bet · GI01UbU15 · 1995-05-04 00:00:00 — Utskottet, som än engång vill betona vikten av allmän kompetensutveckling, anseratt bör kunna utgå från att regeringen, när denfinner det påkallat, lägger fram förslag för somytterligare främjar kompetensuppbyggnaden i vårt land. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1994/95:Ub901 yrkande 1 och 1994/95:A215 yrkande 8.I motion 1994/95:Ub706 (v) yrkande 16 anför motionärerna attmöjligheterna till livslångt lärande bör tillgodoses genomatt högskolorna erbjuder ett flexibelt och brett utbud avdistans-, deltids- och kvällskurser som ger den studerandemöjlighet att kombinera studier med yrkesutövning och familj.Resurstilldelningssystemet missgynnar dock distansutbildningoch kvällskurser, påpekas i motionen. Detta, framhålls i motion1994/95:Ub648 (v), har i sin tur minskat möjligheterna tillkvalificerad fortbildning och kompetensutveckling eftergrundexamen.Utskottet vill för sin del också understryka behovet avåtgärder för att möjliggöra ett livslångt lärande. Dessa kanavse såväl innehållet och studieformerna somresurstilldelningssystemet.Regeringen erinrar i budgetpropositionen (s. 114) om detspeciella ansvar som varje lärosäte har för att tillgodosebehovet av återkommande utbildning, vare sig den sker påkvällstid eller i form av distansundervisning. Utskottet vill isammanhanget också hänvisa till den aviseradedistansutbildningskommittén, som bl.a. skall få i uppdrag attfinna olika metoder för distansutbildning. Vidare harregeringen i tilläggsdirektiv till utredaren som följer upp1993 års universitets- och högskolereform angett attkonsekvenserna av resurstilldelningssystemet för vuxen- ochdeltidsstuderande skall belysas.Utskottet, som i det föregående utförligt har behandlatfrågor om distansutbildning (s. 31 f.), finner att de avmotionärerna framförda önskemålen i huvudsak tillgodoses genomde åtgärder som regeringen har informerat om, varförmotionerna 1994/95:Ub648 och 1994/95:Ub706 yrkande 16 avstyrks.Vänsterpartiet framhåller i sin partimotion 1994/95:Ub706yrkande 1 att all utbildning skall vara avgiftsfri. Enavgiftsfri högskola, betonar man, verkar i riktning motminskad social snedrekrytering. En samrådsgrupp bör enligtmotion 1994/95:Ub714 (s) tillsättas för att ta fram förslagtill åtgärder i hela utbildningssystemet med syfte att motverkasnedrekrytering till högre utbildning.Utskottet vill med anledning av motionerna peka på attregeringen med olika åtgärder avser att motverka socialt snedrekrytering i alla delar av utbildningsväsendet (budgetprop.s. har fått i uppdrag att utvecklaett studiestödssystem som präglas av insatser mot socialsnedrekrytering (dir. 1994:148). Fler utbildningsplatser,geografisk spridning av den högre utbildningen samtöverskådliga och enhetliga tillträdesbestämmelser ochantagningssystem är, som regeringen anför, exempel på olikafaktorer som är av betydelse för en breddad rekrytering.Frågan om avgifter i högskoleutbildningen har tidigarebehandlats av utskottet (bet. 1992/93:UbU3 s. 17). Utskottetanförde att de statliga universiteten och högskolorna inte utanbemyndigande i instruktion eller liknande författning får ta utavgifter för sin verksamhet. Något sådant bemyndigande förhögskolornas reguljära utbildning var inte då och är förnärvarande inte heller aktuellt. Även i budgetpropositionen(s. 79) understryks att utbildning som anordnas ellerfinansieras av staten även fortsättningsvis skall varaavgiftsfri. Det bör enligt utskottet vara en självklarhet attavgifter inte tas ut för undervisningen.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1994/95:Ub706 yrkande 1 och1994/95:Ub714.Studentutbytet med tredje världen bör få hög prioritet,framhålls i motion 1994/95:Ub706 yrkande 2. Motionärernainstämmer i regeringens uttalande att Europasamarbetet inte fårutvecklas på bekostnad av annan internationell utblick ochsamverkan.