bet · GI01AU11 · 1995-03-14 00:00:00 — Arbetslinjen måste upprätthållas.När utbetalning av dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen skerbeviljas statsbidrag till hela det utbetalda beloppet.Statsbidraget betalas från den s.k. Arbetsmarknadsfonden.Fonden är egentligen bara ett konto hos . Tillkontot har en kredit knutits om förinnevarande budgetår.Förutom ersättning från arbetslöshetsförsäkringen betalas urfonden även kontant arbetsmarknadsstöd (KAS),permitteringslöneersättning (PLE) och utbildningsbidrag tilldeltagare i arbetslivsutveckling (ALU). Därtill kommerutbildningsvikariat som finansieras via avdrag påarbetsgivaravgiften och som därmed ger reducerade inkomster tillfonden.För /95 beräknas utbetalningarna ur fondenuppgå till ca som intäkternaberäknas bli . Till detta kommerränteutgifter . Krediten hosRiksgäldskontoret beräknas vid utgången av /95vara utnyttjad med omkring 83 miljarder kronor.ArbetsmarknadsfondenPropositionenI enlighet med principerna om en ökad bruttobudgetering börenligt regeringen den s.k. Arbetsmarknadsfonden avskaffas.Arbetsmarknadsavgiften bör behållas på statsbudgeten under enegen inkomsttitel. Enligt propositionen bör fr.o.m. nästabudgetår ett anslag inrättas under tionde huvudtiteln varifrånifrågavarande kostnader skall betalas.Räntorna på den skuld som kvarstår på kontot hosRiksgäldskontoret bör belasta anslaget. Medhänsyn till att formerna för hur den kvarstående skulden hosRiksgäldskontoret skall hanteras och slutligt regleras inte ärtillräckligt utredda avser regeringen att senare återkomma idenna fråga.MotionerCenterpartiet avvisar i motionerna A244 (yrk. 28) och Fi219(yrk. 6) regeringens förslag att avskaffaArbetsmarknadsfonden och föra in finansieringen avarbetslöshetsförsäkringen i budgeten. Motionärerna föreslår attegenavgifter från de försäkrade, arbetsgivaravgifter samt statenskall finansiera arbetslöshetsförsäkringen. Härmed följer attdet är mer logiskt att pengarna betalas till ett från budgetenfristående konto hos Riksgäldskontoret.Utskottets bedömningLiksom regeringen anser utskottet att den s.k.Arbetsmarknadsfonden bör avskaffas och att ett nytt anslag undertionde huvudtiteln bör inrättas i statsbudgeten. En sådan åtgärdligger i linje med principerna om en ökad bruttobudgetering.Ställningstagandet innebär att motioner A244(yrk. 28) och Fi219 (yrk. 6) avstyrks.EgenavgifternaPropositionenRiksdagen har i anledning av proposition 1994/95:99Förändringar i arbetslöshetsersättningen fattat beslut (bet.1994/95:AU5, rskr. 124) om avskaffande av den allmänna avgiftenför finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet fr.o.m. den1 . höjdes enligt förslaget i denekonomisk-politiska propositionen 1994/95:25 (bet. FiU1,rskr. 145, 146) arbetsmarknadsavgiften till . Vidareåterinfördes i enlighet med proposition 1994/95:99 denfinansieringsavgift som arbetslöshetskassornas medlemmarbetalar.MotionerTre motioner behandlar införandet av egenavgifter iarbetslöshetsförsäkringen.Moderaterna förordar i motion A281 (yrk. 17) att en egenavgiftpå återinförs fr.o.m. enligtdet system som infördes under den borgerliga regeringen och somgällde fram /95. Taket för uttag avegenavgifter till arbetslöshetsförsäkringen bör enligtmotionärerna sänkas i förhållande till vad som gäller föregenavgiften i sjukförsäkringen.I motion Fi219 (yrk. 13) begär etttillkännagivande om utformningen av uttaget av egenavgifter.Motionärerna föreslår att avgiften till a-kassa tas ut på helalönesumman.I motion Fi211 (yrk. 28) föreslår en sänkning avegenavgiften i sjukförsäkringen på ochatt motsvarande egenavgift införs i en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring.Utskottets bedömningRiksdagen beslutade att lagen (1993:1441)om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vidarbetslöshet skulle upphöra att gälla fr.o.m. (prop. 1994/95:99, bet. AU5, rskr. Den uppfattningutskottet då gav uttryck för var att produktionen genomarbetsgivaravgifter i allt väsentligt skulle bära kostnaden förarbetslöshetsförsäkringen. Beslutet