bet · GI01AU13 · 1995-05-30 00:00:00 — 1,2, 6) behovet av kommunala landsbygdsprogram med en strategi förlandsbygdsutveckling, som ger likvärdiga förutsättningar i helaSverige. En positiv utveckling av landsbygden -- bl.a. genomannat boende och företagande än det som är kopplat tilllantbruket -- är viktig för ekonomi.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar inledningsvis att regeringens förslagangående de grundläggande målen för regionalpolitiken, nämligenmålet om en uthållig tillväxt samt målen om rättvisa ochvalfrihet, innebär en vidareutveckling av den linje somutskottet har stått för.De motionssynpunkter som oppositionspartierna nu framförrörande mål och inriktning i regionalpolitiken kan delvis ansesfylla ut ramen i den nu föreliggande propositionen. Dettainnebär att det föreligger en betydande samsyn om degrundläggande målen i regionalpolitiken.Utskottet vill uttala sin tillfredsställelse över att målet omen uthållig tillväxt betonas särskilt. I detta ligger attväxtkraften i hela landet skall tillvaratas. Utskottet delaruppfattningen i propositionen att befintliga resurser ochnaturliga förutsättningar skall utnyttjas. I målet om enuthållig tillväxt innefattas även miljöaspekten. Utskottet stårfast vid den uppfattning som redovisades i betänkande1994/95:AU11 . Utskottet uttalade där att "måletom tillväxt inte får uppfattas som synonymt med rovdrift ellermissbruk av resurser i form av människor, miljö osv. Tillväxt ärgrunden för en ekonomisk utveckling som ger människor arbete ochökar välfärden. -- -- -- Målet om en uthållig ekonomisk tillväxtkan enligt utskottets uppfattning även innefattakretsloppstanken." I denna fråga var utskottet enigt; även dendå avgivna reservationen från uttrycker dennauppfattning.Utskottet anser att de små och medelstora företagensförutsättningar och förmåga att växa kommer att vara avgörandeför både tillväxt och sysselsättning. Att småföretagen kan växasig starka ger också möjligheter till en mer differentieradarbetsmarknad, vilket är viktigt för både kvinnor och män. Påsmåföretagsområdet har regeringen bl.a. utökat ramen för låntill kvinnliga företagare samt inrättat ett nytt anslag förtekniköverföring till små och medelstora företag. Frågan omriskkapitalavdrag bereds, företagsbeskattningen ses över ochkvittningsrätten för nyföretagare planeras att återinföras.Ytterligare insatser planeras för kompetensutvecklingen inomsmåföretagen (prop. 1994/95:150, bilaga 12).Propositionens tanke att alla regioner kan bidra till landetsutveckling och att regional balans främjar densamhällsekonomiska tillväxten är betydelsefull. Å andra sidan ärdet också viktigt att se hur olika statliga åtgärder, bl.a.avregleringar och bolagisering på olika områden, påverkarregionerna. I det följande kommer regeringens förslag angåendeen kartläggning på detta område att redovisas. Ett annat led idetta arbete är regeringens direktiv till samtliga kommittéeroch särskilda utredare att redovisa regionalpolitiskakonsekvenser av sina förslag (dir. 1992:50). Utskottet vill idetta sammanhang hänvisa till sitt regionalpolitiska betänkandeföregående år, där (B 1994:3) "Statsbudgetensregionala fördelning" utförligt redovisas. En av slutsatserna irapporten talar för att regionalpolitiken måste vidgas från atthandla om "den lilla regionalpolitiken", dvs. deregionalpolitiska anslagen, till att omfatta "den storaregionalpolitiken", dvs. beslut inom andra politikområden, vilkahar en regional dimension.Propositionen förklarar målen om rättvisa och valfrihet bl.a.så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i helariket. I de motioner där målen om rättvisa och valfrihet tagitsupp har några egentliga invändningar mot propositionen i dennadel inte framkommit. I ett par motioner redovisas synpunkten attvarje region är unik med sina för- och nackdelar och att detdärför är orealistiskt att tro att man kan åstadkomma likartadeförhållanden i alla regioner. Utskottet anser emellertid inteatt propositionen skall