Även utskottet vill för egen del instämma i vad såvälmotionärerna som regeringen anfört om samverkan med länderutanför (budgetprop. s. 81 f.). Högskolan skall aktivtfrämja kunskapen om utvecklingsländerna, där avmänskligheten lever. Utskottet vill också hänvisa till att denav regeringen föreslagna nya högskolemyndigheten förutsätts hossig samla centrala myndighetsuppgifter som är till stöd för ochfrämjar universitets och högskolors internationella kontaktersamt rörlighet och utbyte för studenter, lärare och forskare(prop. 1994/95:165 s. 24). Utskottet har erfarit att deninternationella avdelningen inom nuvarande Verket förhögskoleservice (VHS) tagit initiativ för att utveckla utbytetmed tredje världen. Det bör kunna förutsättas att detta arbetekommer att drivas vidare i den nya myndigheten och att ettfruktbart samarbete kan utvecklas med den nya planeradebiståndsmyndigheten (prop. 1994/95:100 bil. 4, bet. UU15, rskr.242).Med hänvisning till det anförda avstyrks yrkande 2 i motion1994/95:Ub706.Fortsatt satsning på mindre och medelstora högskolorRegeringen avser att långsiktigt ge de mindre och medelstorahögskolorna förutsättningar att utveckla sin roll inomgrundutbildning och forskning/forskarutbildning (budgetprop.s. 102 f.). Detta bör ske genom en ökning av antaletstudenter och bättre resurser för forskning. De medel somavsätts för forskningsstödjande åtgärder vid mindre ochmedelstora högskolor är avsedda att bidra till att ökaomfattningen av den forskning som finns vid högskolorna, ökaandelen forskarutbildade lärare samt andelen studerande som gårvidare till forskarutbildning. Permanenta forskningsresurserskall successivt tillföras, säger regeringen.Centerpartiet betonar i sin partimotion 1994/95:Ub601yrkandena 1, 2, 3, 5, 8 och 12 en fortsatt satsning på mindreoch medelstora högskolor. Flera viktiga principgenombrott harskett. Efter kvalitetsprövning kan högskolorna utfärdamagisterexamen. I samband med den senaste forskningspolitiskapropositionen tillfördes utöver tidigareanslag och genom den regionalpolitiska propositionen engångsvis30 . I proposition 1993/94:177 Utbildning ochforskning -- kvalitet och konkurrenskraft slog den dåvaranderegeringen fast att den högre utbildningen måste fortsätta attväxa och att de nuvarande universiteten växt färdigt. Detinnebär, framhåller motionärerna, att den framtida expansioneni stort sett helt och hållet måste ske vid de mindre ochmedelstora högskolorna. betonar att dessautgångspunkter bör vara vägledande inför nästaforskningspolitiska beslut. Vidare måste, enligt Centerpartietsuppfattning, de minsta högskolorna lyftas till en nivå som geren god grund för att också långsiktigt uppfyllakvalitetskraven. Därför måste de allra minsta högskolorna få enprocentuellt större tilldelning av antalet platser. Vidaremåste alla högskolor ha förutsättningar att ge utbildning ochtillhandahålla kvalificerad forskning av nationell standard ochkvalitet. Högre examina bör anknyta till en aktivforskningsmiljö. Därför föreslås att den högskola som medgesrätten att utfärda magisterexamen också bör vara berättigadtill fasta forskningsresurser. Vidare bör de högskolor som såönskar kunna bygga upp en egen fakultetsorganisation inom eneller flera fakulteter. Regeringen bör återkomma med förslagsom möjliggör en eller två fakultetshögskolor. I motion1994/95:Ub907 (c) yrkande 5 understryks satsningar på de minstahögskolorna. Ett riksdagsuttalande om ett nytt anslag på 50miljoner kronor föreslås för att stödja utvecklingen vid dessa.Motion 1994/95:Ub625 (c) yrkande 1 ansluter till partimotionenoch en omfördelning av resurser till de små högskolornaföreslås.Folkpartiet hävdar i sin motion 1994/95:Ub624 yrkande 8 attden fortsatta uppbyggnaden, när det gäller fastaforskningsresurser, bör ske i sådan takt att uppsattakvalitetskrav uppfylls. Utgångspunkten måste vara attforskningen vid de mindre och medelstora högskolorna skallbedrivas med samma krav på kvalitet som gäller för annanforskning. Även i motion 1994/95:Ub696 (kds) yrkande 16framhålls att den fortsatta