bet · GJ01JoU8 · 1995-11-14 00:00:00 — Vi har träffat en stor del av klubbarna- åtminstone drygt 15 - för att se över den här hanteringen. Jag har självfrån förbundets sida särskilt försökt studera hur blyhanteringen i praktikengår till ute på företagen. Processen har utvecklats . Jag kan interiktigt svara på vad nya additiv skulle innebära arbetsmiljömässigt. Detkommer nog att bero litet på vilka typer av tennföreningar som kan bliaktuella. Det är precis som man säger i miljösammanhang, att om maninför nya substitut av miljöskäl är det även vår uppgift att titta på vad detinnebär ur arbetsmiljösynpunkt. Vi har koordinerat sådana frågor tidigare.Gudrun (): Jag har ett antal frågor. Jag börjar med ett par.Det materialflödesschema som visar är verkligen ett exem-pel på hur kemikaliesamhället ser ut. Det läcker och pyser. Många gångertalar vi om halter när vi i stället borde titta på hur mycket det faktiskt är,hur mycket vi utsätter våra små barn för när det gäller olika typer av kemi-kalier.Många av dessa PVC-material används i hus. Vi vet också att de emitte-rar. Jag undrar om någon har några kommentarer kring den ökade barnal-lergin i förhållande till många av dessa ämnen. Jag tänker framför allt påadditiven när det gäller överkänslighet. Många forskare hävdar att dennatyp av ämnen spelar en viktig roll när det gäller överkänslighet, vilket oftaockså hänger ihop med allergiförekomsten. Det är en fråga.Jag undrar också om någon kan säga ytterligare någonting om det som vikan kalla hormongifter. Det känns som om det är en kommande stor de-batt. Många av de ämnen som vi använder - som det har varit svårtatt se toxiska effekter av - går faktiskt in i den levande organismen ochfungerar som våra egna substanser i de endokrina systemen. Jag ser enotroligt stor fara och risk med den nya typen av ämnen. Det kommer alltsåatt vara väldigt svårt att bevisa vilket ämne det handlar om och tala om när,hur och var. Kan någon berätta någonting mer om de ämnen som finns iPVC som har den här typen av hormongiftskaraktär?Jag stannar där.Eva Dietrichson, Kemikalieinspektionen: Jag kan börja med att tala omallergier och PVC. Vi har inte stött på något underlag som specifikt pekarut PVC som en orsak till ökade allergier. Jag skall be hormongifter och liknande.Ingela , Kemikalieinspektionen: Flera av de ämnen som användssom additiv till PVC är misstänkta hormonliknande ämnen. Men när manbedömer riskerna är det viktigt att man också ser till exponeringssituatio-nen. När det t.ex. gäller exponeringen av mjukgöraren är emissio-nerna så pass låga att de inte torde utgöra några större risker för allmänbe-folkningen. Däremot skulle de kunna utgöra en risk i vissa speciella situa-tioner, t.ex. vid medicinsk behandling när det blir en större exponering,men det har vi inte tittat vidare på.Gudrun (): Vi pratar om en återvinning av dessa ämnen. Avförsiktighetsprincip anser jag naturligtvis att de inte skall förekomma i ettsamhälle som tar det biologiska livet på allvar. Många av dessa ämneninnehåller många olika typer av stabilisatorer, mjukgörare osv. Hur görman vid en återvinning? Vad händer med alla additiv om man försökeråtervinna PVC för att göra nya PVC-produkter? Går det över huvud taget?Hur ser bilden ut vid den processen?Magnus Rönnmark, : Jag skall försöka svara, eftersom jagsjälv har arbetat med återvinning tidigare. Jag har inte varit på Hydro Plastunder hela min tid. Jag har återvunnit polyeten och PVC i olika samman-hang.Mjukgjord PVC går alldeles utmärkt att återvinna i olika blandningar.Jag har själv erfarenhet av att göra trädgårdsvattenslang av sådant materialsom har varit folier, kabel och slang tidigare. Det går faktiskt förvånans-värt bra att blanda om man verkligen försöker. Om man inte försökermisslyckas man.Gudrun tar upp blandningen av stabilisatorer. Det kan låta väl-digt illa att man inte kan blanda tenn och bly. Det kan man inte inomplasttekniken. Det kan man inte inom metalltekniken heller, men man haren bra erfarenhet av