bet · GI01UbU10 · 1995-03-23 00:00:00 — i vilken utsträckning målet att alla ungdomar skall få enfullständig gymnasieutbildning nås, effekterna av den höjdaambitionsnivån inom de yrkesförberedande utbildningarna och hurundervisningen i kärnämnena utvecklas för att främja eleversstudieresultat. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1994/95:Ub331, 1994/95:Ub358 yrkande 1 och 1994/95:Ub369yrkande 6.I motion 1994/95:Ub905 (mp) yrkande 13 framförs attgymnasieskolan bl.a. skall ge en stark lust att lära, vördnadinför livet och förståelse för miljöfrågornas betydelse förlivet på jorden samt en brett förankrad insikt om demokratiskavärden och rättvisa i ett internationellt perspektiv.Kommittén som följer utvecklingen i gymnasieskolan börfå tilläggsdirektiv för att utvärdera dessa aspekter.Utskottet vill erinra om att kommittén som följerutvecklingen i gymnasieskolan enligt sina direktiv i sittarbete bl.a. skall dra nytta av underlag från Skolverket.Kommittén skall således inte ha funktionen av en egenundersökande organisation i t.ex. utvärderingssammanhang.Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till rollsom utvärderande myndighet. Utskottet vill även peka på vadläroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) föreskriveri de av motionärerna aktualiserade frågorna: "Miljöperspektiv iundervisningen skall ge eleverna insikter så att de kan delssjälva medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, delsskaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripandeoch globala miljöfrågorna. Undervisningen bör belysa hursamhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kananpassas för att skapa en hållbar utveckling. "Med det anförda avstyrker utskottet motion 1994/95:Ub905yrkande 13.I motion 1994/95:Ub358 (kds) yrkande 3 framhålls behovet avåtgärder för att få fler ungdomar att genomgågymnasieutbildning. En metod kan vara att arbetsplatsförläggamer undervisning i de yrkesförberedande ämnena. I motion1994/95:Ub315 (fp) yrkande 15 bör de positiva dragen ilärlingssystemet tas till vara. Genom samverkan med ortensnäringsliv och organisationer bör man kunna organisera ettlärlingsliknande, arbetsplatsförlagt lokalt program.Utskottet vill först betona vikten av en nära samverkanmellan skolan och arbetslivet. Det finns olika former för sådansamverkan, där den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU)givetvis är den viktigaste, eftersom den påverkar utbildningenför alla elever på de yrkesförberedande programmen. Minst 15 %av den totala undervisningstiden på dessa program skallarbetsplatsförläggas. Endast yrkesämnen fårarbetsplatsförläggas. Skolan ombesörjer anskaffningen avAPU-platser. Om sådana inte kan anskaffas får utbildningenförläggas till skolan. Skolan är dock skyldig att vidtaåtgärder för att utbildningen åter kanarbetsplatsförläggas. Utskottet kan konstatera att det intefinns någon övre gräns för hur stor del av utbildningstiden somfår arbetsplatsförläggas i de föreskrifter som finns om APU (5kap. 9 § gymnasieförordningen). Det är därför fullt möjligt attför vissa elever arbetsplatsförlägga en betydande del avutbildningen i yrkesämnena på ett yrkesförberedande program.Utskottet har erfarit att det finns problem för skolor attskaffa redan för den omfattning om som angessom en lägsta gräns. Utskottet förutsätter emellertid attnäringslivet och offentliga arbetsgivare medverkar till attplatser ställs till förfogande i tillräcklig omfattning.Utskottet avstyrker bifall till motion 1994/95:Ub358 yrkande 3.När det gäller motion 1994/95:Ub315 yrkande 15 omlärlingsutbildning vill utskottet hänvisa till vad utskottetjust har anfört. Det är således fullt möjligt att inomgymnasieskolans eller den kommunala vuxenutbildningens ramorganisera program i lärlingsliknande form, dvs. med enomfattande del av utbildningstiden i yrkesämnenaarbetsplatsförlagd. Enligt skollagen finns också möjlighet attanordna individuella program för elever som vill kombinerayrkesutbildning i ett anställningsförhållande med studier