innebar vidare attarbetslöshetskassornas finansieringsavgift återinfördes.Utskottet anser att det inte tillkommit några omständighetersom skulle föranleda en ändring av beslut i december1994. Därmed avstyrks följaktligen även motionerna A281 (yrk.17) (m), Fi211 (yrk. 28) (fp) och Fi219 (yrk. 13) (c).PermitteringslöneersättningPropositionenUtbetalningarna av statsbidrag tillpermitteringslöneersättning har varierat . Undersenare år har den beräknats till (s.79).Regeringen föreslår av besparingsskäl att statsbidraget tillpermitteringslöneersättning slopas från den 1 juli 1995.Besparingen blir ca 300 miljoner för /96.I anledning härav har regeringen lämnat lagförslag jämteföljdändringar i lagen (1981:691) om socialavgifter och i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt.MotionerVad gäller avskaffande av statsbidrag tillpermitteringslöneersättning yrkar Vänsterpartieti motion A287 (yrk. 21) avslag på regeringens förslag eftersomeffekten av förslaget blir att företagen kommer att säga upppersonal i stället för att permittera vid övertalighet.Regeringens underlag för förslaget är enligt motionärernabristfälligt och svarar inte mot verkligheten. EnligtVänsterpartiets beräkning är tillpermitteringslöner ett väl tilltaget belopp för det kommandebudgetåret.Liknande synpunkter framförs av m.fl. (s) imotion A277. Enligt motionärerna torde besparingen /96 utgöra ca 30--. Manföreslår att staten för att undvika svängningar iutbetalningarna av permitteringslöneersättning betalar en årligavgift till partsavtaladeersättningar. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningPermitteringslöneinstitutet bygger på entrepartsöverenskommelse mellan staten, LO och SAF. Enligt nugällande regler står staten genom statsbidrag för huvuddelen avden permitteringslöneersättning som utbetalas.I propositionen föreslås att statsbidrag tillpermitteringslöneersättning av besparingsskäl slopas från den 1juli 1995. Regeringsförslaget ligger således i linje med denallmänna ambitionen att minska budgetunderskottet. Besparingenskulle enligt regeringen för /96 (18 mån.) uppgåtill ca 300 miljoner kronor.Utbetalningarna av statsbidrag tillpermitteringslöneersättning har varierat kraftigt under åren.Utskottet har genom partsavtaladeersättningar AB (IUP), informerat sig om utvecklingen avutbetalningar av statsbidrag till permitteringslöneersättning.Enligt IUP, som står för av utbetalningarna, uppgickdessa föregående kalenderår till . Under år 1993utbetalades . Den totala utbetalningen avstatsbidrag till permitteringslöneersättning beräknar IUP till ca 30 miljoner kronor.Även om utbetalningarna ser ut att bliförhållandevis låga kan det enligt utskottets mening inteuteslutas att det under /96 (18 mån.) kaninträffa händelser som innebär att utbetalningarna ökar.Små utbetalningar från systemet visar att behovet av sådanersättning i varje fall är litet. Det innebärockså att konsekvenserna vid ett avskaffande av statsbidragetinte blir särskilt omfattande.Eftersom systemet bygger på en överenskommelse mellan parternapå arbetsmarknaden anser utskottet attpermitteringslöneinstitutet lämpligen bör behandlas av som skall tillsättas och i vilken parternapå arbetsmarknaden ingår.Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslagatt avskaffa statsbidraget till permitteringslöneersättning.Utskottet tillstyrker även de lagförslag som blir följden avatt statsbidraget upphör. Motionerna A277 (s) och A287 (yrk.21) (v) avstyrks följaktligen.Om antar det framlagda förslaget till lag omtillfällig avvikelse från lagen om socialavgifter bör en ändringav teknisk art göras i 1 kap. 1 § lagen (1981:691) omsocialavgifter. Utskottet lägger i bilaga 2 fram ett sådantlagförslag.