bet · GI01KrU28 · 1995-05-18 00:00:00 — Vi hävdade att staten har etthundraprocentigt ansvar när det gäller de grundläggande,imageskapande åtgärderna, i vilka kan ingå exempelvis driften avturistkontor på prioriterade marknader. Speciellkampanjmarknadsföring skall i grunden initieras, beslutas ochfinansieras av näringen själv. Staten skall dock kunna matchanäringens insatser, enligt vårt budgetförslag till . Statenhar dessutom kostnader för ett mindre antal renamyndighetsuppgifter av vilka ambitioner på kunskapsområdet ärdet mest betydelsefulla.Det har talats om, och talas fortfarande om, dens.k. Exportrådsmodellen för samverkan mellan stat ochturistnäring. Jag känner sedan mina år där och vetatt genomför många s.k. exportaktioner runt om ivärlden. Totalt torde man betjäna mellan 7 000 och 8 000svenska exportföretag genom olika aktioner, men aldrig allasamtidigt. Varje aktion samlar var för sig kanske upp till 30deltagande företag. Staten finansierar av densamlade projektkostnaden i enskilda aktioner.Svensk turistnäring består av drygt 20 000 företag av vilkamerparten är små och geografiskt väl spridda. Exportandelen,dvs. service till utländska besökare, är för de flesta företagen mindre andel av omsättningen. Dessa företag skulle varabetjänta av en väl beprövad modell med exportaktioner, vilketicke bara skulle ge en samlad slagkraft i enskildamarknadsföringsprojekt utan också bidra till turistföretagensinternationalisering.Grunden för marknadsföringsinsatser måste vara god kunskap omolika marknader och attityder och kunskap om som resmål.Styrelsen för Sverigebilden har med två mycket storaundersökningar 1992 och 1994 inlett en kartläggning av densvenska turistmarknaden. Den visar att marknadsföringsinsatsernamåste vara selektiva mellan marknader och kanske även inommarknader, beroende på hur väl identifierade målgrupperna är.Två av våra största besökargrupper, tyskar och danskar, kommertill övervägande del till för vad man kan kallasedvanlig sommarstugevistelse. Dessutom återkommer mer änhälften av dem år . Det betyder att viktiga insatser iframtida marknadsföring måste vara att bearbeta målgrupper medett aktivt svenskt utbud som dessutom förlänger säsongen förbide traditionella skandinaviska sju sommarveckorna.Ulf : Herr ordförande! Jag har egentligen baratvå kommentarer. Den första avser den grundläggande tanken attåstadkomma samverkan mellan stat och näringsliv på detta område.Det är min uppfattning att det är en bra modell. Jag säger detbåde i min egenskap av chef för och utifrån minatidigare erfarenheter. Jag tror att det är en modell som allaparter har att tjäna på.Min andra kommentar avser organisationen och marknadsföringenutomlands. Här vill jag säga rent allmänt att jag tror påstörsta möjliga samverkan mellan olika svenska aktörerutomlands. När det är sagt säger mig många års erfarenhet frånutlandet att det inte finns en enda modell som en gång för allaär given för alla marknader. Man måste söka olika modeller påolika marknader. Men man skall ha klart för sig att varje gångman upprättar ett kontor bygger man upp fasta kostnader. Fastakostnader styr också den totala medelsfördelningen. Därför börman eftersträva största möjliga samverkan. Däri inkluderar jaglokalgemenskap, där det är möjligt, på svenska marknaderutomlands. Därigenom får man också en organisation som lättastkan anpassas till förändrade omständigheter.Jag tror att man måste vara realistisk och inse att oavsettvilken representation vi väljer utomlands måste vi arbeta genomlokala specialister. Det gäller på handelsområdet. Det gällersäkert på turistområdet. Det gäller alla områden. Därför bör mani fråga om val av marknadsföringskanal också ha dettaytterligare led i sinnet, att man förmodligen måste se till atten hel del av de medel som avsätts totalt går till lokalaaktörer.Därför tror jag att det är riktigt att se satsningen på turismungefär som andra stora aktioner. Vi har ett snarlikt fall pålivsmedelsområdet, om än av betydligt mindre dimension, där