ivissa ämnen i gymnasieskolan. Denna form av lärlingsutbildninginfördes . Enligt tilläggsdirektiven tillkommittén som följer utvecklingen i gymnasieskolan skallkommittén bl.a. följa hur den arbetsplatsförlagda utbildningensomfattning och kvalitet upprätthålls och hurlärlingsutbildningen utvecklas genom samverkan mellan å enasidan kommuner och å andra sidan företag, organisationer ochoffentliga arbetsgivare. Utskottet avstyrker med hänvisninghärtill motion 1994/95:Ub315 yrkande 15.Enligt motion 1994/95:Ub358 (kds) yrkande 6 bör ytterligareett nationellt program inrättas med speciell inriktning påföretagande, t.ex. kombinationen teknik och ekonomi.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Enligt 2 kap. 18 § gymnasieförordningen består ettspecialutformat program av kurser som kan förekomma pånationella program. Genom den flexibilitet som finns inom ramenför den nya gymnasieskolan är det således fullt möjligt attkombinera kurser från olika program. Utskottet vill därutövererinra om att det i programmålen för flera av de nationellaprogrammen i gymnasieskolan, t.ex. hantverksprogrammet, finnsangivna krav på att eleverna efter utbildningen skall ha sådanagrundläggande kunskaper i företagsekonomi, marknadsföring ochlagstiftning som är relevanta för branschen. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 1994/95:Ub358 yrkande 6.I motion 1994/95:Ub315 (fp) yrkande 16 framhålls att man inomramen för gymnasieskolans individuella program bör kunnafinna flexibla kombinationer av utbildningar som stimuleraroch lär inför ett eget företagande. Enligt motion 1994/95:A288(kds) yrkandena 4 och 5 bör de möjligheter till flexibilitetoch individuell anpassning som finns till följd avgymnasiereformen utnyttjas. Utrymme för nya former avprojektinriktade utbildningar bör skapas. Regeringen bör drivaett nationellt utvecklingsarbete för gymnasieskolansindividuella program.Enligt föreskrifterna i skollagen är kommunerna skyldiga atterbjuda gymnasieutbildning i form av individuella program ellerspecialutformade program till de ungdomar som inte har tagitsin på ett nationellt program. De individuella programmen skallutgå från den enskilde elevens behov och från lokalaförutsättningar. De individuella programmen syftar bl.a. tillatt stimulera eleven att fortsätta på ett nationellt ellerspecialutformat program. I skollagens 5 kap. 13 § föreskrivsatt det skall finnas en studieplan för eleverna inom deindividuella programmen. Studieplanen utformas tillsammans medeleven och skall innehålla uppgifter om utbildningens längd ochutformning, undervisningens innehåll samt vad utbildningensyftar till. Inom pågår under /95 enutvärdering av de individuella programmen. Av den förstudie somgenomförts under /94 framgår att det finns ettstort utbud av individuella program, vilket motiveras med attutbildningen i så stor utsträckning som möjligt skall svara motelevernas behov. Det finns således inom ramen för deindividuella programmen stora möjligheter att anordna flexiblalösningar för de enskilda eleverna. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1994/95:Ub315 yrkande 16 och 1994/95:A288yrkandena 4 och 5.Rekryteringen till industriprogrammet behandlas i fleramotioner. I motionerna 1994/95:Ub901 (m) yrkande 24 och1994/95:N280 (s) yrkande 1 framförs att översynen avindustriprogrammet bör vidgas till att omfatta ävennaturvetenskapsprogrammet. I motion 1994/95:Ub332 (m) yrkande 1framförs att utgångspunkten för analysarbetet bör vara att tareda på olika avnämares krav och önskemål beträffande t.ex.profilering, kvalitet, innehåll och samverkan med befintligverkstadsindustri. Enligt motion 1994/95:Ub341 (fp) börSkolverket få i uppdrag att i samarbete med industrins ocharbetstagarorganisationernas organisationer medverka till attindustriprogrammet får rätt inriktning för industrins behov.Skolverket bör också medverka till att informationen omindustriprogrammet blir relevant. I motion 1994/95:Ub358 (kds)yrkande 5 anförs beträffande industriprogrammet attutbildningen i de