återvinning av metaller. Man har lyckats bra. Med enlämplig märkning av PVC-plaster måste återvinning kunna lyckas mycketbra. Det kan vara ett svar på din tidigare fråga.Ingvar (): Herr ordförande! Man kan konstatera att PVC har ettstort och brett användningsområde på byggsidan, inom sjukvården osv.Mot bakgrund av kretsloppstänkandet är en avgörande fråga som gällerPVC:n huruvida den kan återvinnas och på vilket sätt det kan ske. Det ärgivetvis också avgörande huruvida PVC:n avger ämnen till sin omgivningunder användningstiden. Mot den bakgrunden vill jag ställa en fråga. Vivet att PVC-rör är mycket långlivade och används väldigt . Vi vetkanske inte hur länge det går att använda dem . Sker det över huvudtaget någon avgång av ämnen från dessa rör?Ingemar : Jag kommer från Nordiska Plaströrgruppen. Det är denordiska rörtillverkarnas branschorgan.PVC-rör har använts i . är hälften av all PVCsom finns ackumulerad i det svenska samhället i mark. 1 miljonton ligger i marken. De äldsta rören är lagda . Det hargjorts undersökningar och man har inte kunnat se att det har varit någonavgång av ämnen från dessa produkter. I början när man använder ettPVC-rör finns det en hinna på rörets yta. Den består av litet smörjmedel. Idenna hinna får man också stabilisatorrester. kanman mäta en avgång. Men när denna hinna är borta, vilken kan tvättas bortmed diskmedel, kan vi inte se någon avgång av ämnen. Blyet ligger stabilti PVC-matrisen, enligt de undersökningar vi har.Leif (): Jag vill vända mig till branschen. Finns det alter-nativ till PVC? Finns det alternativ som är ekonomiskt försvarbara ursamhällets synpunkt? En annan fråga som hör nära ihop med detta är: Hurlång tid anser branschen att det behövs för att ersätta de kanske farligasteämnena i tillverkningen?Magnus Rönnmark, : På den fria marknaden väljer kon-struktörerna de material som ger bäst effekt till bäst kostnad. Inom ett antalområden har PVC visat sig vara det bästa materialet. Det gäller rör, kabel,golvbeläggning och taktäckning. Det gäller även en del utomhusprodukteri byggsammanhang. Om man av omständigheter som inte har med eko-nomi och funktion att göra tvingas avstå från materialet blir det dyrare ochsämre produkter. Det skall någon konsument eller hyresgäst så småningombetala för. Det går inte att komma runt det.Vad gäller frågan om hur det tar att utveckla alternativ till till-satserna kan man säga att det är en process som pågår. Materia-let PVC är bara . Det utvecklas tekniskt . Stabilisatorernablir bättre och effektivare. De blir miljömässigt bättre. Mjukgö-raren DEHP är vald just därför att den är så fantastiskt ogiftig, effektiv ochbillig. Den har ett antal positiva egenskaper. Att det är så svårt att under-söka den miljömässigt beror ju på att den är så ogiftig att man måste geförsöksdjuren orealistiska doser för att få effekt. På så vis får man ett svårtbeslutsunderlag. Men utvecklingen pågår. Den kommer inte att avstanna.Eva (): Jag skulle vilja ställa en fråga till . Hurser man inom handeln på de förpackningsprodukter som används, framförallt på livsmedelssidan? Jobbar man med detta inom handeln? Vad harman för syn på det? Vad kan man själv vidta för åtgärder när det gällerhälsoriskerna?Lisbeth Kohls, ICA-handlarna: dagligvaruhandeln lever vi med ett frivilligt åtagande när det gäller avvecklingav PVC-plast i livsmedelsprodukter. Det har i stort sett fungerat ganskabra. Vi har övervägt frågorna när det gäller kortlivade produkter. Även omvi nu får i gång en återvinning, inte minst genom producentansvar förförpackningar, kommer det förmodligen att vara ganska svårt att klara aven återvinning av PVC-plasterna när det samlas med annat.Vi vill vara säkra på framför allt vad vi har i sortimentet och vi vill kun-na säkerställa en bra utveckling. Därför har vi tillskrivit ungefär 2 000leverantörer för att klara ut vad som finns kvar inom vårt breda dagligvaru-sortiment. Fram till har ungefär 1 000 hunnit svara. Drygt 500 avdem har ingen PVC kvar. De svar som