manutifrån en given summa pengar som avsätts för ändamåletbestämmer hur man inom ramen för denna samlade aktion skallfördela tillgängliga medel. Jag tycker att man skall strävaefter att vara så litet låst som möjligt från ett budgetår tillett annat. Det medger en inriktning av marknadsföringen somförhoppningsvis blir så effektiv som möjligt.Peter : Herr ordförande! RTS är enparaplyorganisation för rese- och turistindustrin. Vi företräder14 branschorganisationer, alltifrån hotell, restauranger,resebyråer, researrangörer, transportörer, turistbyråer ochbiluthyrare. Många företag ingår i den breda skara som RTSrepresenterar. RTS är en ung organisation. Som herr ordförandenpåpekade företräder vi en industri som växer i betydelse och vadgäller sysselsättning är världens största. Den svarar för 10 %av världens BNP. I sysselsätter industrin 200 000människor på hel- eller deltid.Lika väl som RTS är en ung organisation är turistpolitik medkommersiell inriktning en ganska ny företeelse i . Försåväl branschföreträdare som politiker kan det ibland varaganska svårt att hitta de gemensamma nämnarna i denmångfasetterade verksamhet som denna industri representerar. Jaghar uppfattat det som att det för många politiker har varit enny erfarenhet att se turistverksamhet primärt somarbetsmarknads- och näringspolitik.När det gamla avvecklades sedanigångsattes en process som vi fortfarande bara är i början på.Den processen har bl.a. inneburit att rese- och turistindustrinsroll i det svenska samhället och den svenska ekonomin kommitunder livlig debatt. Den turistpolitiska proposition somregeringen nu lagt fram ser jag som ett logiskt led i dennaprocess. Jag uppfattar det som den första näringsinriktadeturistpolitiska proposition som har lagts fram i och somdärmed understryker rese- och turistindustrinssysselsättningseffekter och ekonomiska betydelse.RTS kan i allt väsentligt ställa sig bakom de mål, strategieroch strukturer som föreslås i propositionen. Vi ser ändåregeringens förslag bara som ett led i processen. Det gäller nuatt i fortsatt dialog gå från ord till handling. Det är viktigtatt utveckla effektivast möjliga arbetsformer påutlandsmarknaderna, precis som var inne på, isamverkan mellan UD, , ochturistnäringen, så att man kan minimera fasta kostnader och fåstörsta möjliga effektivitet.De ekonomiska förutsättningarna måste ut långsiktigt.Vi finner det oroande att fortsatt vill minska sininsats på detta område medan konkurrentländerna ökar sina. RTSanser att det bör finnas möjligheter att omfördela medel inomstatsbudgeten så att marknadsföring av får ett rimligtutrymme. Vi vill också understryka att vi ser statens insatserpå detta område mer som en investering än som en kostnad.Sammantaget välkomnar RTS propositionen. Vår bedömning ärockså att det bör finnas goda förutsättningar att nå en breduppslutning kring den.Kjell : Herr ordförande! Jag skall koncentreramig på RTS inställning till de rent organisatoriska förslagen ipropositionen. Jag vill börja med att understryka vad PeterForssman sade, nämligen att vi i princip stöder de förslag somläggs fram, dvs. att Styrelsen för Sverigebilden i sin nuvarandeform läggs ned, att det inrättas en myndighet bl.a. församordning av statens insatser och att det inrättas ett bolagför marknadsföring.Det kan finnas synpunkter på att man har två organ i dettasammanhang. Vi tycker att det finns några goda skäl för att göraden uppdelning som är föreslagen i propositionen. Ett skäl äratt vi tror att man skulle riskera att marknadsföringsfrågornainte prioriterades tillräckligt om man hade en gemensamorganisation. Många av oss har erfarenheter bl.a. frånTuristrådet, som hade många olika uppgifter. Vi tror att denlösningen inte var bra. Ett annat skäl till att vi tycker attdenna uppdelning är riktig är att vi tycker attmarknadsföringsfrågorna lämpar sig väl att hantera i ett bolagsom ägs gemensamt av näringen och staten. Däremot tycker vi inteatt de övriga uppgifter som föreslagits för myndigheten är avden