tolkas som att varje region skall halika standard på alla områden. Enligt utskottets sätt att se ärinnebörden i en "likvärdig standard" ett vidare begrepp somockså kan inrymma skillnader i olika avseenden. Utskottet haringen annan mening än motionärerna vad gäller uppfattningen attvarje region skall ha möjlighet att utvecklas efter sina egnaförhållanden och möjligheter. Vidare delar utskottetuppfattningen i såväl propositionen som berörda motioner att deregionalpolitiska resurserna bör koncentreras till de mestutsatta regionerna.Vidare har redovisats motionsönskemål på ett övergripande planom förstärkt regional och lokal demokrati, mobilisering avlokala resurser samt ett ökat kommunalt ansvar för detregionalpolitiska stödet. Motionerna, som ju delvis lades framunder den allmänna motionstiden, får i viss mån svar genom deninriktning som formuleras i propositionen. Bl.a. redovisas ipropositionen att det finns många exempel på effektivnätsamverkan mellan lokal och regional nivå. (Frågor om regionalhelhetssyn och regional demokrati m.m. kommer att tas upp iavsnittet Regionalt utvecklingsarbete för tillväxt.) Vidareanser regeringen att den lokala mobiliseringen är nödvändig förlandsbygd och glesbygd. Därför är det angeläget att stödja dennaverksamhet.Utskottet instämmer i regeringens linje för arbetet framöver:lokala genomarbetade utvecklingsplaner kan ligga till grund fören förnyad samhällsplanering, där statens resurser integrerasflexibelt i enlighet med lokala och regionala önskemål. Det ärfråga om ett verkligt underifrånperspektiv, som leder till ökaddecentralisering av resurser, ansvar och befogenheter men somockså ställer krav på samordning, helhetssyn och samverkanmellan de olika nivåerna och aktörerna. För att en sådanutveckling skall få fastare konturer återstår dock ett stortarbete. Som utskottet kommer att redovisa i det följandeaviserar regeringen en översyn av de regionalpolitiskaföretagsstöden och i samband därmed försöksverksamhet med ökadsamverkan vid stödgivningen mellan olika regionala organ i någralän.Vid sidan av den betydande samsyn om målen förregionalpolitiken, som just redovisats, kan utskottet notera attdet föreligger en osäkerhet om vilka delar som bör ingå i eneffektiv regionalpolitik. Såväl i propositionen som i motionernaberörs de olika förändringsfaktorer som påverkarregionalpolitikens funktionssätt. Utskottet ser mot dennabakgrund positivt på den aviserade översynen av företagsstöden,vars uppdrag kommer att redovisas och diskuteras utförligt underavsnittet Företagsinriktade åtgärder.I den nu föreliggande propositionen föreslås inte några nyamål eller åtgärder för landsbygdsutveckling. De åtgärder somformulerades i samband med föregående års regionalpolitiskaproposition 1993/94:140 kvarstår därför. De av utskottetdiskuterade målen bör naturligtvis gälla även landsbygden. Attlandsbygdens resurser skall tas till vara förefaller utskottetsnarast vara en självklarhet. Utskottet utesluter emellertidinte att såväl arbetet i samband med (iförsta hand mål 5b) som den föreslagna översynen kan komma attinnebära förändringar i framtiden.Kvinnornas roll i regionalpolitiken, vilken tas upp ipropositionens inriktningsavsnitt, kommer utskottet att behandlai avsnittet Regional utveckling och olika samhällssektorer m.m.Beträffande den nuvarande medelsarsenalen och prioriteringarnai regionalpolitiken skiljer sig uppfattningarna åt; detta kommeratt redovisas under de olika rubrikerna i det följande.Utan att i detalj gå in på samtliga de spörsmål som tagits uppi motionerna kan utskottet konstatera att det föreligger enbetydande samsyn om målen för regionalpolitiken. Aktuellayrkanden i motionerna A38 (v), A41 (fp), A49 (m), A287 (v), A405(c), A442 (mp), A447 (kds), A448 (kds), A449 (s), A466 (m) ochA469 (c) bör inte påkalla någon åtgärd. Därmedföreslår utskottet att godkänner propositionen i dennadel och avslår upptagna motionsyrkanden.Nya möjligheter genom medlemskapet i Europeiska unionenPropositionen (s. 