bet · GI01KU36 · 1995-05-23 00:00:00 — Anslag till Europainformation m.m. I betänkandet behandlas budgetpropositionens förslag om anslagför /96 dels under tredje huvudtitelnUtrikesdepartementet, anslaget E 6 Europainformation m.m., delsunder femtonde huvudtiteln och dess myndigheter, vadavser del av anslag till förvaltningskostnader, delsockså kompletteringspropositionens förslag om ytterligare anslagför /96 under tredje huvudtitelnUtrikesdepartementet, anslaget E 6 Europainformation m.m.I betänkandet behandlas också en motion som väckts under denallmänna motionstiden och två motioner som väckts medanledning av kompletteringspropositionen.Utskottet föreslår att ett centralt organ,Europainformationen, inrättas i senast från årsskiftet1995/96. Utskottet föreslår också att sekretariatet förEuropainformation vid UD fortsätter sin verksamhet även underandra med regeringen som huvudman och finansiär.Utskottet föreslår i övrigt att anvisar de medel förolika informationsaktiviteter beträffande Europainformation m.m.som äskats i budget- och kompletteringspropositionerna. Enmotion (c) angående Europainformationen i tillstyrks,medan övriga motioner (v och mp) avstyrks. 1994/95:100 bilaga 4 E 6 vari yrkas att tillEuropainformation m.m. för /96 anvisar ettreservationsanslag på 9 000 000 kr.1994/95:100 bilaga 16 A 3 vari yrkas att tillRiksdagens förvaltningskostnader för /96 anvisarett ramanslag på (delvis).1994/95:150 bilaga 4 , E 6 vari yrkas attriksdagen till Europainformation m.m. för /96anvisar utöver vad som föreslagits i proposition1994/95:100 bilaga 4. 1994/95:K325 av och () variyrkas att beslutar anslå de medelförvaltningsstyrelsen beräknat för ett informationskontor förEU-information i , i enlighet med vad som anförts imotionen.1994/95:Fi33 av m.fl. (v) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att medel ur anslaget E 6 för fortsattainformationsinsatser om Europafrågor tillförs bl.a. politiskapartier, folkrörelseorganisationer ochfolkbildningsorganisationer.1994/95:Fi34 av m.fl. (mp) vari yrkas12. att avslår regeringens förslag att anslåytterligare till Europainformation m.m. Propositionernas huvudsakliga innehållEuropainformation m.m. (E 6)Regeringen föreslår i budgetpropositionen att tillEuropainformation m.m. anvisar ett reservationsanslag på 9 000000 kr.Enligt propositionen har under flera årbedrivit en omfattande informationsverksamhet om det europeiskaintegrationsarbetet. Verksamheten kommer, även efterfolkomröstningen i EU-frågan, att omfatta publikationer av olikaslag om EU och eventuellt EES, bl.a. i form av s.k. grönböcker.Medelsbehovet under /96 beräknas upp till 9miljoner kronor. Enligt propositionen torde regeringen fåanledning att återkomma till i fråga om den fortsattaEU-informationen.Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen attriksdagen till Europainformation m.m. anvisar ettreservationsanslag på utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionen.Enligt kompletteringspropositionen har en särskild utredaretillsatts med uppgift att utreda hur den samlade samhälleligaEuropainformationen bör vara utformad efter (dir. 1994:159). Sekretariatet för Europainformation, som framtill folkomröstningen om EU svarade för informationom EES och EU, har genom beslut getts möjlighet attfortsätta sin verksamhet även (prop.1994/95:105 avsnitt 3, bet. 1994/95:KU31, rskr. 1994/95:173).Skälen härtill har varit bl.a. behovet av informationsinsatsermed anledning av förberedelserna inför regeringskonferensen1996.Härutöver har regeringen inrättat en parlamentarisk kommittémed uppdrag att förbereda medverkan iregeringskonferensen genom utredningar och aktiviteteravsedda att stimulera den offentliga debatten (dir. 1995:15).För att genomföra dessa aktiviteter får kommittén enligt förslagi kompletteringspropositionen ett anslag på 15 miljoner kronor.Utrikesutskottet tillstyrker förslaget (bet. 1994/95:UU26).Regeringen föreslår också i kompletteringspropositionen