karaktären.Låt mig börja med marknadsföringsbolaget. Vi förutsätter attdet skall vara två jämbördiga parter i bolaget. Vi anser ocksåatt det är väsentligt att vi får kontinuitet i verksamheten, attvi inte tappar tempo. Vi tycker alltså att det nya bolaget börbygga på det nuvarande Next Stop och tillvarata desskompetens och erfarenheter. Planeringen pågår för fulltredan nu. Det får inte uppstå samma vakuum som när Sverigesturistråd lades ned.När det gäller myndigheten vill jag säga att vi tycker att detär riktigt att statens insatser på detta område samordnas i ettorgan. Det bör finnas ett statligt organ för dialog mednäringen. Inte minst tycker vi att det uppdrag omkunskapsuppbyggnad som Styrelsen för Sverigebilden har fåttskall fullföljas och utvecklas. Utan statistik och fakta kaninte måluppfyllelse mätas. Den kan inte heller jämföras medomvärlden. För en meningsfull dialog behövs en faktabas av sådankvalitet att den egentligen inte kan ifrågasättas av någon.När det gäller dessa organ tycker vi att det är väsentligt , i det arbete som följer efter det att har fattatsitt beslut, klargör vilka roller myndigheten har och vilkaroller marknadsföringsbolaget har. Det måste bli en klarbeskrivning av uppgifterna. Vi tycker också att det ärväsentligt att de uppgifter som inte skall ligga på vare sigbolaget eller myndigheten beskrivs, dvs. de uppgifter som iförsta hand faller på regeringen och . Detanser vi vara de övergripande målen och strategierna. Det är våruppfattning att de bör formas i ett samspel mellan näringensföreträdare och regeringsföreträdare.Slutligen måste jag kommentera det som nämndeom de ekonomiska resurserna i detta sammanhang. Vi har tidigare,bl.a. med hänvisning till grannländerna, hävdat att statensanslag till turistfrämjande borde ligga i storleksordningen 200miljoner kronor. Vi har också hävdat att en sådan satsning ärlönsam för samhället. Vi tror att flera turister leder till ökadsysselsättning och ökade skatteintäkter. Vi har sammauppfattning . Vi kan tänka oss att föreslå att denmyndighet som inrättas skulle kunna ges i uppdrag att analyseradessa samband litet närmare. Det är vår tro att ökad turismleder till ökad sysselsättning.När det gäller det korta perspektivet, dvs. det budgetår vistår inför, vill vi vädja om att man genom behandlinginte gör någon försämring av anslagen till turistfrämjandeåtgärder. För marknadsföringen av skulle deneddragningar som förslaget innebär medföra besvärandekonsekvenser för kontinuiteten i verksamheten.Ingemar Liman: STF är något annorlunda än de flesta idetta sammanhang, som ideell medlemsförening. När vi var här förganska exakt betonade STF vikten av att statenekonomiskt och organisatoriskt mera direkt finns med i densvenska turismen. Samhällets ansvar för allmänSverigeinformation samt för basresurser och infrastruktur,alltifrån våra turistattraktiva vidder till vårt vägnät, äruppenbart.STF noterar med tillfredsställelse att man i propositionenockså talar om de inhemska turisterna. De utgör mer än trefjärdedelar av våra besökare, inte bara hos STF. Vi gläder ossockså åt betoningen av långsiktighet, samverkan och samordningoch dessutom det samhälleliga ansvaret för att de grundlägganderesurserna natur och kultur brukas på ett hållbart ochlångsiktigt sätt.STF har verkat för en turism som har sin grund iupplevelser av natur och kultur. Vi har också verkat för att manskall bruka och inte missbruka resurserna. Med generationer avmedlemmars engagemang och mycken idealitet har föreningen bl.a.möjliggjort säker turism i väglöst land liksom ettrikstäckande nät av prisvärt vandrarhemsboende medinternationellt kvalitetsrykte. Jag vågar faktiskt påstå här attSTF:s insatser är av fundamental betydelse för natur- ochkulturturism i . Många av dessa insatser som t.ex.fjällinformation, fjällsäkerhet, kontroll och säkerhet i landetsgästhamnar och allmän Sverigeinformation kommer inte specifiktvåra medlemmar till del men är en samhällsnytta ovärderlig försvensk turism. Med förvåning och ett visst