vi får visar att man tittar ganskamycket efter alternativ till PVC. Vår bedömning är att vi måste känna ettansvar, när det gäller kortlivade produkter, för att kartlägga och se till atthittar alternativ. Vi bedömer det som att man helt enkelt får problem medatt få en god återvinning av PVC-produkterna när de skall samlas ihopmed annan plast.Jag tror att det är viktigt att man får ett utbyte när det gäller de kortlivadePVC-produkterna, precis som Kretsloppsdelegationen pekar på, men det ärockså viktigt att vi ute i handeln följer upp precis vad vi har i sortimentetoch ser till att vi kan märka upp de områden där det inte finns någraalternativ. Men det finns alternativ till många produkter.Michael (): ställde en fråga till producen-terna. Den tycker jag också att man kan ställa till brukarna, Kommunför-bundet och . Vad ställer ni för krav på att få alternativpresenterade för er när det gäller va-området för ochnär det gäller sjukvårdsartiklar för ? Det var en fråga.När man tar del av alla åsikter som har kommit fram i denna stora ochbreda fråga frapperas man av att miljöorganisationerna, t.ex. Greenpeaceoch från , har vitt skilda uppfattningar om materialet ochmaterialets framtid.Fråga ett riktar jag till och . Minandra fråga riktar jag till : Hur kommer det sig att man har gjort ettannat ställningstagande i förhållande till andra miljöorganisationer?Thomas , : Man kan säga att Landstingsför-bundet har avgivit svar på Kretsloppsdelegationens förslag och då uttalatuppfattningen att användningen av dagens mjukgjorda PVC-plast skallavvecklas. Detsamma gäller de stabilisatorer som delegationen pekar påsom miljöskadliga.Den uppfattning som förbundet har delas av de 26 sjukvårdshuvudmän-nen. Man har också på många håll redan påbörjat en avveckling. När detgäller frågan om hur landstingen jobbar mer i detalj hänvisar jag också tilldet som Per Fahlin sade tidigare. Förbundet har tagit fram handböcker somgäller för sjukvårdsartiklar och kemisk-tekniska produkter. Man är även påväg att ta fram en handbok som gäller för papper och plast. Såvitt vi vetfrån förbundets sida följer landstingen dessa handböcker vid sin upphand-ling.För ett par år sedan kom med en enkät till landstingen. I denhar samtliga landsting också förklarat sig vara positiva till att upphandlaPVC-fria produkter. Det finns naturligtvis alternativ till PVC. Alternativenkan också ha konsekvenser. Det får givetvis landstingen ta hänsyn till i sinupphandling.Rune Haaland, : Det är egentligen ganska enkelt att framföra vårsyn på PVC. I vårt moderna samhälle omger vi oss med kemiska ämnenoch produkter. Jämfört med andra plaster och andra konkurrerande pro-dukter finns det ingenting med PVC:n som gör produkten som sådan spe-ciellt negativ.Det har historiskt sett varit många miljöproblem vid tillverkningen avPVC, men alla dessa problem är teknologiskt lösbara. I har vi t.ex.fokuserat oss på problemet med kvicksilver vid framställningen av kloroch på arbetsmiljöproblem. Industrin har kunnat anpassa sig till kravenfrån både miljöorganisationer och myndigheter.Jag är litet rädd för att en så ensidig fokusering på PVC som problemgör att man kanske inte ser östrogeneffekterna när det gäller schampo ochbesprutningsmedel. De kanske är ett större problem än östrogeneffekternaav DEHP och andra tillsatsämnen. Där är också effekterna svårtolkade.Jag tror att en riktig miljöpolitik innebär att man måste byta ut det somär giftigt och som vi är ganska säkra på är ett problem. Men plasten somsådan är sannolikt ofarlig från miljösynpunkt. Tack!Ordföranden: Jag vill anknyta till en tidigare fråga som jag ställde tillMiljödepartementet. Den handlar om synen på PVC i litet vidare bemär-kelse; det handlar inte bara om additiven. Jag vill rikta mig till , som också har haft synpunkter i dessa remissvar. Kan nifrån utveckla synen på polymeren och på tillsat-serna? Jag ställer frågan till , : Vi har tittat på den genomgångoch utredning som Kretsloppsdelegationen har gjort. Vi har konstaterat