yrkesförberedande ämnena i ökad utsträckningbör ske i form av företagsförlagd utbildning ellerlärlingsutbildning.Utskottet finner det i likhet med regeringen (prop. s. 31)angeläget att en analys görs av orsakerna till att intressetför industriprogrammet är så dåligt. Utskottet utgår från attdet i den översyn av industriprogrammet som kommer att ske inomUtbildningsdepartementet görs en djupgående analys och att mandärvid väger in synpunkter som framförs i motionerna. Det ärnaturligtvis viktigt att efterfråga avnämarnas krav ochönskemål på utbildningen. En lika viktig del i analysen bördock vara att undersöka om det dåliga intresset frånungdomarnas sida kan ha sin orsak i hur ungdomar uppfattararbetsmiljö och liknande inom industrisektorn, dvs. sådanaorsaker som inte skolan kan råda över. När det gäller detnaturvetenskapliga programmet pågår redan ett omfattande ochlångsiktigt arbete inom det s.k. . ochVerket för högskoleservice har ett gemensamt uppdrag att underen femårsperiod stimulera utvecklingen av och intresset förnaturvetenskap och teknik. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /95:Ub332 yrkande 1, 1994/95:Ub341,1994/95:Ub358 yrkande 5, 1994/95:Ub901 yrkande 24 och1994/95:N280 yrkande 1.I motion 1994/95:Ub358 (kds) yrkande 4 anförs attindustriprogrammet bör byta namn till t.ex.teknikprogrammet.Utskottet hänvisar till den i det föregående åberopadeöversynen av industriprogrammet. Ett eventuellt byte av namn påprogrammet torde kunna övervägas i det sammanhanget. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1994/95:Ub358 yrkande 4.I motion 1994/95:Ub901 (m) yrkande 16 begärs förslag omvidgade möjligheter att lägga ut undervisning påentreprenad. Utvidgningen bör avse fler ämnen och även helaprogram. Förslag till regler så att mindre och medelstoraföretag tillsammans kan driva entreprenadutbildning ochfristående skolor inom det tekniska området begärs i motion1994/95:Ub332 (m) yrkande 2.Enligt lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden i skolanfår kommuner och landsting sluta avtal med en enskild fysiskeller juridisk person om att denne skall bedriva vissundervisning i gymnasieskolan. Avtalet får endast avseundervisning inom ämnesblocken estetiska ämnen, ekonomiskaämnen, tekniska ämnen och yrkesämnen. Undervisning inom andraområden än de nu nämnda får inte generellt läggas ut påentreprenad. För sådan undervisning finns det däremot enmöjlighet för regeringen att, om det finns särskilda skäl i detenskilda fallet, medge entreprenaddrift. Det finns enligtutskottets mening inte skäl att ändra de föreskrifter som finnsi dag om undervisning på entreprenad inom skolområdet.Utskottet avstyrker därför motionerna 1994/95:Ub332 yrkande 2och 1994/95:Ub901 yrkande 16.3. VuxenutbildningRiksdagen har /beslutat geregeringen till känna att en översyn av vuxenutbildningsområdetär befogad (bet. 1993/94:UbU12, rskr. Regeringenframhåller nu i propositionen att behovet av vuxenutbildning --både ur arbetsmarknadssynpunkt och ur den enskildes synpunkt --och ett livslångt lärande samt förändringarna i samhälletunderstryker vikten av att en översyn avvuxenutbildningsområdet sker. Regeringen kommer i början av år1995 att fastställa direktiv för en vuxenutbildningsutredning.Översynen skall bl.a. ge underlag för att fastställavuxenutbildningens framtida inriktning och omfattning (prop. s.32).Finansieringsfrågor och kommunernas alltmer restriktivahållning till olika studieönskemål och till att betalainterkommunal ersättning tas upp i flera motioner.I motionerna 1994/95:A215 (m) yrkande 10 och 1994/95:Ub624(fp) yrkande 31 begärs förslag om uppbyggnad av personligautbildningskonton för finansiering av kompetensutveckling.Utskottet utgår från att finansieringsfrågor kommer att ingåi den översyn av vuxenutbildningen som regeringen aviserat.Utskottet är inte berett att tillmötesgå önskemål frånmotionärerna om förslag från regeringen om uppbyggnad avpersonliga utbildningskonton. Utskottet avstyrker såledesmotionerna 1994/95:Ub624 yrkande 31 och 