit och . Systemet bygger på att affären ärgaranterad av EKN och att denna garanti sedan kan användas somen säkerhet hos finansierande bank. Garantin kan avse såvälrisken för att köparen inte betalar som risken för attleverantören inte kan fullgöra sin prestation. Förutomgarantin införs standardiserade rutiner hos bankerna, ochpersonal på bankkontor runt om i landet skall utbildas. Systemetavser export till utom och . Den nyafinansieringsformen började användas i januari 1995.Utskottet vill framhålla vikten av att de organ som hartill uppgift att främja export löpande prövar möjligheter attfinna lösningar som är särskilt inriktade på att underlättaexport från de små och medelstora företagen. Detexportfinansieringssystem som EKN i samarbete med bankerna ochExportrådet m.fl. introducerat är ett exempel på ensådan småföretagsinriktad lösning. Den torde i väsentligutsträckning kunna tillgodose de önskemål som framförs i motion1994/95:A444 (c). Något initiativ från sida ärdärför inte påkallat. Motionen avstyrks därför i denna del.Utskottet tillstyrker vidare regeringens olika förslag rörandeExportkreditnämnden.Statsstöd till exportkrediterExportkredit med statligt stöd kan lämnas enligtinternationellt överenskomna regler. Sådana krediter lämnas avAB (). Från ett särskilt anslag betalasersättning till SEK för skillnaden mellan ut- ochupplåningsräntor samt för kursförluster inom ramen för systemetmed statsstödda krediter som SEK lämnar enligt beslutåren och 1990. Villkoren för de statsstödda krediterna haralltmer marknadsanpassats, och för innevarande budgetår beräknasverksamheten ge ett överskott på ca 90 miljoner kronor.Av budgetpropositionen (bil. 4 s. 179) framgår att regeringenanser att SEK skall ha möjlighet att lämna krediter med villkorsom överensstämmer med vad företag i konkurrentländerna kanerhålla. har upplåningsräntorna stigit vilketmedfört att intresset för statsstödda krediter ökat. Beräkningenav statens kostnader är dock osäker, varför det föreslås attanslaget -- liksom tidigare -- skall föras upp med ett formelltbelopp på 1 000 kr.I propositionen föreslås vidare ett formellt anslag på1 för att täcka kostnader för räntestöd tillfinansiering av export av fartyg. Stödformen har upphört, menäldre åtaganden kan behöva infrias.Regeringen föreslår därutöver att till ersättningför extra kostnader för förmånlig kreditgivning till u-länderanvisar ett förslagsanslag på samt godkännerinriktningen av de besparingsåtgärder regeringen förordar. Dessainnebär en beräknad besparing på och12 . Det aktuella anslaget belastas medkostnader för åtaganden gjorda . Kostnaderna minskarsuccessivt.Utskottet tillstyrker de förslag som redovisatsbeträffande statsstödd exportkreditgivning.Bidrag till vissa internationella organisationerI budgetpropositionen ( bil. 4 s. 32) föreslås ett anslag påca till organisationer för internationellhandel och råvarusamarbete m.m. Huvuddelen av anslaget, drygt12 , går till organisationen för det allmännatull- och handelsavtalet () och till den nyavärldshandelsorganisationen (, WTO).Bidraget baseras på medlemsländernas andel av världshandelnunder . I övrigt avser anslaget bidrag tillorganisationer för tullsamarbete samt kaffe och kakao.Innevarande budgetår uppgår anslaget till 9 miljoner kronor.För att täcka kostnader för internationellråvarulagring enligt naturgummiavtalet föreslås ett anslag påca . För innevarande budgetår är anslaget1,75 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker de nämnda förslagen.HandelspolitikHandel med u-länderI budgetpropositionen (bil. 4 s. 7) understryks att frihandelär en avgörande drivkraft för den globala ekonomiskautvecklingen, inte minst i tredje världen. Regeringen avser attmed största kraft i EU driva traditionellafrihandelslinje. Särskilda ansträngningar kommer att göras på deområden där EU fört en mer restriktiv politik än vad Sverigegjort. Detta gäller t.ex. import av tekoprodukter och användandeav handelspolitiska skyddsinstrument. Främjandet av u-ländernastillträde till de europeiska marknaderna kommer att tillmätasstor vikt. I propositionen betonas att det upprättade avtaletinom ramen för WTO är av stort värde för u-länderna.I motion 1994/95:U203 (m) sägs att för som helhetspelar frihandeln en väsentligt mycket större roll än biståndet.Utvecklingen påskyndas genom det internationella utbytet. Genomatt i-länderna öppnar sina gränser kan bättreavsättningsmöjligheter skapas för produkter. WTO ochEU har viktiga roller i detta hänseende. Motionärernaunderstryker att det ligger i linje med politik attvara kraftigt pådrivande för ökad frihandel. I motionenkonstateras att handel med är liten jämförtmed genomsnittet bland de västeuropeiska länderna, men attEU-medlemskapet sannolikt kan medföra förbättringar på dettaområde.Även i motion 1994/95:U231 (v) erinras om att handelmed är liten. Motionärerna anför att i WTObör arbeta för integrering i handelssystemet. Vidareunderstryks att det även för i-länderna själva är till nytta attriva handelshindren för u-landsprodukter.