Åldersgränsen för ersättning från arbetslöshetsförsäkringenPropositionenI fanns det drygt 400 000ungdomar i åldern 16--. Av de som räknas tillarbetskraften var ca 17 000 arbetslösa (genomsnitt förseptember--). Knappt 20 000 ungdomar under 20 årbefann sig i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och av deungdomarna fanns drygt 18 000 i ungdomspraktik.Enligt regeringen bör samhället erbjuda arbetslösa ungdomarunder något annat än enbart ekonomisk ersättning. De kanbehöva ytterligare utbildning eller praktik i en eller annanform. Genom att ge kommunerna ett ökat ansvarstagande förungdomarna minskar behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärderför denna åldersgrupp.Mot denna bakgrund föreslår regeringen att åldersgränsen förersättning från arbetslöshetskassa blir fr.o.m. den 1 juli1995. Samma åldersgräns gäller för arbetsmarknadsutbildning. Detförhållandet att den unge inte fyllt bör däremot inteutgöra hinder för inträde i a-kassa. Förslaget föranleder enändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring.Rätten till arbetslivsutveckling (ALU) har byggt på attpersonen är berättigad till arbetslöshetsersättning. Om rättentill arbetslöshetsersättning upphör för den som är under 20 årkan inte heller ALU beviljas för denna grupp.Kostnaderna för utbildningsbidrag till deltagarna i ALUberäknas under budgetåret uppgå till 1,7 miljarder kronor.För /96 innebär förslaget att införa enåldersgräns för arbetslöshetsersättning enligtregeringen en besparing på (inkl. ALU).MotionerI ett flertal motioner yrkas avslag på regeringens förslag attinföra en åldersgräns för ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen.Centerpartiet erinrar i motion A244 (yrk. 5) om att tämligenfå personer med dagens utbildningskrav har sådankontakt med arbetsmarknaden att medlems-, avgifts- ocharbetsvillkoren uppfylls. Man bedömer kostnaderna vara högst 200miljoner kronor inkl. kostnaderna för ALU under 18 månader.Folkpartiet anser i motion A286 (yrk. 6) att den som uppfyllerarbetslöshetsförsäkringens regler skall ha rätt till ersättningoavsett ålder.I motionerna A273 (yrk. 2) och A287 (yrk. 20) menarVänsterpartiet att regeringens förslag om att utestängaförsäkrade under principiellt är förkastligt, sakligtomotiverat och felaktigt beräknat. Det skulle, enligtmotionärerna, handla om en besparing på 250--300 miljonerkronor. Med tillägg för eventuell ALU-ersättning skulle denmaximalt bli . Motionärerna understrykerbehovet av utredning innan det företas någon regeländring.Kristdemokraterna framhåller i motion A271 (yrk. 20) detprincipiellt felaktiga i att en arbetstagare som kvalificeratsig för a-kasseersättning skall nekas sådan på grund av sinålder. Man anser inte att regeringens förslag är tillräckligtutrett. Motionärerna anför att det strider mot principen attstaten inte utan att anvisa medel härför lägger på kommunen nyauppgifter.Miljöpartiet gör i motion A275 (yrk. 11) bedömningen attförslaget inte innebär en besparing eftersom samhället i ställetmåste gå in med socialbidrag.I två motioner, A242 av och ()samt A279 av och (), önskasett tillkännagivande om att det behövs ytterligare utredningavseende införandet av en åldersgräns iarbetslöshetsförsäkringen.Håkan Juholt m.fl. (s) anser i motion A260 att reglerna iarbetslöshetsförsäkringen bör utformas så att försäkringenomfattar alla försäkringstagare. Motionären vill ha etttillkännagivande av detta.Ola Ström m.fl. (fp) vill i motion Kr2 (yrk. 2) ha etttillkännagivande av konsekvenserna i socialbidragshänseende omman inför en åldersgräns i arbetslöshetsförsäkringen.Utskottets bedömningUtskottet är av den uppfattningen att samhället i första handbör erbjuda arbetslösa ungdomar utbildning, praktikoch liknande. Det är viktigt att för de unga understrykabetydelsen av utbildning. I dagens komplicerade samhälle medstora krav på utbildad arbetskraft gäller det att tidigt skaffasig baskunskaper inom ett så brett fält som möjligt. framhåller på annat ställe i detta betänkande kommerdagens och morgondagens arbetskraft att behöva återkommandeutbildning och kompetensutveckling under praktiskt taget helasitt yrkesverksamma liv.Utbildning eller praktik bör enligt utskottet erbjudas dessaungdomar i stället för kontantstöd. Kommunernas ansvar förungdomsgruppen fråntar givetvis inte arbetsförmedlingarnaansvaret för