attPVC är ett material som ger problem i alla led vad gäller tillverkning,användning, återvinning och slutligt omhändertagande.Tillverkningen av PVC ger kvicksilverutsläpp, så länge man använderamalgammetoden. Den kommer man att använda ända fram till år 2010.Man får också svårhanterliga avfall, EDC-tjära m.m., från vinylklorid-framställningen. Vid användningen sprids tillsatser, mjukgörare och stabi-lisatorer på ett okontrollerat sätt ut till miljön. Vi vet t.ex. att DEHP före-kommer i slam från kommunala reningsverk. Vi vet att det är vitt spritt tillmiljön. Det förekommer även i prover från s.k. referenssjöar. Vi vet att detförekommer i havsvatten. Det är detekterat i antarktiska sediment, och dethar detekterats i levande organismer: fisk, säl och evertebrater. Vi vetalltså att detta tillsatsämne i PVC i stor utsträckning sprids till miljön på eokontrollerat sätt från användningen. Vi hörde att 1 miljon tonPVC ligger i marken i form av rör som innehåller blystabilisatorer. Såsprids också PVC och bly på ett okontrollerat sätt till miljön.Vi är väldigt tveksamma till återvinning, på grund av att de tillsatser somvi vill fasa ut då finns kvar i kretsloppet. Vi har tittat på möjligheterna tilförbränning och deponering. Vi ser svåra problem med båda de sätten attslutligt omhänderta PVC. Vår slutsats är att det är fullständigt oacceptabeltatt tillföra samhället , vilket gäller i , av ett ma-terial som ger miljöproblem vid tillverkning och användning och som detinte finns någon form för slutligt omhändertagande för.Vi ser också att marknadskrafterna har börjat verka. Många företag ef-terfrågar material. Vi ser det också bland våra miljömedvetnamedlemmar. Vi anser att det är väldigt viktigt att det kommer klara signa-ler från politiker och myndigheter som stöder de marknadskrafter somredan är på gång.Siw (): Jag skulle vilja fråga hur PVC-frågan hanteras iandra länder. Vi diskuterar om man skall förbjuda tillverkningen av PVC iSverige. Vi föreslår inte att importen skall förbjudas. Därför undrar jag hurutvecklingen ser ut i och i . Följer ellerKemikalieinspektionen på något sätt upp detta, så att vi inte får in PVC:n?Ett problem handlar om förbränningen eller om hur man skall ta hand omPVC:n efter användningen. Jag undrar om någon från Naturvårdsverketeller Kemikalieinspektionen kan svara på min fråga.Jag skulle också vilja fråga och hur man ser på till-verkningen i andra länder. Förs den diskussion som vi för här i ?Åke , : Jag skall fatta mig kort. Det enda som vikänner till på som gäller det internationella perspektivetär det arbete som har påbörjats i . Där tittar manöver vad tillverkningen innebär. Detta berör inte förbudssidan än på länge.Man inventerar bara.Eva Dietrichson, Kemikalieinspektionen: Vår ingång när det gäller PVChandlar ju om additiven. Jag kan kort säga att inom ramen förEU:s arbete med existerande ämnen har föreslagit att DEHP skall tas upp.Om så blir fallet kommer DEHP att utredas inom EU. Man kommer då attta ställning till behov av riskminskningsåtgärder.Andra additiv, t.ex. bly, är föremål bl.a. för diskussion inom ramen förOECD:s arbete med riskbegränsning. Man för också en diskussion omgemensamma ståndpunkter och åtgärder, i form av council act.Rune Haaland, : Det finns något som är positivt med fokuseringenpå PVC i debatten i . PVC-produktionen och utsläppen har blivit såkritiserade att industrin själv har löst problemen. PVC-industrin kan varaväldigt miljöskadlig. Man kan studera ganska allvarliga miljöeffekter vidfabriker i eller på platser där det inte finns någon aktiv miljörö-relse.I har man historiskt sett haft ganska betydliga utsläpp. Men de harnu blivit eliminerade på grund av en aktiv och vaken opinion. De miljö-politiska problemen ligger egentligen inte på PVC:n. Produkterna som intekritiseras och fokuseras förorenar kanske mer än vad PVC gör , i allafall i . Fokuseringen på PVC har nog varit speciellt stark både iSverige och i . Men i har man kommit över till en fas där mankoncentrerar