16)medlemskap i den Europeiska unionen innebär att nyasamarbetsmönster kan byggas upp inom ramen för strukturfondernasolika målområden. Traditionella läns- och kommungränseröverskrids och nya kontaktvägar utvecklas mellan regioner,regering och . Vidare tillförs nya resurser;kommer att gå till programmen förmålområdena 2, 5b och 6, dvs. de mest utsatta regionerna.Målområdena 2 och 5b kommer också att beröras avgemenskapsinitiativen samt verksamhet enligt målen 3, 4 och 5a.Sammantaget innebär detta en kraftig förstärkning avregionalpolitiken som mer än väl uppväger besparingen på 244miljoner kronor i den nationella regionalpolitiken.Enligt regeringen bör det regionala och lokala inflytandetvara starkt vid fördelningen av medel från EU:s strukturfonder.MotionerVänsterpartiet ifrågasätter i motion A38 (yrk. 3) den positivatolkning av de regionalpolitiska konsekvenserna som regeringenframför. Oklarheter råder om strukturfondsprogrammens slutligautformning samt medfinansieringen.Kristdemokraterna anför i motion A448 (yrk. 2) att börpåverka utformningen av EU:s regionalpolitiska stöd så att desssyfte inom EU-länderna blir att ge alla människor, oavsett varde bor, tillgång till arbete, service och en god miljö.Vidare framhåller i motion K224 (yrk. 21,22) att EU:s sociala ambitioner bör höjas samt att familje- ochmedborgaraspekter får en framträdande plats i EU. Den socialadimensionen bör ge människan och familjen frihet att välja såatt socialt ansvar och personlig utveckling kan förenas.Utskottets bedömningEnligt utskottets uppfattning är de oklarheter angåendestrukturfondsprogrammen och medfinansieringen som påtalas imotion A38 (yrk. 3) en realitet, som man får räkna med i ettbegynnelseskede. Vartefter strukturfondsprogrammen färdigställsoch frågorna om medfinansiering löses kommer nya erfarenheteratt vinnas, vilka kan tas till vara i det fortsatta arbetet.Något tillkännagivande till regeringen om en alltför positivtolkning av de regionalpolitiska konsekvenserna avEU-medlemskapet anser utskottet inte vara motiverat. MotionA38 (v) avstyrks därmed i aktuell del.Frågor hur skall påverka EU:s ambitioner och stödhar tagits upp i motioner A448 (yrk. 2) ochK224 (yrk. 21 och 22). Utskottet vill i detta sammanhang nämnaDs-betänkandet Samsyn och alliansförmåga (Ds 1995:21) därmöjligheterna till påverkan av EU:s beslutsprocess analyseras.När det gäller att påverka att en viss fråga tas upp tillbehandling inom kommissionen ökar, enligt Ds-betänkandet,möjligheterna till framgång om svenska företrädare förmyndigheter, näringsliv, organisationer etc. talar samstämmigt.För att en svensk "samsynsprocess" skall kunna utvecklasförordas i Ds-betänkandet att det inrättas ett forum i form avett i , där företrädare för regeringen,myndigheter, forskarvärlden, näringslivet, regionalaintressenter samt intresseorganisationer kan mötas och skapa ettsvenskt handlingsalternativ.Utskottet konstaterar att frågan om de svenska möjligheternaatt påverka EU:s beslutsprocess i ett tidigt skede äraktualiserad i . Därmed avstyrker utskottetmotionerna A448 (kds) och K224 (kds) i aktuella delar.Regional utveckling och olika samhällssektorer m.m.Propositionen (s. 26)Utformningen och inriktningen av politiken inom en radsamhällssektorer, den stora regionalpolitiken, har enligtregeringens bedömning betydelse för utvecklingen i landets olikadelar.Den statliga politiken inom flera sektorer har de senaste årengenomgått stora förändringar i fråga om styrning, finansieringm.m. Ett flertal bolagiseringar, privatiseringar ochavregleringar har genomförts.Regeringen avser därför att kartlägga och analysera deregionala konsekvenserna av de senaste årens förändringar i denstatliga sektorn. Kartläggningen skall bl.a. belysa hurverksamheten, servicen och tillgängligheten påverkats inom någrasektorer som utsatts för stora förändringar. Arbetet skall geunderlag för en bedömning av i vad mån förutsättningarnaförändrats för att nå de regionalpolitiska målen. Regionalakonsekvenser av