platsförmedling och andra erforderliga åtgärder förungdomarna.I finansplanen pekar regeringen på den svåra uppgift somligger framför oss i ansträngningarna att ta ur denekonomiska krisen. Detta arbete kan inte utanuppoffringar. Alla måste vara med och bära de bördor somkrispolitiken innebär, heter det i finansplanen.Regeringen föreslår en sparåtgärd som innebär en vissbegränsning i möjligheterna för unga att fåarbetslöshetsersättning.Det är emellertid svårt att överblicka konsekvenserna avregeringens förslag såväl för den enskilde som för samhället.Enligt utskottets uppfattning bör frågan om en begränsning irätten att erhålla arbetslöshetsersättning bli föremål förytterligare överväganden. Det kan lämpligen ske i den utredningom arbetslöshetsförsäkringen som kommer atttillsättas.Vad härefter angår den tänkta besparingen vill utskottetframhålla följande.Utskottet har inhämtat att det rör sig om ca3 000 ungdomar i snitt , som är berättigade tilla-kasseersättning. Det antalet innebär utbetalningar på omkring250 eller 375 miljoner kronorunder 18 månader. Utskottets uppfattning är att man kan sparamotsvarande summa genom annan regeländring än den regeringen harföreslagit.I förordningen (1988:1400) om arbetslöshetsförsäkring finnsföreskrifter om beräkning av ersättningen för den som ärarbetslös del av vecka (23 §). Beräkningen sker enligt ensärskild omräkningstabell som finns intagen som bilaga tillförordningen. För en medlem som är arbetslös del av veckaberäknas dagpenningbelopp enligt omräkningstabellen medutgångspunkt i normalarbetstiden, som minskas med s.k.hindertid. Med sådan tid avses exempelvis arbetade timmar,sjukdom och annat ersättningshinder.Av omräkningstabellen framgår bl.a. att en försäkrad somtidigare har arbetat heltid och som är arbetslös sju--åttatimmar får ersättning i beräkningsveckan.Det kan enligt utskottets mening finnas skäl att ifrågasättarimligheten av en täckningsgrad som innebär en betydandekompensation för den som arbetar och fårersättning från försäkringen för ytterligare en dag.Utskottet anser att regeringen bör se över förordningen idenna del för att därigenom få fram en besparing som skullemotsvara den som i realiteten skulle bli resultatet avregeringens förslag. En sänkning av ersättningen frånförsäkringen till en halv dag i dessa fall kan exempelvismedföra en sådan besparing.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna A242 (s),A244 (yrk. 5) (c), A271 (yrk. 20) (kds), A273 (yrk. 2) (v), A275(yrk. 11) (mp), A279 (s), A286 (yrk. 6) (fp), A287 (yrk. 20)(v) och Kr2 (yrk. 2) (fp) om en åldersgräns för ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen och den därmed sammanhängande tänktabesparingen bör ges regeringen till känna. Av detta följer attregeringens förslag i denna del avstyrks.Den fråga som berörs i motion A260 (s) torde komma att liggainom ramen för uppdraget till den tidigare nämnda utredningen omarbetslöshetsförsäkringen. Motionen bör därför inte föranledanågon åtgärd och avstyrks därmed.Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen m.m.PropositionenRiksdagen har fattat beslut (bet. 1994/95:AU5, rskr.124) om regeländringar som minskar utgifterna förarbetslöshetsförsäkringen. För /95 beräknasutbetalningarna till arbetslöshetsförsäkringen uppgå tillomkring . Under /96 beräknasutbetalningarna uppgå till omkring 45 miljarder kronor.MotionerI sex motioner framförs yrkanden om införande av en allmänoch obligatorisk arbetslöshetsförsäkring i enlighet med detsystem som gällde före den 1 januari 1995.I motionerna A215 (yrk. 6 delvis) och A281 (yrk. 16) anserModeraterna att det är principiellt felaktigt att knytaförsäkringen till medlemskap i enskilda organisationer.Motionärerna förordar att en allmän försäkring bör träda i kraftfr.o.m. den 1 januari 1997.Centerpartiet framhåller i motion A244 (yrk. 4) attmöjligheten till evig rundgång mellan a-kassa ocharbetsmarknadsåtgärder inte finns i det av motionärernaföreslagna systemet med dels ett generellt system, dels ettsystem som utesluter evig rundgång