sig på att lösa problemen vid framställningen när det gällergiftiga eller misstänkt giftiga tillsatsämnen i produkten.Mats Knapp, : När det gäller tillverkningen skall man kommaihåg att bara kände ingen till dioxinbildningen i . Det var som avslöjade detta. Man tog prov och lätprov utföras. Hydro Plast fick redovisa för regeringen vilken dioxinbild-ning som fanns. är Hydro Plast den största producenten av dioxiner iSverige.Det här har gett effekter över hela världen. Man har sett att en stormängd dioxiner har lämnat fabrikerna via avloppsvattnet, kanske framförallt via slam, även reningsslammet från bioreningen vid reningsverken. ITyskland och har det varit otroligt stora halter av dioxiner. hardet i visat sig att det från den här verksamheten även har bildats högahalter av PCB som har kommit med i slammet och i avfallet.Carl G (): Herr ordförande! tog upp använd-ningen inom sjukvården och medicinen. Skulle vi kunna få höra litet merom vad den användningen betyder och vad en avveckling skulleinnebära. Vi fick svar från tidigare, men vi har ocksåApoteksbolaget här. Kanske skulle även PVC-Forum kunna säga någon-ting om just den branschen.Ina : Jag jobbar på Apoteksbolaget. Vi äger alla apotek. Vilämnar i första hand ut läkemedel men har också en del andra varor.Vi vet att våra kunder förväntar sig av oss att vi skall ställa stora krav påkvaliteten. Ett av kraven handlar om miljön och PVC:n. Vi har bestämt attvi överallt, oavsett om det gäller produkter, förpackningar, inredning ochombyggnad, tillsammans med tillverkarna skall försöka få bort PVC:n. Vitror att vi har kommit en bra bit på väg, men det finns naturligtvis en delproblem kvar. Men, som sagt, vår ambition är att försöka få bort PVC:n ivår hantering.Pär , : Herr ordförande! Jag tror att jag får skickaden här frågan vidare till Hydro Plast.Magnus Rönnmark, : Jag skall försöka svara. Jag har ocksåtillverkat sjukvårdsprodukter en gång i mitt liv.Det blir naturligtvis dyrare och sämre om man tvingas ersätta PVC avandra skäl än av ekonomiskäl och funktionella skäl. Jag kommer tillbakatill det. Utbudet och kvaliteten på sjukvården kommer att begränsas. Det ärviktigt i många länder som inte är så rika som . Vi kan säkert läggaobegränsade resurser på sjukvården. Det känner ni till som riksdagsmän,men i många länder är det bara fråga om att få pengarna att räcka till delivsviktiga produkterna. Jag tänker på blodpåsar, på infusionssystem, påblodtransfusioner och på katetrar som skall vara i kontakt med blodbanoroch urinvägar. PVC ger inte allergier; det har man testat. PVC ger intenågon oacceptabel giftverkan på patienten. Det finns en sådan oerhört långerfarenhet av hur PVC räddar liv just på sjukvårdsområdet. Det är en avanledningarna till att vi så säkert kan säga att PVC är allergitestat. Det ärett material som skall kunna vara i kontakt med slemhinnor, fuktig hud,öppna sår och blodbanor.Det är ingen tillfällighet att när det gäller Krets-loppsdelegationens utredning svarar att t.ex. infusionspåsar ger en omat-chat bra funktion. De möjliggör sterilisering och fullständig tömning samtger barriärskydd. Glas är ett alternativ, säger man. Men miljökonsekven-serna måste utredas. Glas är inte perfekt.Jag skall också ta upp något på vårdsidan som gäller allergi. PVC an-vänds till stor del till skyddshandskar för sjukhuspersonalen. Alternativetär latex, men det finns ett känt allergiproblem med det. Det måste lösasmed PVC. Samma problem är känt för kondomer, men PVC har inte ut-vecklats så långt . Det kanske kommer i en framtid.Kaj (): Jag tror att det var Hydro Plast som redovisade att manhade en produktionsökning från 138 000 till till1995. Det var med andra ord en 30-procentig ökning. Min första delfrågaär: Hur bedömer man framtiden? Kommer man att fortsätta i denna takt?Min huvudfråga berör det som vi delvis har varit inne på och som fortfa-rande oroar mig. All produktion med den gamla plasten har gett oss pro-dukter som vi måste göra oss av med. Vad händer när man