mått av oro noterarvi därför den mening i propositionen där det står att utrymmetför bidrag till organisationer inom turistområdet kommer attvara synnerligen begränsat. Vi undrar hur vi skall tolka det.När det gäller den generella Sverigeinformationen vill vilyfta fram en för oss viktig fråga. Vart vänder man sig i dagnär man vill veta om det är bra bilväg mellan och ? Vart vänder man sig normalt om man vill haupplysningar om vattentemperaturer, snödjup, öppettider,väderlek och barnpassning? Jo, i mycket stor utsträckning tillSvenska turistföreningen och dess resesäljare. Genom namn ochrykte har det blivit så, i ökad omfattning sedan Sverigesturistråd lades ned. av våra försäljares tid gåråt till allmän turistinformation som inte leder till försäljninghos oss och som inte direkt går att skicka vidare till annanorganisation eller företag. Det är basinformation som denenskilde turisten absolut behöver. Turisterna tycks anse att detskall finnas en sådan samhällelig service och att den bör finnasockså hos den ideella föreningen . Eftersom vi har kunskap ärvi inte ovilliga att fortsätta med dessa insatser, men som ettkomplement till andra lösningar. Det måste i så fall också tillett samhälleligt stöd. Våra medlemmar kan rimligen inte klara avatt finansiera denna omfattande verksamhet i fortsättningen.Sammanfattningsvis: Det finns oerhört mycket kunskap, 110 årserfarenhet av Sverigeturism hos STF. Det bör staten tänka på närman nu har att välja vad man skall satsa på.Mats : Herr ordförande! Lantbrukarnas riksförbundarbetar i dessa sammanhang med att hjälpa lantbrukare attutveckla, marknadsföra och distribuera befintliga och nyaturistprodukter. Vi har bl.a. varit med i det projekt som kallasBo på lantgård, som har rönt en uppskattad framgång under senareår.Jag vill kommentera följande saker i propositionen. Somtidigare har nämnts är det viktigt att det finns kontinuitet.Det skall vara en långsiktighet. Betoningen på de inhemskaturisterna är viktig. Det är också viktigt med en överlappningvid en organisationsförändring som blir så smidig som möjligt,så att man inte tappar tempo.De resurser som finns måste vara tillräckligt stora. Det finnsi dessa sammanhang många som har svårt i sin marknadsföring. Deär avsändare som inte kan betala för sig, men ändå är viktigaturistinslag inom naturturismområdet och kulturturismområdet.Man kan exempelvis nämna fäbodbrukarna, som är ett mycketintressant turistiskt inslag men som har svårt att finansielltbidra till den allmänna marknadsföringen som skall ge en så rikoch omfattande bild av som möjligt.I detta sammanhang kan det också vara viktigt att notera attdet finns många andra faktorer som påverkar marknadsföringen närdet gäller småskalig turistverksamhet framför allt pålandsbygden. Det är det regelverk som finns för bl.a.småföretagare. Det kommer också in i marknadsföringen.Skyltregler m.m. kan vara av avgörande betydelse för de småföretagen ute på landsbygden. Viktigt är naturligtvis också attallemansrättsliga hänsyn tas såväl i de turistiskaverksamheterna som i övrigt.Lars Carmén: En förutsättning för utvecklingen av rese-och turistindustrin är att den har sin grund i ett utvecklat,dynamiskt och levande samhälle. Jag vågar påstå att ingen som ärseriöst verksam inom rese- och turistindustrin förordar enreservatsturism.Det finns inget motsatsförhållande mellan regionalpolitik ochrese- och turistindustrin, men det finns heller ingalikhetstecken mellan regionalpolitiska resurser och en regionalutveckling av rese- och turistindustrin.Rese- och turistindustrin skall i likhet med andranäringsverksamheter betraktas och behandlas i ett heltsamhälleligt perspektiv. Det bör finnas överensstämmelse ochsynergism mellan sysselsättningspolitik, miljöpolitik,rekreationspolitik, kulturpolitik och turistpolitik.Det är mycket glädjande att det finns en bred politiskuppslutning kring behovet av en nationell turistpolitik. Enligtmin mening bör målen för denna innefatta sysselsättning ochekonomi och inte rekreation