inom arbetsmarknadspolitiken.Folkpartiet begär i motion Fi211 (yrk. 29) attarbetslöshetsförsäkringen åter görs mer heltäckande genom enåtergång till ett obligatoriskt system. Ett liknande yrkandeframförs i motion A286 (yrk. 4).Kristdemokraterna menar i motion A271 (yrk. 19) attkontantstöd skall utges genom en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring. Motionärerna vill att det regelsystemsom utformades av fyrklöverregeringen åter bör gälla.I följande fem motioner yrkas förändringar iarbetslöshetsförsäkringen.Moderaterna yrkar i motionerna A215 (yrk. 6 delvis) och A281(yrk. 18) att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen skallsänkas till . De framhåller att för socialförsäkringarna börså långt som möjligt enhetliga ersättningsnivåer gälla.Justeringen av ersättningsnivån medför enligt motionärerna enbesparing med 1,3 miljarder kronor.I motionerna A215 (yrk. 6 delvis) och A281 (yrk. 19 delvis)anser att den lägsta dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen skall vara /dag.Förändringen skulle innebära en besparing 1998 med 0,3 miljarderkronor. Man anför även att beroendet av bidrag måste motverkas.Moderaterna framför yrkanden om begränsning aversättningsperioden i arbetslöshetsförsäkringen. I motionernaA215 (yrk. 6 delvis) och A281 (yrk. 15) vill motionärerna haett tillkännagivande om arbetslöshetsförsäkringen som entidsbegränsad omställningsförsäkring. De anser attersättningsperioden bör vara maximalt . Det bedömsinnebära en avlastning avseende utbetalningarna frånarbetslöshetsförsäkringen med netto för1998.En liknande begäran framför i motion A286 (yrk. 5)som vill ha förslag om lagstiftning av det slag som den förraregeringen införde. Man framhåller arbetslöshetsförsäkringenskaraktär av försäkring mot inkomstbortfall.I motion A281 (yrk. 20) begär ett förslag till lagom beräkning av deltidsarbetslösas ersättningsnivåer ochåterkvalificeringsregler. Motionärerna anser att detarbetsvillkor som gällde fr.o.m. bör ges denutformning som föreslogs i proposition 1993/94:209.Arbetslöshetsförsäkringens karaktär av arbetslöshetsskydd skallbehållas. Den ordning som föreslås av motionärerna innebär enbesparing på i förhållande till regeringensförslag.Miljöpartiet förordar i motionerna A274 (yrk. 10) och A212 attden s.k. danska modellen införs. Modellen bygger på att den somär tjänstledig får av a-kassan. Somförutsättning skall enligt motionärerna någon arbetslös utföraarbetet i stället. Man räknar med att ca 50 000 arbetslösaerhåller arbete på detta sätt. Motionärerna framhåller att enliknande modell med framgång prövats i Danmark.Utskottets bedömningGenom beslut (prop.1994/95:99, bet. AU5, rskr. 124) återställdes med två undantagbestämmelserna i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring() och lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd(KAS) till vad som gällde före . Ändringarnaträdde i kraft . Med två undantag återställdessåledes bestämmelserna i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring (). Undantagen avsåg reglerna förberäkning av normalarbetstid och möjligheten fördeltidsarbetande att uppbära s.k. fyllnadsersättning frånarbetslöshetsförsäkringen.Av utskottets övervägande framgick att för förändring av ettså inarbetat ersättningssystem som arbetslöshetsförsäkringenkrävdes analys, omsorg och stor noggrannhet.Utskottets bedömning är nu liksom tidigare att det inte kanställa sig bakom några genomgripande förändringar avarbetslöshetsförsäkringen utan ytterligare utredning. Därmedavstyrks motionerna A215 (yrk. 6 delvis) (m), A244 (yrk. 4) (c),A271 (yrk. 19) (kds), A281 (yrk. 16) (m), A286 (yrk. 4) (fp) ochFi211 (yrk. 29) (fp), som innebär en återgång till allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Samma förhållande gäller större förändringar i gällanderegelsystem av de slag som motionärerna nu för fram. Medanledning härav skall även motionerna A212 (mp), A215 (yrk. 6delvis) (m), A274 (yrk. 10) (mp), A281 (yrk. 15, 18, 19 delvis,20) (m) och A286 (yrk. 5) (fp) avstyrkas.Kontant