uppbyggnaden avforskningsorganisationer med fasta resurser bör ske i en taktsom garanterar att kvaliteten upprätthålls. Kristdemokraternaanser att regeringen inför nästa treåriga budgetperiod böråterkomma till med en plan som tar sikte på att genågon eller några högskolor fasta forskningsresurser.En fortsatt utbyggnad av och Linköpingsuniversitet bör prioriteras före en satsning på de mindre ochmedelstora högskolorna, anges det i motion 1994/95:Ub637 (m).En förstärkning av de mindre och medelstora högskolorna skulleinnebära en uttunning av landets kompetens i stället för denkraftsamling av resurser som behövs, hävdar motionären.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Utskottet vill inledningsvis hänvisa till regeringensuttalanden och förslag i budgetpropositionen med syfte attfortsatt stärka de mindre och medelstora högskolorna.Regeringen anser att forskningen och forskarutbildningen vid demindre och medelstora högskolorna bör stärkas (budgetprop.s. Det främsta argumentet för detta är attgrundutbildningen skall vara likvärdig i alla delar avhögskolan och vila på vetenskaplig grund. Ett annat skäl är attrekryteringen till forskarutbildningen bör ökas bland destuderande vid högskolorna. Regeringen föreslår vidare attprofessurer får inrättas vid de mindre och medelstorahögskolorna samt att anslaget till forskningsstödjande åtgärderförstärks. Vad gäller den grundläggande högskoleutbildningenpåpekar regeringen att närmare hälften av de för vårterminen1995 beslutade nya platserna förts till de mindre ochmedelstora högskolorna och att ett förhållandevis stort antalav de nya platser som föreslås i propositionen bör förläggastill dessa högskolor.Utskottet vill för egen del understryka vikten av att storasatsningar sker på de mindre och medelstora högskolorna ochframhåller betydelsen av regeringens åtgärder för att stärkaden vetenskapliga kompetensen vid de mindre och medelstorahögskolorna. är det enligt utskottets meningangeläget att den fortsatta utbyggnaden sker i sådan takt attkraven på god kvalitet kan upprätthållas.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget attsammankoppla rätten att utfärda magisterexamen med fastaforskningsresurser. Frågan behandlades under föregåenderiksmöte, varvid ett liknande förslag avstyrktes (bet.1993/94:UbU12 s. 49). Utskottet anförde att en sammankopplingav det slag som föreslagits i motionen kunde leda till att demindre och medelstora högskolorna tilldelades examensrätt förmagisterexamen i betydligt mindre utsträckning och med längretidsutdräkt än vad som skett. Utskottet vill vidareerinra om att har anvisat medel till en radforskningsstödjande åtgärder vid de mindre och medelstorahögskolorna, såsom medel för samarbete i nätverk mellanuniversitet och högskolor, medel för forskarutbildning av ickedisputerade lärare och medel för forskningssamverkan medindustri, näringsliv och samhälle. Dessa medel ärbetydelsefulla när det gäller att stärka de mindre ochmedelstora högskolornas forskningsmiljöer.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna /95:Ub601 yrkandena 1, 2, 3, 5, 8 och 12,1994/95:Ub624 yrkande 8, 1994/95:Ub625 yrkande 1,1994/95:Ub637, 1994/95:Ub696 yrkande 16 och 1994/95:Ub907yrkande 5.I motion 1994/95:Ub696 (kds) yrkande 17 föreslås atthögskolor med egna professurer även skall ges rätt attexaminera doktorer. I motion 1994/95:Ub650 (s) anförs atthögskolan i i framtida forskarutbildningar bör fåexaminationsrätt för att därigenom kunna skapa långsiktigtförbättrade förutsättningar för såväl forskning somgrundutbildning.Med hänvisning till den långsiktiga uppbyggnad avforskningsresurser vid de mindre och medelstora högskolorna somregeringen förespråkar och som utskottet inte har något atterinra mot anser utskottet att det nu saknas förutsättningaratt ge examinationsrätt i forskarutbildning till de mindre ochmedelstora högskolorna. Motionerna 1994/95:Ub650 och1994/95:Ub696 yrkande 17 bör därför avslås.I motion 1994/95:Ub660 (c) yrkande 4 förespråkar motionärernaatt mindre och medelstora högskolor, t.ex. Mälardalenshögskola, bör få del av de särskilda medel som regeringenföreslår skall kunna utgå till kulturarbetare för konstnärligverksamhet vid företrädesvis naturvetenskaplig, teknisk ochmedicinsk fakultet. Motionärerna föreslår därför att kravet påknytning till fakultet skall tas bort.Utskottet har uppfattat vad regeringen anfört i frågan påsådant sätt att den planerade verksamheten inom de avregeringen angivna vetenskapsområdena (fakulteterna) inte baraskall avse lärosäte till vilket fakultet är knuten utan ävenandra högskolor inom berörd fakultets verksamhetsområde. Demindre och medelstora högskolorna förutsätts alltså avutskottet kunna få del av de föreslagna medlen för konstnärligverksamhet. Med detta klarläggande av regeringens avsikt medmedlen avstyrks yrkandet.Nya universitetI motion 1994/95:Ub601 yrkande 6 anförs attSverige långsiktigt måste höja nivån när det gäller andelenhögskole- och universitetsutbildade. Målet måste därför varaatt utveckla de f.d. universitetsfilialerna, dvs. högskolorna iVäxjö, och samt till nyauniversitet. Det är nu rimligt, anser motionärerna, att byggaut minst en högskola och ge denna status av universitet.Folkpartiet uttrycker liknande tankegångar i motion1994/95:Ub624 yrkande 9. Motionärerna föreslår att en utredningtillsätts för att analysera frågorna kring den framtidautvecklingen av högre utbildning och forskning medinriktning mot fler nya specialiserade universitet. De anseratt målet skall vara att stimulera en successiv utveckling avnågra av de medelstora högskolorna, vilket skulle kunnainnebära att vi har ytterligare fyraforskningsanknutna högskolor med fast fakultetsorganisationinom ett eller flera områden. Man borde vidare vidgaperspektivet och bygga vidare på tankar om en merinternationell rekrytering av lärare och en utbildning med flervirtuella inslag (IT). Studenter kommer inom en inte alltföravlägsen framtid att kunna följa seminarier som äger rum påuniversitet runt om i världen från sina egna datorer.I tre motioner förs konkreta yrkanden fram om inrättande avuniversitet. I motion 1994/95:Ub671 (c) yrkandena 1 och 2betonas behovet av fasta forskningsresurser vid högskolan iVäxjö. Motionären föreslår att högskolan skall få egenfakultetsorganisation och upphöjas till universitet. Ett nyttskånskt universitet i föreslås i motion 1994/95:Ub614 (m,s). I motion 1994/95:Ub708 (mp) slutligen föreslår motionärernaatt ett nytt universitet skall inrättas och lokaliseras tillSundsvall. skulle med fördel kunna ges enprofil med inriktning på miljö och information.Utskottet vill erinra om de förslag till förbättradeförutsättningar för forskning som regeringen för fram i åretsbudgetproposition. Förutom en förstärkning av medel förforskningsstödjande åtgärder nästa budgetår aviserar regeringenatt permanenta forskningsresurser successivt skall tillföras.Regeringen föreslår vidare att högskolorna skall få möjlighetatt hos central myndighet inom högskoleområdet ansöka om rättenatt inrätta professurer. Detta förslag har utskottet heltnyligen tillstyrkt (bet. 1994/95:UbU12). Dessutom avserregeringen att se över förutsättningarna för fördelning av dens.k. rörliga resursen, dvs. fakultetsmedel för lektorersforskning i tjänsten.De planerade förstärkningarna i syfte att främja forskningenvid de mindre och medelstora högskolorna tillmötesgår delvissyftet med de förevarande yrkandena. Något ytterligare steg iriktning mot att inrätta nya universitet är utskottet inteberett att ta. Motionerna 1994/95:Ub601 yrkande 6,1994/95:Ub614, 1994/95:Ub624 yrkande 9, 1994/95:Ub671 och1994/95:Ub708 bör därför avslås.Vissa andra satsningarI två motioner framförs synpunkter på vissa regionalahögskolesatsningar. I motion 1994/95:A446 (s) yrkandena 1 och2 betonas att satsningarna på nya högskoleutbildningar ochforskningsresurser måste styras till eftersatta regioner.Motionärerna anför att den regionalpolitiska