och fritid.Regeringen har i sin proposition tagit fasta på rese- ochturistindustrins näringspolitiska betydelse. Statliga,infrastrukturella resurser har naturligtvis betydelse för rese-och turistindustrin liksom för andra näringar. Det är därförviktigt att dessa insatser sker samordnat och mot bakgrund avkunskap om rese- och turistindustrins förutsättningar, villkoroch effekter. Skall vi ha en nationell turistpolitik värdnamnet, skall också inom denna beaktas de samhällsresurser sominnefattas i statens anslag till länsstyrelsernasnäringslivsutvecklande verksamhet, detta inte minst med hänsyntill att man i flertalet projektansökningar åberopar "en storturistisk potential".Samarbete är ett nyckelord. Alla räcker upp handen och säger iteorin ja till samarbete, men det är i verkligheten samarbetetskall praktiseras, och det är då de vackra tankarna sätts påprov.Vi måste på lokal, regional och nationell nivå skapa praktiskasamarbetsmodeller, som har sin utgångspunkt i realistiskaförväntningar, anpassade till den marknad och de segment som manvill och kan nå. Alltför ofta utgår både produktutveckling ochmarknadsföring från våra egna referensramar och låsningar vidadministrativa gränser. Utgångspunkten borde naturligtvis varakundens, besökarens eller turistens referensramar ochintresseområden. Det turistiska utbud som inte är tydligt ochtillgängligt har små möjligheter att nå utanför sockengränsen.Marknadsföring måste ha en stark koppling tillproduktutveckling och utbud. Den generella Sverigeinformationenoch den direkta marknadsföringen kan inte baseras på enoptimering av medfinansieringen. Det är därför ur nationellsynpunkt motiverat med större statliga marknadsföringsinsatserän vad som föreslås. Det är nödvändigt att genomkontinuerliga marknadsundersökningar definiera olika målgrupper,deras behov, önskningar och efterfrågan av upplevelser.Huvudansvaret för kompetensutvecklingen måste i första handvila på rese- och turistindustrin själv. Erfarenheten visaremellertid att staten måste ta olika initiativ inom dettaområde. Målet måste vara att ge rese- och turistindustrin nyaoch bättre verktyg genom en koordinering av forskning,analysverksamhet, rådgivning och utbildning. De statligaresurser som avsätts för kunskapsutveckling och forskning måsteanpassas till de förändringar som sker i samhället. Det saknasfasta forskningsresurser inom rese- och turistindustrin. Det ärinte tillfredsställande att det behov av kunskaps- ochforskningsinsatser för staten och näringen som ostridigt finnsinte har blivit tillgodosett.Regeringen bör i detta sammanhang i den forskningspolitiskapropositionen återkomma med förslag på hur forskning ochkompetensutveckling inom rese- och turistindustrin skall kunnastödas. Den myndighet som har föreslagits i propositionen bör haen central roll i denna fråga, så att resultaten och kunskapennår en operativ verklighet.Genom Styrelsen för Sverigebildens försorg har ettövergripande definitions- och statistikprojekt påbörjats.Projektets mål är att ge ett tydligare grepp om rese- ochturistindustrins innehåll och struktur samt dess ekonomiska ochsysselsättningsmässiga betydelse. Inom EU är utvecklingen av engemensam turiststatistik en prioriterad fråga. Det ärutomordentligt viktigt att det projektet får fortsätta.Jag har genomgående använt uttrycket rese- ochturistindustrin. barn har många namn -- detta har formelltännu inte blivit döpt, men det är att så sker. Det harverkligen gjort sig förtjänt av en egen identitet.Sylva : Jag representerar turistbyrån i Örebrooch mina kolleger i län. Utifrån detta har jag följandeatt anföra.I en ny organisation för svensk turism bör de regionala ochlokala turistorganisationerna vid sidan av staten ges ett starktinflytande, detta för att skapa samordning och långsiktighetinom svensk besöksnäring. Samarbete måste bli nyckelordet.I dag har regionerna ytterst litet att säga till om. Ta varapå all den kompetens som finns ute i landet i stället för attanvända regionerna som finansiärer för en centralstyrdmarknadsföring! Förslagsvis kan detta åstadkommas genom att deanställda i den nya organisationen var och en inriktar sigspeciellt på en region.