arbetsmarknadsstödPropositionenSedan januari 1994 har stödbeloppet i det kontantaarbetsmarknadsstödet (KAS) varit per dag.MotionerModeraterna anser i motionerna A215 (yrk. 6 delvis) och A281(yrk. 19 delvis) att ersättningsnivån i det kontantaarbetsmarknadsstödet skall sänkas till /dag.Bidragsberoende måste enligt motionärerna motverkas vilket inteär minst viktigt för unga människor. Den föreslagna förändringenskulle tillsammans med den tidigare nämnda besparingen pådagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringen innebära enbesparing 1998 på sammanlagt 0,3 miljarder kronor.I motion A206 av () önskas ett tillkännagivandeom behovet av en utredning avseende de totalförsvarsförpliktigaskvalifikationstid till kontant arbetsmarknadsstöd. Utredningenkan enligt motionären lämpligtvis göras i samband med denplanerade översynen av a-kassan.Utskottets bedömningErsättningsbeloppet inom det kontanta arbetsmarknadsstödethöjdes till nuvarande nivå . Den lägstadagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringen höjdes vid sammatidpunkt till motsvarande belopp (prop. 1993/94:80, bet.1993/94:AU6, rskr. 101).Utskottet bedömer att ersättningsnivån i KAS är väl avvägd.Mot bakgrund härav är utskottet inte berett att förorda någonsänkning av ersättningsnivån. motioner A215 (yrk. 6delvis) och A281 (yrk. 19 delvis) avstyrks således.Den i motion A206 (s) berörda frågan ligger enligt utskottetsmening inom ramen för uppdraget till den tidigare nämndautredningen om arbetslöshetsförsäkringen. Motionen bör därförinte föranleda någon åtgärd och avstyrks därmed.MedelsanvisningPropositionenRegeringen föreslår att till Bidrag tillarbetslöshetsersättning m.m. för /96 anvisar ettförslagsanslag på 59 765 000 000 kr.MotionerBidrag till arbetslöshetsersättning m.m. behandlas iföljande motioner.Moderaterna anser i motion A281 (yrk. 21) att ettförslagsanslag på 57 för /96 skallanvisas.Vänsterpartiet yrkar i motion A287 (yrk. 22) på ytterligare380 utöver vad regeringen föreslagit.Miljöpartiet begär i motion A275 (yrk. 7) 56 965 000 000 krtill ifrågavarande anslag.Utskottets bedömningUtskottet anser att bör anvisa anslag till Bidragtill arbetslöshetsersättning m.m. med det belopp som regeringenföreslagit. Motionerna A275 (yrk. 7) (mp), A281 (yrk. 21) (m)och A287 (yrk. 22) (v) avstyrks följaktligen.LönegarantifondenPropositionenRegeringen föreslår att medger att en rörlig kreditfår disponeras i om högst 4 000 miljonerkronor under /96 för utbetalningar avlönegaranti.Under år 1993 skedde ett trendbrott och antaletföretagskonkurser minskade. Den rörliga krediten som förnärvarande uppgår till föreslås minskas till4 miljarder kronor.Regeringen anser att samtliga inkomster och utgifter sompåverkar statens lånebehov bör tas upp på statsbudgeten.Regeringen avser därför att återkomma i frågan om avskaffande avLönegarantifonden och uppförande av ett nytt anslag förlönegarantiutbetalningar.Utskottets bedömningEnligt utskottets uppfattning är det positivt att samtligainkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov klartredovisas i statsbudgeten.Utskottet föreslår att medger att en rörlig kreditom högst 4 får disponeras i Riksgäldskontoretunder /96 för utbetalningar av lönegaranti. Utskottet hemställerArbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning1. beträffande arbetsmarknadspolitikens förutsättningar ochinriktningatt avslår motionerna 1994/95:A201 yrkandena 1, 3och 4, 1994/95:A207, 1994/95:A215 yrkandena 1, 14 och 15,1994/95:A218 yrkandena 2 och 3, 1994/95:A223, 1994/95:A226,1994/95:A229, 1994/95:A232, 1994/95:A234, 1994/95:A244 yrkandena1, 16, 17, 26 och 27, 1994/95:A250, 1994/95:A258 yrkandena 1och 2, 1994/95:A259, 1994/95:A263, 1994/95:A271 yrkandena 1, 13,17 och 22, 1994/95:A274 yrkandena 1 och 11, 1994/95:A280,1994/95:A286 yrkande 1, 1994/95:A287 yrkandena 1 och 13,1994/95:A288 yrkande 9, 1994/95:A415 yrkande 2,1994/95:So433 yrkande 1, 1994/95:So485 yrkande 1 samt1994/95:N299 yrkande 3,res. 1 (m)res. 2 (c)res. 3 (fp)res. 4 (v)res. 5 (mp)res.