bilaga 3att anvisas för de politiska partiernasinformation inför valet till hösten 1995.Konstitutionsutskottet tar ställning till förslaget i ettkommande betänkande (bet. 1994/95:KU50).Enligt propositionen planeras vid en radinsatser vilka kräver utökade resurser jämfört med tidigareföreslaget belopp om . Utgångspunkten är enligtpropositionen att Sekretariatet för Europainformation upphör somplanerat , vilket medför att departementetbehöver ökade resurser för att komplettera sin nuvarandeverksamhet. Insatser som planeras är bl.a. publikationer avolika slag i form av s.k. grönböcker och visst särskiltinformationsmaterial samt vissa aktiviteter som inte omfattas avuppdraget till den nämnda parlamentariska kommittén.Riksdagens förvaltningskostnader (16 A 3)I budgetpropositionen anförs att medel för ett särskiltinformationskontor för EU-information i regi harberäknats. Den beräknade summan är 3 000 000 kr.Konstitutionsutskottet (1994/95:KU39) tillstyrkteförvaltningskontorets förslag avseende riksdagensförvaltningskostnader med undantag för de somberäknats för det nämnda informationskontoret. I betänkandetmeddelades att frågan om finansieringen av det tilltänktainformationskontoret skulle behandlas i samband med ett aviseratförslag i denna fråga i kompletteringspropositionen.Beredningen av ärendetSom framgått av det föregående grundas konstitutionsutskottetsbefattning med frågan om den samlade samhälleligaEuropainformationens framtida utformning på de förslag omtilldelning av medel för Europainformation för olika ändamål somframförts av regeringen i budgetpropositionen ochkompletteringspropositionen samt det initiativ som riksdagensförvaltningsstyrelse tagit om att inrätta ett informationskontorför EU-information i , vilket framgår avbudgetpropositionen.Uppdraget till en särskild utredare att lämna förslag till hurEuropainformationen skall organiseras från harslutförts och utredningen har överlämnats till regeringen. UDhar överlämnat utredningen tillkonstitutionsutskottet för kännedom och ställningstagande.Av UD:s skrivningar i kompletteringspropositionen framgår, attregeringens avsikt är att verksamheten vid Sekretariatet förEuropainformation skall upphöra . Ipropositionen aviseras inget initiativ med anledning avutredningsförslaget. Av detta följer att det inte kommer attfinnas någon central funktion för Europainformationen från den 1juli 1995, om inte tar ett initiativ i frågan.På denna grund föreslår utskottet i detta betänkande, på basisav utredningsförslaget, att beslutar inrätta ettcentralt organ, Europainformationen, i riksdagen.Ett centralt organ för EuropainformationSekretariatet för EuropainformationRiksdagen biföll regeringens förslag (prop.1991/92:150 bilaga I:2) om att för /93 avsätta 50miljoner kronor för informationsinsatser om europeiskintegration. Hälften av dessa medel skulle enligt propositionenfördelas till enskilda organisationer och studieförbund avDelegationen för informationsinsatser om europeisk integration,och resterande skulle disponeras av för Europainformation. Sekretariatet skulle enligtpropositionen samordna information om EES, EGoch EU, tillhandahålla allmän information och genomföra riktadeinsatser mot speciella målgrupper.Sekretariatet för Europainformation byggdes upp under hösten1992, och inleddes den utåtriktade verksamheten.Förutom att se till att bred och saklig information nådde uttill medborgarna hade sekretariatet i uppgift att vara kansliför den s.k. Fälldindelegationen som hade till uppgift attfördela informationsbidrag, totalt , tillorganisationer och studieförbund. Sekretariatet förladesorganisatoriskt till Utrikesdepartementet.Sekretariatets uppdrag gällde ursprungligen tiden fram tilloch med folkomröstningen. fick emellertidsekretariatet i uppgift att fortsätta verksamheten i reduceradomfattning (prop. 1994/95:105, bet.1994/95:KU31, rskr. 1994/95:173).Totalt disponerade sekretariatet ca framtill slutet av 1994. För den fortsatta