1994/95:A215 yrkande10.I motion 1994/95:Ub901 (m) yrkande 14 framhållsnödvändigheten av att se över reglerna för kommunernasansvar vad gäller att erbjuda vuxna utbildning. I motion1994/95:Ub306 (m) begärs förslag som gör det möjligt för densom har en tidigare gymnasial utbildning att komplettera dennamed adekvat yrkesutbildning. I motion 1994/95:Ub362 (s)framhålls att allt fler elever får problem med sina yrkesvalnär den egna kommunen inte vill bekosta utbildningar i andrakommuner. Enligt motion 1994/95:Ub344 (c) bör skollagenomprövas så att det klart framgår vem som harbetalningsansvaret för de utbildningar för vilka kommunen inteär huvudman. Glasutbildningen i och tas upp imotion 1994/95:Ub371 (s). Det finns stora hinder för ungdomarsom sent bestämmer sig för utbildning inom ett hantverks- ellerkonsthantverksyrke. Har de redan en gymnasieutbildning, ärhemkommunerna ovilliga att stå för kostnaderna för ytterligareen sådan utbildning, heter det i motionen. Det är av stor viktatt alla hinder för en aktiv rekrytering undanröjs dåglasutbildningen måste bedömas som en riksangelägenhet och somen nordisk angelägenhet. Möjligheterna till att ta emotnordiska elever är redan tillgodosedda genom statens försorg.Det måste enligt motionärerna skapas bättre möjligheter försvenska elever att genomgå glasutbildning eftergymnasieutbildning.Utskottet har tidigare -- bl.a. i bet.1993/94:UbU7 -- behandlat problemen med att rekrytera tillgymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning i komvux,när hemkommunen är ovillig att betala ersättning till denanordnande kommunen. Utskottet har därvid ansett att det ärangeläget att problemen får en lösning, inte bara i depresumtiva elevernas intresse utan också för att förhindra attutbildningar av riksintresse försvinner av ekonomiska skäl.Bland annat mot bakgrund härav ser utskottet medtillfredsställelse på att regeringen nu avser att göra enöversyn av vuxenutbildningen. Utskottet vill dock åter peka pådet angelägna i att utbildningar av riksintresse, t.ex.glasutbildningen i och , inte försvinner avekonomiska skäl. Utskottet vill i detta sammanhang också pekapå att utredningen om kvalificerad eftergymnasial utbildning(dir. 1994:36) enligt sina direktiv bl.a. skall behandlatillträdesfrågor när det gäller påbyggnadsutbildningar inomkomvux med anledning av att antagning till en utbildning i enannan kommun beror på om hemkommunen vill betala. Enligt vadutskottet har erfarit beräknas denna utredning vara klar . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1994/95:Ub306, 1994/95:Ub344, 1994/95:Ub362, 1994/95:Ub371 och1994/95:Ub901 yrkande 14.Enligt motion 1994/95:Ub315 (fp) yrkandena 13 och 14 bör detvara möjligt att avbryta gymnasiestudierna och inom ramen förde tre åren läsa vidare vid t.ex. komvux. De tre åren igymnasieskolan, inte minst i de yrkesförberedande programmen,skulle kunna utnyttjas mer flexibelt, studier ochyrkespraktik varvas och utbildningen organiseras i moduler.Den som av olika anledningar föredrar kortare studietid itonåren skall kunna komma tillbaka och läsa vidare. Ettfördjupat samarbete mellan ungdomsgymnasiet och komvux för attfinna former för en "gymnasiebank" bör behandlas i denaviserade översynen av vuxenutbildningen.Utskottet vill hänvisa till att den kursutformadegymnasieskolan som växer fram ger stora möjligheter tillflexibla studier, när det gäller t.ex. att studera ämnen iseparata kurser (etapper) och få dessa tillgodoräknade senare.Det finns också möjlighet att genomgå gymnasieskolan både påkortare och än de normala tre åren. Vidare finns,som utskottet tidigare framhållit, möjligheter att inom ramenför individuella program anordna flexibla lösningar föreleverna, t.ex. kombinationer av studier och yrkespraktik.Enligt utskottets uppfattning är syftet med yrkandena ihuvudsak tillgodosett, dels genom den ordning förgymnasieskolans organisation som håller på att växa fram,dels genom den översyn av vuxenutbildningen som utskottet haråberopat i det föregående. Något uttalande i frågan