bolagiseringar, privatiseringar ochavregleringar skall sammanställas och bedömas.Allmänna utgångspunkterMotionerCentern vill i partimotion A405 (yrk. 7) att hosregeringen begär förslag om ett avgiftssystem inom detavreglerade området som gör det möjligt att säkerställa enrimlig prisnivå och service i alla delar av landet.I motion A445 (yrk. 1) av () påpekas att det saknasen djupare analys av hur EU:s regionalpolitik, avreglering avverksamheter, bolagisering och privatisering avsamhällsfunktioner samt åtstramning av offentlig verksamhetpåverkar den regionala balansen. Motionären begär attkonsekvenserna av detta granskas i en särskild utredning.Christer m.fl. (s) framför i motion A456 följande. Ombudför Tipstjänst riskerar genom rationaliseringsförslag attförsvinna. Motionärerna vill med anledning härav attGlesbygdsverket ges i uppdrag att göra en konsekvensanalys medhelhetsbedömning sett ur samhällets totala perspektiv och attföreslå nödvändiga åtgärder i sammanhanget.Utskottets bedömningUtskottet noterar att regeringen har för avsikt att kartläggaoch analysera de regionala konsekvenserna av de senaste årensförändringar i den statliga sektorn. Arbetet skall utgörabedömningsunderlag av i vad mån förutsättningarna förändrats föratt nå de regionalpolitiska målen. Regionala konsekvenser avbolagiseringar, privatiseringar och avregleringar skallsammanställas och bedömas. Med hänvisning till vad som anförtsavstyrker utskottet motionerna A405 (c) och A456 (s) i berördadelar.Det är enligt utskottets mening för tidigt att redan nu kunnadra några slutsatser av hur regionalpolitiken kan komma attpåverkas av EU-medlemskapet. Med anledning av förslaget i motionA445 konstaterar utskottet att regeringen har ansett det viktigtatt forskningsmässigt följa upp och analysera konsekvensernaav EU-medlemskapet i ett regionalt/regionalpolitisktperspektiv. Syftet med förslaget i motion A445 (v) får medanledning av detta anses tillgodosett, och motionen avstyrks iberörd del.Kvinnornas rollMotionerCentern framför i motion A405 (yrk. 9) att de särskildainsatser som görs för kvinnor i det regionala utvecklingsarbetetskall stimuleras genom speciellt avsatta resurser. Motionärernaanser att hos regeringen skall begära förslag omutökade insatser för kvinnors företagande.Kristdemokraterna framför i partimotion A448 (yrk. 8) sammayrkande.Moderaterna understryker i kommittémotion A49 (yrk. 11) bl.a.vikten av att kvinnors engagemang och kunskapsutveckling inomturism och närliggande servicegrenar tas till vara. Man önskarett tillkännagivande om kvinnors arbetsmarknad.Miljöpartiet förordar i kommittémotion A48 (yrk. 1) att ettsärskilt direktiv för regionalpolitiken bör utgå med kravet attde regionalpolitiska åtgärderna riktas mot kvinnligt företagandei stödområdet. Ett tillkännagivande om att de existeranderegionalpolitiska stödåtgärderna skall anpassas till kvinnligtföretagande önskas.Ingbritt Irhammar m.fl. (c) anser i motion A807 (yrk. 7) attregionala centra för utveckling av kvinnors affärskompetensmåste stödjas och kopplas samman med nationella ochinternationella nätverkscentra.Maud Björnemalm m.fl. (s) föreslår i motion A228 att medelställs till i län förfogande för attbedriva en treårig försöksverksamhet med kvinnliga lokalarådgivare i samtliga tolv kommuner i länet. Man beräknar dentotala kostnaden härför till 18 miljoner kronor.I motion A246 av och ()framhålls kvinnors lika rätt till bl.a. kompetensutveckling isitt yrke och lika rätt till det goda arbetet. Motionärernaönskar ett tillkännagivande härom.Ingegerd m.fl. (s) anser i motion A258 (yrk. 6) attdet regionalt bör inrättas utvecklingscentrum där en avuppgifterna är att stödja kvinnor som vill starta företag samtatt länsstyrelserna i varje län bör ges huvudansvaret för attdessa kommer till stånd.Utskottets bedömningRegeringens uppfattning om det viktiga i att kvinnornauppmärksammas i regionalpolitiken delas av utskottet. Imotionerna A405 (yrk. 9) och A448 (yrk. 8) begärs förslag omutökade insatser