satsning som gettbäst resultat för är högskolan i och förVästerbotten . Alla regioner bör ges likvärdigaförutsättningar, framhålls det i motion 1994/95:Ub705 (s)yrkande 1. Motionärerna anser att en ytterligare satsning påhögskoleutbildning bör ske i Västsverige.Utskottet vill erinra om de stora satsningar på de mindre ochmedelstora högskolorna som föreslås i budgetpropositionen och iproposition 1994/95:139 Särskilda utbildningssatsningar inomhögskolan och som gäller både flera utbildningsplatser ochökade resurser för forskning. Mot denna bakgrund avstyrksmotionerna 1994/95:Ub705 yrkande 1 och 1994/95:A446 yrkandena 1och 2.Lärarutbildning och forskning aktualiseras i motion1994/95:Ub624 (fp) yrkande 26. Motionärerna anser attregeringen i forskningspropositionen skall ange vägar att ökalärarutbildningarnas eget ansvar för forskning och utveckling.De pekar på att har haft resurser för pedagogiskforskning för att öka kunskaperna om svensktutbildningsväsendes förutsättningar och resultat, men attlärarutbildningarna inte haft eget forskningsansvar.Utskottet vill med anledning av motionen peka på att fråganom lärarutbildning och forskning kommer att behandlas i denöversyn av lärarutbildningen som regeringen aviserar ibudgetpropositionen (s. 30). En arbetsgrupp skall göra eninventering av aktuella frågeställningar rörande lärarnasutbildning. Den kommer att behandla grundutbildning,fortbildning och vidareutbildning samt forskning ochforskarutbildning på området. Utskottet finner inte anledningatt föregripa det utredningsarbete som skall ske på området ochavstyrker därför motionen.HögskolestyrelsernaI 2 kap. högskolelagen anges vilka som skall ingå istyrelsen för en högskola. Där anges att rektor skall ingå.Regeringen utser flertalet av styrelsens övriga ledamöter.Därvid bör regeringen välja personer med bakgrund i sådanverksamhet som är av betydelse för högskolans utbildnings-eller forskningsuppdrag. Regeringen anger i propositionen attden anser att politiska företrädare för nationella, regionalaeller lokala intressen bör ingå i styrelserna (s. 81).Regeringen har därför för avsikt att komplettera styrelsernamed denna typ av allmänföreträdare.I motion 1994/95:Ub602 (m) yrkandena 1 och 2 anförs attstyrelsernas möjligheter att besluta inom den egnaorganisationen bör ytterligare stärkas, att det förhållandetatt en person är politisk företrädare inte är tillräckligt skälför styrelseuppdrag och att det bör ankomma på varje styrelseatt avgöra om rektor skall vara ordförande. En ändring avhögskoleförordningen beträffande rektors ställning ihögskolestyrelserna föreslås i motion 1994/95:Ub690 (s, v).Motionärerna anser att rektor varken skall vara ordförandeeller ingå i styrelsen.Utskottet konstaterar att regeringen inte har framlagt någotförslag om ändring av högskolelagen såvitt avserhögskolestyrelsernas sammansättning. Då det ankommer påregeringen att tillämpa gällande lagstiftning bör varkenförevarande motionsyrkanden eller vad regeringen har anfört ifrågan föranleda någon åtgärd från sida. Motionerna1994/95:Ub602 och 1994/95:Ub690 bör avslås.AntagningenNär det gäller tillträde till högre utbildning anförregeringen (budgetprop. s. 98) att den har givit den särskildeutredaren som har att följa upp universitets- ochhögskolereform (93) tilläggsdirektiv att komma med förslagtill en nationell ordning som är överblickbar och garanterarrättssäkerhet i antagningsprocessen (dir. 1994:126). 