anserutskottet sålunda inte påkallat med anledning av de förevarandeyrkandena, varför de avstyrks.I motionerna 1994/95:A215 (m) yrkande 9 och 1994/95:Ub901 (m)yrkande 10 begärs förslag till en ny form av eftergymnasialakvalificerade yrkesutbildningar, som skyndsamt bör byggas upptill en omfattning av, i en första etapp, 20 000utbildningsplatser. Det har blivit alltmer uppenbart attformerna för och regelverken kring kvalificerad eftergymnasialutbildning behöver utvecklas. En särskild utredare fick av denförra regeringen uppdraget att utreda formerna för en sådanutbildning. Arbetet pågår, men av propositionen att döma räknarregeringen inte med att snabbt komma med förslag på dennapunkt. Arbetet med att åstadkomma en form av avanceradeftergymnasial utbildning som innehåller såväl yrkesutbildningsom teoretiska vidarestudier bör slutföras, hävdar motionären.En stor del av dessa utbildningar bör ges formen av samverkanmed företagen.Utskottet hänvisar till vad som i det föregående anförts omutredningen om kvalificerad eftergymnasial utbildning och attdenna beräknas vara klar . Utskottet finnerinte anledning att genom ett riksdagsuttalande föregripabehandlingen av utredningens förslag inom regeringskansliet.Utskottet avstyrker därmed motionerna 1994/95:Ub901 yrkande 10och 1994/95:A215 yrkande 9.Enligt motion 1994/95:Ub302 (c) behövs stöd tillnaturbruksskolor med skoglig inriktning. Motionärernaföreslår bl.a. en ettårig påbyggnadsutbildning.Utskottet avstyrker motionen med hänvisning till att frågorom påbyggnadsutbildningar utreds av den i det föregående nämndautredningen om kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningar.4. Översyn av lärarutbildningen m.m.Regeringen avser att göra en översyn av lärarutbildningen,som bl.a. skall ta upp rekryteringen till läraryrket,lärarutbildningens förhållande till utvecklingen i skolan,"seminarietraditionen" kontra "universitetstraditionen" och dendidaktiska forskningen (prop. s. 30). Regeringen framhåller attdet är angeläget att se över hur lärarnas kompetens förhållersig till de nya kraven bl.a. med utgångspunkt i den förändradelärarrollen. Inflytandet över fortbildningens innehåll ligger mer än tidigare hos kommunen och skolan, som beställerfortbildning hos en utbildningsanordnare, vanligen en högskola.Översynen bör studera hur denna förändring har påverkatfortbildningens innehåll, form och utbredning. Vidare bör inomramen för översynen överväganden om fortbildningsverksamhetenkopplas till de överväganden som gäller lärarens nya roll iskolan. Frågor som rör yrkesverksamma lärares möjligheter attvidareutbilda sig, att arbeta med didaktisk forskning m.m. börenligt regeringen också diskuteras i detta sammanhang.I motionerna 1994/95:Ub901 (m) yrkande 11 och 1994/95:Ub340(m) yrkande 11 framhålls bl.a. att en utredning börtillsättas med uppgift att analysera vilka krav som börställas på morgondagens lärare. Den snabbakunskapsutvecklingen, internationaliseringen m.m. gör attlärarrollen förändras och detta måste påverkalärarutbildningen.Inledningsvis har utskottet redovisat att regeringen avseratt göra en översyn av lärarutbildningen. Regeringen har ipropositionen bl.a. framhållit att det är angeläget att se överhur lärarnas kompetens förhåller sig till de nya kraven bl.a.med utgångspunkt i den förändrade lärarrollen. mening torde därmed det krav på analys som framförsav motionärerna tillgodoses. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 1994/95:Ub340 yrkande 11 och 1994/95:Ub901 yrkande11.Enligt motion 1994/95:Ub340 (m) yrkande 1 bör det finnasolika vägar till läraryrket. Det är av stor vikt att skolankan tillföras ny kompetens genom förekomsten av olika vägartill läraryrket, framhålls det i motionen. En lärarutbildning ienlighet med den tidigare regeringens förslag (prop.1991/92:75), där ämneskunskaperna kan studeras separat ochkompletteras med en praktisk-pedagogisk utbildning, är enligtmotionärerna ett utmärkt exempel. Det behövs dock flerokonventionella lösningar.Med hänvisning till den översyn av lärarutbildningen somregeringen avser att göra avstyrker utskottet yrkandet.