skall deponeraden?I Kretsloppsdelegationen har man skrivit att det är osäkert vad som hän-der i marken vid deponering. Om man förbränner den, vad händer då medutsläppen? Vad händer t.ex. med askan som blir kvar? Vad händer med allthushållsavfall, om man nu deponerar eller förbränner det, med alla derester som blir?Hur bör gammal PVC bäst hanteras? Skall man deponera den på särskildanvisad plats? Skall man förbränna den, skall man, som vi har varit innepå, återanvända den, eller finns det andra metoder att hantera detta? Fråganbör kanske närmast ställas till myndigheterna. Det är kanske eller någon annan myndighet som vill svara på den.Ordföranden: Det var många delmoment. Men jag är övertygad om attInger Klöfver och Kemikalieinspektionen också hängde med. Det handladealltså om gammal PVC, utsläpp, förbränning, aska, hushållshantering ochnågra andra delfrågor.Inger Klöfver, : Jag skulle vilja bolla över frågan till enkollega som arbetar med avfallsfrågor och som sitter litet längre bak isalen. Hon heter , : När det gäller att ta hand om gamlaPVC-produkter finns det två konventionella avfallsbehandlingssätt,och det är förbränning eller deponering. Vilket av de sätten som är bäst förolika PVC-produkter är inte klarlagt och inte heller lätt att avgöra.Vid förbränning när plasten är inblandad i hushållsavfall har vi 21förbränningsanläggningar i som hargenomgått en ganska markant förbättring av reningsutrustning, och det harställt väldigt hårda krav på utsläpp av bl.a. dioxiner.Det har diskuterats om PVC skulle öka dioxinutsläppen från förbrän-ningen och om det skulle öka dioxinbildningen i förbränningsanläggning-ar. De studier som vi har erfarenhet av pekar på att det inte gör det. Detklor som behövs för att bilda dioxiner i förbränningsanläggningar finnstillgängligt i det hushållsavfall som förbränns. Genom att vi ställer hårdakrav på utsläppen har man ökat reningsutrustningen och man har ocksåförbättrat förbränningsbetingelserna.Det finns en del PVC som innehåller bly som stabilisatorer. Man kan dåfråga sig om det är lämpligt att bränna de PVC-sorterna innan deponering.Blyet kan då hamna i flygaskan i mer lätturlakad form och kan utgöra ettstörre problem än om PVC:n skulle deponeras avskilt under kontrolleradeformer.Sedan har vi också brister i och med att vi inte riktigt vet vad som hän-der i nedbrytningsprocesserna i en deponi där man blandar hushållsavfalloch PVC-produkter. Där har vi också efterlyst att kunskapen måste öka.För att göra en kort avslutning går det inte att säga vilket omhänderta-gande som är bäst . Det kanske finns andra möjligheter att ta hand omPVC. Men det som står till förfogande för dagens produkter är deponeringeller förbränning.I vissa fall kan förbränning vara bättre. Man utnyttjar där trots allt denenergi som finns i PVC, och det sker under kontrollerade former medlångtgående krav på utsläpp innan flygaskan deponeras. I andra fall kandeponering vara ett bättre alternativ under kontrollerade former.Kaj (): Jag hade några frågor till Hydro Plast om produktions-ökningen som jag inte fick svar på. Jag har också en följdfråga med an-ledning av svaret. När det gällde om man skall deponera eller förbrännavar det oklart vilken metod som var bäst. Men ändå sades det att det varvissa saker som gjorde att det inte var bra att förbränna. Skall produkternai framtiden i så fall vara märkta med: Denna produkt skall inte förbrännas,eller denna produkt skall inte deponeras?Taina , : Det kanske är ett alldeles utmärkt sättatt försöka hålla reda på strömmarna. Men då måste man också ha ettsorteringssystem och insamlingssystem som fungerar.Det som behövs är kunskapen om vilket som är det bättre alternativet.Man måste känna till nedbrytningsprocesser i en deponi av PVC-produkter, hur de uppför sig i en deponi och vad som händer på längresikt. Det saknas kunskap.Vi kan bara resonera kring att i vissa fall kan vissa blystabilisatorer, omde hamnar i flygaskan, bli mer lättutlakade. Då kanske de inte bör förbrän-nas.