verksamheten under våren1995 disponerar sekretariatet 4,89 miljoner kronor.En telefonpanel har betjänat allmänheten medsvar på frågor om och EG/EU. --november1994, då antalet förfrågningar var som störst, mottog panelenmer än 1 500 samtal per dag. har antaletsamtal sjunkit till ett hundratal per dag.Sekretariatet svarar också för service mot massmediernasredaktioner och enskilda journalister bestående av bl.a. hjälpmed bakgrundsmaterial och faktakontroll. förefolkomröstningen svarade en särskild presspanel för dennaverksamhet.Sekretariatet har tillsammans med och (numera group infodata) fyra databaser, som fungerar somstöd för telefonpanelen och informationskanaler till bl.a.biblioteken. Databaserna innehåller frågor och svar om EES ochEG/EU, händelser ur EG/EU-historien och kalendarium föraktiviteter i EU-organ och för EU-relaterade aktiviteter isvenska organ, vidare en förteckning över EU-föreläsare och enfulltextdatabas med allt informationsmaterial som publicerats avsekretariatet.Trycksaksproduktionen har varit den mest kostnadskrävandedelen i verksamheten. Det omfattande informationsmaterialetavsåg att ge dels baskunskaper om EU:s mål, organisation ocharbetsformer, dels fördjupad information om hur i olikaavseenden skulle påverkas vid ett inträde i EU. Vissbasinformation distribuerades direkt till hushållen eller spredsgenom postkontor och bibliotek. En faktabladsserie och enskriftserie tillhandahålls alltjämt genom folkbiblioteken.Trycksaker har även distribuerats till bl.a. ,, länsstyrelser, gymnasieskolor samt massmedia.Efter folkomröstningen utges en faktabladsserie, som informerarom konsekvenser av medlemskapet och större händelser av allmäntintresse. /95 utges även en mindre tidskriftmed nyheter inom EU och ett kalendarium.Sekretariatet har ett omfattande samarbete med folkbibliotekenomfattande praktiskt taget alla huvudbibliotek och ett stortantal filialer, totalt 1 400 enheter. Stödet till bibliotekenhar bestått i utbildning av personal, tryckt material, tillgångtill databaser och dataterminaler för besökande som ställts tillbibliotekens förfogande kostnadsfritt.För skolorna har särskilt informationsmaterial ställts tillförfogande i form av bl.a. ett utställningståg, utbildning avlärare samt trycksaker och uppkoppling till databaserna förskolbibliotek i gymnasieskolan.Sammanfattningsvis har enligt utredningen sekretariatetsverksamhet varit nyskapande med avseende på inrättandet avtelefonpanelen, den systematiska satsningen på biblioteken sominformationskanal och användningen av informationsteknik som ettmedel i informationsarbetet. Erfarenheterna av dessainnovationer sägs vara goda och strategierna anses ha högrelevans för en fortsatt, permanent informationsverksamhet.Kombinationen av åtgärder har medfört att informationen nått uttill många människor, och ännu fler har känt till men inteutnyttjat sekretariatets service.Riksdagens informationsverksamhet på EU-områdetEnligt för en relativt omfattande och växandeinformationsverksamhet på EU-området. Det gäller såväl interninformation till ledamöter, utskott och andra riksdagsorgan somutåtriktad information till allmänheten, massmedier, myndigheteroch organisationer. Informationen avser alla aspekter av EU:sverksamhet inkl. den svenska delen av EU:s beslutsprocess.Förvaltningen förfogar också över en stor samling EU-dokumentbåde i tryckt och elektronisk form.De delar av förvaltningen som är verksamma på detta område ärfrämst informationsenheten, utredningstjänsten,samt dokumentations- och registerenheten.