Önskvärt vore att de personer som inriktar sig på en regionockså hämtas från denna region, inte från eller någotannat håll. Förslag på regioner är t.ex.Närke-Västmanland-Värmland-Sörmland. På detta sätt skulleförståelsen för regionernas speciella krav och behov kunna öka.Utifrån dessa större regioner kan man skräddarsy paket förgrupper eller individer och presentera som det oerhörtvarierade land det faktiskt är i stället för att som nupresentera 24 stycken i miniatyr, som alla påstår sig haallt. Ingen tysk turist reser t.ex. för att semestra iVästmanland. Däremot kan man väcka intresse för en semester iMellansveriges anrika kulturbygder.Ytterligare ett sätt att stärka banden till regionerna är attlokalisera den nya organisationen till en annan plats änStockholm, t.ex. till , demografiska mittpunkt,eller till , geografisk mittpunkt och säte för storturismkompetens inom högskolan.Eftersom Next Stop inriktar sig väldigt hårt pålandskap och låter landskapen betala för sitt utrymme i de olikautlandskatalogerna, blir marknadsföringen ofta väldigtsönderhackad. Alla vill framhäva sig så mycket som möjligt pådet katalogutrymme de har råd med. I stället för att det unikamed varje landskap tas fram, blir resultatet en enda röra avvacker natur, sjöar och älgar. Turister bryr sig sällan om attde befinner sig i eller . Bättre vore att satsa påde regioner jag har beskrivit, regioner som är sammanhållna avgemensamma turistiska förutsättningar snarare än av tusenåriga,ofta tämligen inaktuella landskapsgränser.Avslutningsvis vill jag referera ett litet brev jag fick frånen turist från . Där påpekades att alltför många iexempelvis fortfarande tror att är ett väldigtväldigt dyrt land, vilket det inte är. Vi måste alltså tänka pådet i vår framtida marknadsföring.Mats : Det är trevligt att vara här som representantför besöksattraktionerna. Vi är nämligen inte så många sådanahär i salen.Vi är allmänt positiva till propositionen och de förslag somfinns vad gäller både myndighetens roll och statens ägande idet nya marknadsföringsbolaget, som naturligtvis bör ges rejälaresurser för att marknadsföra vårt land. Jag vill understrykavikten av att vi har en både gemensam och kraftfullturistpolitik, som naturligtvis, som tidigare talare harpåpekat, måste kunna marknadsanpassas för att bli bra. Det finnsen oerhört stor outnyttjad potential både i de mognaturistmarknader som omger oss och i nya marknader som östraTyskland, , och andra länder, där vi , idenna "turismens gryning" i dessa länder, kan göra ett intryck.Vi måste i turistpolitiken självfallet lyfta fram det som ärunikt i , både naturen och möjligheterna till ekoturism.Jag tror att det är viktigt att poängtera samverkan medstorstäderna. Storstäderna är dels portar till landet för deallra flesta, dels de största kultur- och evenemangscentrum somlandet har.I det sammanhanget spelar besöksattraktioner som roll. Vi spelar en stor roll i med våra upp till 3miljoner gäster . Jag tror också att samspelet mellan ivårt fall och huvudstad ochnaturupplevelserna i vårt omland är oerhört viktigt. Det krävskraftfulla marknadsföringsinsatser, och vi som enskildaanläggningar har väldigt svårt att själva göra de insatserna. ILisebergs fall är det enda undantaget . Vi är nämligensedan många år också största nöjespark.Enligt Sverigebildens utredningar omsatte utlandsturismen 20miljarder . En satsning motsvarande , 200 miljoner, påmarknadsföring i en växande marknad som den vi har omkring ossär i jämförelse en ganska liten peng. Den betalas dessutom heltmed ökade skatteintäkter till staten. I dagens läge, med valutansom den är, är det dessutom rätt att satsa. Turistnäringen ärockså en bransch som snabbt kan skapa massor med nya jobb, utannågra stora krav på hög utbildning eller med några långastartsträckor. Detta är alltså en bra investering, som ger godavkastning.