Åtgärder för att söka nå en jämnare könsfördelning inomläraryrket föreslås i motion 1994/95:Ub340 (m) yrkande 5.Läraryrket och därmed lärarutbildningen måste bli attraktivtockså för manliga studenter.Utskottet kan av den redovisning som regeringen lämnat ipropositionen konstatera att rekryteringen tilllärarutbildningen kommer att tas upp i översynen avlärarutbildningen. Utskottet utgår från att frågan omkönsfördelningen inom lärarutbildningen kommer att belysas idet sammanhanget. Regeringen har förelagt riksdagenproposition 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och mäninom utbildningsområdet. Regeringen ställer upp som mål en jämnfördelning av kvinnliga och manliga studenter på allautbildningsområden inom den grundläggande högskoleutbildningen.Särskilt bör jämställdhetsarbetet intensifieras vad gällerlärarutbildningarna, heter det i propositionen.Med det anförda avstyrker utskottet yrkandet.I två motioner, 1994/95:Ub340 (m) yrkande 2 och 1994/95:Ub693(kds) yrkande 1, framförs behovet av någon form avlämplighetstest i samband med antagning tilllärarutbildning.Som utskottet nämnt ovan kommer enligt propositionenrekryteringsfrågor till lärarutbildning att tas upp i översynenav lärarutbildningen. Utskottet utgår från attantagningsvillkor kommer att diskuteras i det sammanhanget.Utskottet vill erinra om att frågan om studerandes lämplighetför planerad yrkesverksamhet och högskolornas möjligheter attavråda eller avskilja studerande från vissa utbildningartidigare behandlats utförligt av utskottet (bet. 1993/94:UbU16s. 12 f.). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /95:Ub340 yrkande 2 och 1994/95:Ub693 yrkande 1.Teknisk utbildning och utbildning inom informationsteknik(IT) i lärarutbildning tas upp i flera motioner. I motion1994/95:Ub340 (m) yrkande 3 framhålls att alla lärare behöveren god teknisk allmänbildning. I motionerna 1994/95:Ub368 (kds)yrkandena 8 och 1994/95:Ub693 (kds) yrkande 2 framhålls behovetav IT-utbildning för lärare. Även i motion 1994/95:Ub383 (c)yrkandena 1 och 2 framhålls att datatekniken ochinformationstekniken måste bli en naturlig del iundervisningen. En ökad vidareutbildning av lärare krävs och imotionen pekas på att systemet med utbildningsvikariat kananvändas för detta.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigtmed en god teknisk utbildning och utbildning inom IT ilärarutbildning och lärarfortbildning. Utskottet utgår från attdessa frågor kommer att vara en viktig del i översynen avlärarutbildningen. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /95:Ub340 yrkande 3, 1994/95:Ub368 yrkande 8,1994/95:Ub383 yrkandena 1 och 2 och 1994/95:Ub693 yrkande 2.Enligt motion 1994/95:Ub693 (kds) yrkandena 3 och 4 börpraktikdelen i lärarutbildningen utökas och genomföraskontinuerligt . Vidare bör det enligtmotionen vara bättre överensstämmelse mellan lärarutbildningenoch den verkliga skolorganisationen när det gällerstadieindelningen på grundskolan.Det ankommer inte på att närmare ange hurlärarutbildningens olika moment skall inordnas i utbildningeneller närmare bestämma innehållet i desamma. Såväl riksdag somregering måste kunna utgå från att ansvariga myndigheter sertill att utbildningen svarar mot de krav och de mål för skolansverksamhet som statsmakterna ställt upp. Utskottet avstyrkerdärför motion 1994/95:Ub693 yrkandena 3 och 4.I motion 1994/95:Ub326 (s) yrkande 2 anförs att det iöversynen av lärarutbildningen bör riktas särskilduppmärksamhet på den specialpedagogiska utbildningen.Utskottet vill vad avser den specialpedagogiska utbildningenhänvisa till den aviserade översynen av lärarutbildningen.Utskottet utgår därvid från att den aktuella frågan kommer attbelysas av utredningen. Utskottet avstyrker därför motion1994/95:Ub326 yrkande 2.Flera motioner tar upp frågor om lärarnas fortbildning.Lärarnas fort- och vidareutbildning bör vara en viktig del iöversynen av lärarutbildningen enligt motion 1994/95:Ub330(fp).