Även EU-nämndens kansli och tidningen information med anknytning till EU.Informationsenheten svarar i första hand för externinformationsservice. Det är främst informationstjänsten, som ären telefonpanel, som svarar för EU-informationen. Frågorna harunder senare år alltmer inriktats på EU:s verksamhet, och 15--av frågorna har EU-anknytning.Utredningstjänstens verksamhet riktar sig huvudsakligen tillledamöter och riksdagsorgan. gör utredningar och analyser,tar fram fakta och bakgrundsmaterial till riksdagsledamöter,riksdagsorgan och andra parlament. En växande andel av deinternationella uppdragen, , haranknytning till EU.Riksdagsbiblioteket svarar för både intern och externupplysningsverksamhet och innehar omfattande samlingar avEU-dokument och EU-litteratur. Det är ett av mestvälförsedda bibliotek när det gäller detta material. Sedanbörjan av är också nationelltdepåbibliotek för EG/EU-dokumenten. RiksdagsbiblioteketsEU-samling består av EU:s officiella dokument publicerade av deolika EU-organen, kommersiellt utgiven litteratur ochtidskrifter samt svenskt offentligt tryck om EU.Dokument- och registerenheten svarar för de elektronisktbaserade EU-dokumenten. Enheten har tillgång till ett stortantal elektroniska informationskällor med rätts- ochsamhällsinformation som kan räknas in under begreppetEU-information. Som exempel kan nämnas CELEX, EU:srättsinformationssystem, som innehåller EU:s rättsakter,rättsfall från domstolen m.m., och EESREG, som produceras avKommerskollegium och innehåller information om alla derättsakter som är knutna till lämnar information om sin verksamhetfrämst till massmedia. Kansliet tillhandahåller skriftliginformation och besvarar muntliga förfrågningar från massmediabåde per telefon och vid besök av journalister. Kansliet fåräven telefonförfrågningar från allmänheten, som i vissa fallbesvaras direkt och i andra fall slussas vidare.All information som den inre riksdagsförvaltningen lämnarangående EU är integrerad i den övriga verksamheten. Eftersominga tjänster är särskilt inrättade för EU-informationen går detinte att med exakthet ange hur stora personalresurser som förnärvarande är avsatta för ändamålet. En mycket försiktigberäkning ger vid handen att EU-informationen tari anspråk cirka sex heltidstjänster exkl. EU-nämndens kansli.Omkring 60 % av dessa resurser ägnas åt utåtriktad information.UtredningsförslagetFörslaget i sammandragDen särskilde utredaren, som haft i uppgift att utreda hur densamlade samhälleliga Europainformationen bör vara utformad efterden , har lämnat sitt förslag tillUtrikesdepartementet. I utredningen föreslås att ett permanentorgan -- Europainformationen -- inrättas möjligt efterden . Organet skall i tillämpliga delar bygga på dehittills vunna erfarenheterna inom Europainformationen.Utredaren förordar att blir huvudman för det nyaorganet.Behovet av en kompletterande central EuropainformationUtredaren har bl.a. utgått från att Europafrågorna bör vara endel av samhällsinformationen, eftersom det svenska samhälletpåverkas i sin helhet av EU-medlemskapet. Det skall enligtutredaren vara möjligt att följa utvecklingen inom EU i ettsvenskt perspektiv. En allsidig och saklig information från enneutral avsändare är bestämmande för Europapolitikenstrovärdighet hos medborgarna.För dem som inte är experter och särskilt för de individer somär informationssvaga innebär det växande informationsflödet iEuropafrågorna svårigheter eller rent av ökade svårigheter.Informationstekniken och biblioteken som vidareförmedlare avsamhällsinformation ger dock möjligheter att bemästra dessasvårigheter.Särskilt när en fråga skär över flera myndigheters verksamhetkan det vara svårt att hitta information. En centralkunskapsbank för Europainformationen kan innebäraeffektivitetsvinster för hela samhället. Utredaren konstateraratt det efter inte finns något samhälleligt organ medövergripande ansvar för Europainformationen som vänder sig tillmedborgarna, om inget initiativ tas i frågan.Europainformationens uppgifter och arbetsprinciperEnligt utredningen skall Europainformationen ha till uppgiftatt stärka den demokratiska opinionsbildningen genom att gemedborgare, grupper och medier en till svenska förhållandenanpassad basinformation om utvecklingen inom EU. En annanuppgift är att besvara frågor om konsekvenserna av det svenskamedlemskapet i EU och att ge råd och vägledning om