för kvinnor. Krav om att existerandestödåtgärder skall riktas mot kvinnor framförs i motion A48(yrk. 1), och i motion A49 (yrk. 11) understryks vikten av attkvinnors engagemang och kunskapsutveckling inom näringslivet tastill vara. Utskottet är av samma uppfattning som regeringen attlänsstyrelserna bör ha ett stort ansvar för att bl.a. kvinnorskall kunna göra sig gällande i regionalpolitiken.Länsstyrelserna har inom ramen för regional projektverksamhetmöjlighet att finansiera och stödja kvinnors företagande. NUTEKskall bl.a. verka för att rådgivning lämnas av kommuner ochregionala utvecklingsfonder till kvinnor som vill starta egetsamt underlätta för kvinnors företagande genomföretagsutbildning m.m. I landets kommuner finns det i dagtotalt ca 50 rådgivare/projektledare. Genom EU:s strukturfonderkommer regionalpolitiken att tillföras nya resurser. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om att ett av målen inomnäringspolitiken bör vara att få fler kvinnliga företagare ochdärmed bättre kunna utnyttja möjligheterna till utveckling ochtillväxt. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motionerna A48(mp), A49 (m), A405 (c) och A448 (kds) i här aktuella delar.Motionerna A807 (yrk. 7) och A258 (yrk. 6) tar upp behovet avregionala utvecklingscentra för kvinnor. I motion A228 föreslåsförsöksverksamhet med kvinnliga rådgivare. Utskottet harinhämtat att bedrivs det verksamhet vidett Nationellt resurscentrum för kvinnor beläget iStockholm. I sex län har det inrättats regionala resurscentraför kvinnor, och i elva län är sådana under planering. Utskottetvill i detta sammanhang påpeka att länsstyrelserna skall avsättaresurser för att medverka i att regionala resurscentra förkvinnor bildas. har även möjlighet att vialänsanslaget göra insatser för kvinnor. I den utvecklingsplanför mål 6-området som utarbetats ingår som ett delprogram stödtill kvinnliga kompetenscentra och nätverk. Motionerna A228(s), A258 (s) och A807 (c) avstyrks i berörda delar.I motion A246 framhålls kvinnors rätt till bl.a. arbete ochkompetensutveckling. Utskottet har i olika sammanhang (senasti bet. 1994/95:AU15) framhållit viktenav att frågor om kvinnors arbetsmiljö och arbetsförhållandennoga följs. Utskottet vill även peka på utvecklingsprogrammetAlfa-Q i Arbetslivsfondens regi med inriktning på bl.a.kvinnors arbetsmarknad. Dessutom pågår ett flertal utredningarsom i skilda delar arbetar med kvinnors arbetsmarknad, t.ex.Arbetsmarknadspolitiska kommittén (A 1994:01). För att stödjakvinnors utveckling vill utskottet erinra om att länsstyrelsernahar möjlighet att företa insatser inom ramen för länsanslaget.Utskottet har i sitt betänkande 1994/95:AU15 föreslagit etttillkännagivande angående behovet av en kartläggning och analysav kvinnors arbetsmarknad.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionA246 (s).Utbildning och forskningMotionerModeraterna anser i motion A49 (yrk. 10) att betydande delarav dagens regionalpolitik bör ersättas med en målmedvetensatsning på kunskap. Den insats som motionärerna förordar börbyggas upp från till och med den högre utbildningen.Inslag av vidareutbildning och kunskapsspridning inomhögteknologiska områden från universitet till företag skallfinnas.I samma motion (yrk. 16) föreslår att ett nyttanslag för utbildningssatsningar inrättas för /96och begär att anslår till detta.Folkpartiet understryker i kommittémotion A41 (yrk. 2)utbildningens betydelse för den regionala utvecklingen.Motionärerna framhåller distansutbildning som en metod som kange fler människor tillgång till högre utbildning,vidareutbildning och fortbildning.Utskottets bedömningUtskottet noterar att har kunskaps- ochkompetensutveckling utgjort ett allt viktigare inslag iregionalpolitiken. Vidare utgör omfattande insatser förutbildnings- och kompetenshöjning en viktig del i regeringenshandlingsprogram för tillväxt, sysselsättning och välfärd.Sverige kommer att tillföras medelfrån , varav en viss del inomstrukturfondsprogrammen kan