93kommer att redovisa sitt uppdrag om tillträdesfrågorna i enrapport . Fyra delområden kommer att behandlas:reglerna för behörighet, urvalsregler och urvalsmetoder,antagningsprocessen som system samt informationen omantagningen.I motion 1994/95:Ub624 yrkande 28 betonas attnågon förändring av högskolans antagningssystem inte börske. Högskolorna måste själva få en chans att utvecklaantagningssystemen på ett för studenterna tydligt ochrättssäkert sätt, innan friheten i antagningssystemet döms utgenerellt. Motionärerna är övertygade om att det går attkombinera ett system som ger rättssäkerhet åt studenterna ochsamtidigt ger utrymme för enskilda högskolor att profilera siggenom antagningssystemet.I motion 1994/95:Ub613 (v) föreslås en skyndsam översyn avmeritvärderingen av studieomdömen från folkhögskolan vidantagning till universitet och högskola. Kristdemokraternaunderstryker i sin motion 1994/95:Ub696 yrkande 9 att statenbör följa konsekvenserna av det lokala antagningssystemet ochutvärdera resultatet. Motionärerna ser med oro på de signalerregeringen givit om att den önskar återinföra regleringar.Utskottet vill understryka vikten av att högskolansantagningssystem är överblickbart och garanterar de sökandesrättssäkerhet. Enligt utskottets mening har den nuvarandeordningen för tillträde till den högre utbildningen givitsådana erfarenheter att det fanns skäl för regeringen att geifrågavarande uppdrag till den särskilde högskoleutredaren.Såvitt avser önskemål om översyn och utvärdering avantagningssystemet anser utskottet att motionerna i dessa delarär tillgodosedda. Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna 1994/95:Ub613, 1994/95:Ub624 yrkande 28 och1994/95:Ub696 yrkande 9.StudentinflytandeDet är viktigt, anför regeringen (budgetprop. s. 101), attstärka studenternas möjligheter till inflytande genomrepresentation i beslutande organ. Regeringen avser att ändrahögskoleförordningen så att studenterna garanteras minst tvårepresentanter i universitetens och högskolornas styrelser ochi alla övriga organ som behandlar utbildningsfrågor.Studenterna bör också involveras i förändrings- ochutvecklingsarbete.I motion 1994/95Ub:706 yrkande 14 understryksvikten av studentinflytande. Motionärerna menar att studenternamåste ges möjlighet att aktivt delta ikvalitetsutvecklingsarbetet och att deras erfarenheter bättremåste tillvaratas vid planering, genomförande och utvärdering.Vidare bör frågan om studentinflytande även inom EUuppmärksammas.Utskottet vill peka på att regeringen i budgetpropositionenuppehåller sig utförligt vid frågan om studenternas betydelseför utbildningens förnyelse. Regeringen framhåller att varjeenskild student bör uppmuntras att delta i förändrings- ochutvecklingsarbetet. Vad regeringen anför ligger -- somutskottet ser det -- helt i linje med vad motionärerna förfram. Det bör kunna förutsättas att högskolorna själva finnerändamålsenliga former för studentinflytandet på nivåer som inteberörs av centralt fastlagda regler.Beträffande samarbete på utbildningsområdet inom EU bör detankomma på regeringen att ta de initiativ som den finnerpåkallade. Regering och riksdag bör emellertid kunna utgå frånatt även studenternas egna organisationer samarbetar övernationsgränserna för att finna former för ökatstudentinflytande.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 1994/95:Ub706yrkande 14.En översyn av studenternas rättssäkerhet föreslås imotion 1994/95:Ub696 (kds) yrkande 12. Motionärerna anser atträttssäkerheten behöver stärkas inom flera områden till exempelnär det gäller antagningsfrågor, examinationsfrågor, rätten atttentera och förekomsten av olika avgifter inom högskolan.Utskottet konstaterar att regeringen på flera ställen ibudgetpropositionen kommer in på frågan om studenternasinflytande på olika nivåer. Av det föregående har det framgåttatt regeringen avser att ändra högskoleförordningen i syfte attstärka studenternas ställning inom högskolans beslutande organ.Regeringen framhåller (budgetprop. s. 80) att det statligaansvaret över högskolan handlar om att garantera god kvalitet iundervisning, upprätthålla rättssäkerhet samt främja inflytandeoch insyn.Utskottet har i det föregående haft anledning att behandlafrågor om antagning och avgifter. I det nu aktuellasammanhanget vill utskottet tillägga att strävandena efteröppenhet och insyn enligt utskottets uppfattning medverkar tillatt stärka studenternas rättssäkerhet. Insyn i högskolansverksamhet minskar riskerna för rättsövergrepp.