beredningenav ärenden med anknytning till EU. Vidare skallEuropainformationen fungera som en sluss för vidarehänvisning,utveckla den egna verksamheten i nära samarbete med ,samarbeta på avtalsbasis med och myndigheternasamt ta initiativ till samordning mellan olika organ i Sverigesom är engagerade i informationen om EU.Genom att arbeta efter dessa linjer kan enligt utredningenEuropainformationen medverka till att avlasta departement ochmyndigheter, ge service åt myndigheter och samhället i stort, geservice och vägledning till journalister och medier, gepolitiker möjlighet att skapa sig en bild av EU-relateradefrågor samt höja kompetensen i samhället på det aktuellaområdet.Europainformationen skall enligt utredningen arbeta efter deallmänna principerna för samhällsinformation. Det innebär attverksamheten bör utgå från medborgarnas efterfrågan och intemyndigheternas egna informationsbehov, att den bör präglas avsaklighet, vara värderingsfri och politiskt neutral och varatillgänglig för alla medborgare i hela landet.Strategier och ambitionsnivåFör att uppnå de mål för verksamheten som beskrivits tidigarebehöver enligt utredningen kunna gekvalificerad information om frågor under beredning och frågorsom beslutats i EU-organ samt ge råd och vägledning för den somvill skaffa information på egen hand. Ett nära samarbete medEU-nämnden förutsätts. Vidare behöver Europainformationen kunnasammanställa och bearbeta information i databaser och trycksakeroch sprida dem genom bl.a. bibliotek och medborgarkontor.Dessutom behöver Europainformationen utveckla nätverket avvidareinformatörer, arrangera utbildning och ställa materialtill förfogande.De databaser som sekretariatet för Europainformation har byggtupp bör enligt utredningen överföras till Europainformationenoch successivt uppdateras och kompletteras. Samarbetet medfolkbiblioteken bör fortsätta, och fortbildning bör erbjudaspersoner i informationsnätverken. Kontakterna med lärare ochbibliotekarier bör vidareutvecklas. På olika sätt börsynskadades och andra handikappades informationsbehovunderlättas, bl.a. genom att trycksaker finns tillgängliga påljudmedier. Europainformationen bör även kunna ta på sigspecifika uppdrag av , t.ex. en EU-anpassningav Samhällsguiden.Behovet av samverkanAntalet aktörer som har befattning med informationen omEuropafrågorna är stort, vilket medför ett behov av samverkanför att minska risken för dubbelarbete, att kunna identifierainformationsluckor och att utbilda vidareinformatörer.Samarbetet bör även underlätta slussningen av frågor till rättinstans. Europainformationen bör enligt utredningen få enstrategisk roll som första kontakt för dem som sökerinformation. Utredaren förordar att Europainformationen träffarsamarbetsavtal med och myndigheterna för attsäkra tillgången till information för vidare användning.HuvudmannaskapetI utredningen diskuteras tre alternativa huvudmannaskap förEuropainformationen: självständig myndighet eller stiftelse,och . Utredaren förordar attEuropainformationen placeras i . Skälen till dettaställningstagande är att har erfarenhet av att spridainformation till allmänheten och har upparbetade kanaler tillbibliotek, gymnasieskolor och högskolor. Dessutom garanterassakligheten och opartiskheten i verksamheten ytterst av denparlamentariskt sammansatta förvaltningsstyrelsen. Ettytterligare skäl är enligt utredningen möjligheterna till närasamarbete med EU-nämnden.Av marknadsföringsskäl är det enligt utredningen viktigt attEuropainformationen får en egen identitet. Därför förordas attorganet får eget verksamhetsnamn, eget telefonnummer och ensjälvständigt fungerande medarbetargrupp.ResursbehovetUtredningen föreslår att Europainformationen får åttatjänster. Verksamheten beräknas i ett inledningsskede kosta 8,2miljoner kronor , varav lönekostnader på 2,75 miljonerkronor och verksamhetskostnader på . Ikalkylen ingår inte kostnader för lokaler, vaktmästeritjänsterm.m.MotionenI motion 1994/95:K325 (c) hemställs att beslutaranslå de medel förvaltningsstyrelsen beräknat för ettinformationskontor i riksdagen.I motionen anförs bl.a. att det behövs en central instans somkan lämna allsidig information om och EU och att dennalämpligen bör knytas till , varvid erfarenheterna avSekretariatet för Europainformation i UD bör tas till vara.Enligt motionärerna finns det ett stort informationsbehov omEU:s konsekvenser när det gäller enskilda, organisationer,myndigheter och näringsliv. Informationskontoret bör kunna getidiga upplysningar om vilka frågor som är aktuella i EU,publicera viktiga EU-nyheter och besvara allmänhetens,riksdagsledamöternas och utskottens frågor med bearbetadinformation som originaltexter kan tillhandahållas.Informationskontoret kan enligt motionärerna med fördel knytastill och Utredningstjänsten, och det ärviktigt att det får arbeta under full frihet.Övriga frågor med anknytning till EuropainformationUtrikesdepartementets planer och önskemålSom redovisats i det föregående har regeringen ibudgetpropositionen och kompletteringspropositionen föreslagitatt anvisar sammanlagt tillEuropainformation.I budgetpropositionen anförs att i den fortsattainformationsverksamheten inom UD planeras ingå utgivning avpublikationer av olika slag om EU och eventuellt EES bl.a. iform av s.k. grönböcker. I kompletteringspropositionen anförsbl.a. att departementet efter det att sekretariatet förEuropainformation avvecklas behöverökade resurser för att komplettera sin nuvarande verksamhet.Insatser som planeras är förutom de nämnda publikationernainformationsmaterial som t.ex. Fakta , faktaskriftserieinför regeringskonferensen, s.k. medborgarsamtal om EU m.fl.aktiviteter som inte omfattas av uppdraget till denparlamentariska kommittén som har i uppdrag att förberedaSveriges medverkan i regeringskonferensen 1996.Utskottet har under hand från UD fått en närmare specifikationöver ändamålet med de önskade medlen. Enligt denna redogörelseavser UD att under /96 bl.a. ge ut 4--5 utgåvorav Fakta , distribuera information om hur det svenskaEU-arbetet är organiserat, ge ut en dokumentation av EU-arbetetunder året, insamla och bearbeta svar och åsikter blandbefolkningen rörande , genomföra en bredseminarieserie, benämnd Medborgarsamtal om EU, på områden avsärskild vikt för regeringen.Med anledning av (IGC 96)planeras följande aktiviteter: utgivning av skrift om IGC,upprättande av en databas för IGC-dokument i svensköversättning, seminarier för utländska journalister. Dessutomplaneras att en särskild EU-informatör anställs viddepartementet samt att departementets resurser för inhämtning avinformation förstärks.Enligt departementets redovisning finns ännu inga merpreciserade kostnadsberäkningar. Med hänsyn till attEU-medlemskapet är nytt och därför kräver betydande initialainsatser samt till regeringskonferensen räknar departementet medatt kostnaderna för informationsverksamhet med anknytning tillEU kommer att ligga på på årsbasis.MotionernaI en partimotion 1994/95:Fi33 (v) begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attmedel ur anslaget E 6 för fortsatta informationsinsatser omEuropafrågor tillförs bl.a. politiska partier,folkrörelseorganisationer och folkbildningsorganisationer.I motionen anförs att det är angeläget med en fortsatt sakligoch bred informationsverksamhet om det europeiskaintegrationsarbetet. Sedan blivit medlem i EU har enligtmotionen många frågor blivit mer komplexa och svårgenomträngligaän tidigare. Det är från demokratisk synpunkt viktigt att allamedborgare har möjligheter att delta i samhällsdebatten. Dencentrala informationen om Europafrågorna skall enligt motioneninte bara skötas av utrikesförvaltningen utan även avfolkbildningsorganisationerna, de politiska partierna ochfolkrörelserna med EU-anknytning, t.ex. organisationerna på ja-och nej-sidan inför folkomröstningen. I motionen föreslås attdet begärda anslaget på i huvudsak böranvändas för det nämnda ändamålet.