användas till utbildning ochkompetensutveckling av t.ex. arbetskraft.Utskottet vill även hänvisa till den av regeringen nyligentillsatta utredningen inom utbildningen (dir.1995:69), vars huvuduppgift är att föreslå en strategi somlångsiktigt främjar utvecklingen i hela landet av de möjlighetertill distansutbildning som den moderna informationsteknikenerbjuder.Med hänvisning till det anförda anser utskottet inte att detför närvarande erfordras något uttalande av medanledning av här behandlade frågor. Ställningstagandet innebäratt utskottet inte heller kan ställa sig bakom kravet imotion A49 om till utbildningssatsningar.Motionerna A41 (fp) och A49 (m) avstyrks sålunda i aktuelladelar.Kommunikationer och transporterMotionerModeraterna framhåller i motion A49 (yrk. 9) betydelsen avkommunikationsmöjligheter som förutsättning för tillväxt ochregional utveckling i hela landet. Motionärerna framhåller bl.a.vikten av förbättrad bärighet av vägar för att förbättranäringslivets förutsättningar i de ytstora regionerna ochjärnvägsnätets och snabbtågens betydelse för godstransporter ochsammanbindning av lokala marknader. En fortsatt liberaltrafikpolitik garanterar att kommunikationerna utvecklas ochförbättras samt ger ökad konkurrens enligt motionärerna.I en fyrpartimotion A434 (yrk. 3) av m.fl.(c, m, fp, kds) påpekas betydelsen av utbyggnaden avinfrastruktur, vilket även innebär utbyggnad av s.k.elektroniska motorvägar. Det efterlyses ökade investeringar ivägar, hamnar och flygplatser. Motionärerna önskar etttillkännagivande om investeringar i infrastruktur.Tom () anser i motion A31 (yrk. 2) att densjöfartspolitiska utredningen genom tilläggsdirektiv bör få iuppgift att utreda hur konkurrensneutralitet skapas mellan olikatransportslag.Lennart Brunander m.fl. (c) introducerar i motion A469 (yrk.5) begreppet "vardagslivets infrastruktur" som ett uttryck förett underifrånperspektiv på samhällsplanering ochsamhällsfunktioner. Motionärerna anser det viktigt att ta tillvara människors vilja att medverka och påverka.I motion A408 av m.fl. (s) betonas denregionalpolitiska betydelse som flyget har för skogslänensutvecklingsmöjligheter. Motionärerna anser att regeringen börplanera för ett tillskott om avregionalpolitiska medel som kompensation för den ibudgetpropositionen (prop. 1994/95:100, bilaga 7) föreslagnareduktionen av anslaget C 2.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av enfungerande infrastrukturs betydelse för regional tillväxt ochutveckling. Utskottet instämmer med propositionen att vid enöversyn av företagsstöden måste bl.a. beaktas tillgången tilloch förbättringar av olika former av infrastrukturellaförutsättningar och kommunikationer av olika slag. Utskottet somdelar regeringens uppfattning om behovet av översyn avstyrkermotionerna A49 (m) och A434 (c, m, fp, kds) i berörda delar.I avsnittet Mål och riktlinjer för regionalpolitiken m.m. harutskottet instämt med regeringen angående betydelsen av lokalförankring och att samhällsmedborgarnas engagemang tastill vara. Förslaget i motion A469 (c) får anses tillgodosettoch avstyrks i berörd del.I sitt av godkända betänkande (1994/95:TU20, rskr.318) anslöt sig trafikutskottet till regeringens bedömning vadavser medelstilldelningen under anslaget C 2.Arbetsmarknadsutskottet finner inte anledning med hänsyn tilldet svåra statsfinansiella läget att tillstyrkaregionalpolitiska medel till kommunala flygplatser iskogslänen som kompensation för den reduktion av anslaget somgenomförts. Följaktligen avstyrks motion A408 (s).Regeringen beslutade att tillsätta enparlamentarisk kommitté -- -- som enligtsina direktiv (dir. 1994:140) bl.a. skall analysera vilkaåtgärder som krävs för att på ett bättre sätt än i dagintegrera sjöfart, luftfart och informationsteknik medlandtransportssystemet. Inom ramen för denna utredning börförslaget i motion A31 (m) kunna beaktas, och utskottetavstyrker följaktligen motionen i denna del.IT och nätverkMotionerCentern understryker i motion A405 (yrk.