bet · GI01FiU19 · 1995-05-30 00:00:00 — beträffande anslag till Generellt statsbidrag tilllandstingatt med anledning avproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkande 15till Generellt statsbidrag till landsting för budgetåret1995/96 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på7 ,18. beträffande anslag till Särskilda insatser för vissakommuner och landstingatt med bifall tillproposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1 yrkande 16och med avslag på motion1994/95:Fi37 yrkandena 11 och 12till Särskilda insatser för vissa kommuner och landstingför /96 under sjunde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på 1 ,19. beträffande översyn av kommunallagens ekonomikapitelatt avslår motion1994/95:Fi37 yrkande 4,res. 28 (v)20. beträffande tvångsförvaltningatt avslår motionerna1994/95:Fi32 yrkande 14 och1994/95:Fi37 yrkande 3,res. 29 (fp)res. 30 (v)21. beträffande redovisningatt avslår motionerna1994/95:Fi41 och1994/95:Fi307 yrkande 3,22. beträffande omprövning och förnyelse av offentligförvaltningatt avslår motionerna1994/95:Fi32 yrkande 13,1994/95:Fi36 yrkande 2,1994/95:Fi37 yrkande 15,1994/95:Fi40 yrkandena 8--11,1994/95:Fi42,1994/95:Fi307 yrkande 2,1994/95:Fi308 yrkande 2,1994/95:N273 yrkande 5 i denna del och1994/95:N298 yrkande 2,res. 31 (m)res. 32 (fp)res. 33 (v)23. beträffande fastighetsbeskattningatt avslår motionerna1994/95:Fi35 yrkande 5,1994/95:Fi37 yrkande 14,1994/95:Fi303,1994/95:Fi304,1994/95:Fi305,1994/95:Fi309,1994/95:Sk341 yrkandena 24 och 25 samt1994/95:Sk349 yrkande 14.res. 34 (v)res. 35 (mp)res. 36 (kds)den 30 maj 1995På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit:Jan (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochKarin (). Den kommunala sektorns utveckling och ekonomiska utrymme(mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDen kommunala sektorns utveckling och ekonomiska utrymmebörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "yrkande 5"bort ha följande lydelse:Utskottet kan i långa stycken dela den bedömning somregeringen gör av den kommunala sektorns situation ochfinansiella utveckling . Denna beskrivning avden kommunala verkligheten skiljer sig dock drastiskt från vadSocialdemokraterna sade under den föregående mandatperioden ochunder valrörelsen . Då gavs väljarna intrycket att desamhällsekonomiskt nödvändiga indragningarna gentemotkommunsektorn skulle återtas eller i vart fall inte fortsättamed ytterligare begränsningar eller indragningar.Utskottet vill peka på att stora krav kommeratt ställas på det finansiella sparandet i kommunsektorn medhänsyn inte minst till pensionsskuldens tillväxt. För att klaraekonomin under dessa år krävs också att det omfattandeförnyelse- och besparingsarbete som bedrivits ikommuner och landsting får fortsätta och inte hämmas avregleringar och konkurrensbegränsningar. Det kommunalaförändringsarbetet har gett utslag i betydandeproduktivitetsförbättringar. En fortsatt stark omprövning ochgod utveckling av produktiviteten är enligt utskottets meninghelt nödvändig för att kommunerna och landstingen skall klara denärmaste årens ekonomiska utmaningar.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionFi36 (m) yrkande 1. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymmeatt riksdagendels med bifall till motion 1994/95:Fi36 yrkande 1 ochmed avslag på proposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1yrkande 9 samt motionerna1994/95:Fi32 yrkande 10 i denna del,1994/95:Fi33 yrkande 6,1994/95:Fi37 yrkandena 1, 2 och 5,1994/95:Fi216 yrkande 25,1994/95:Fi218 yrkande 10 och1994/95:So485 yrkande 5 godkänner vad utskottet anfört och somsin mening ger regeringen detta till känna,dels beslutar lägga regeringens skrivelse 1994/95:220 tillhandlingarna,2. Den kommunala sektorns utveckling och ekonomiska utrymme(mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDen kommunala sektorns utveckling och ekonomiska utrymmebörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "yrkande 5"bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att den beskrivning av situationen i denkommunala sektorn som den socialdemokratiska regeringen nupresenterar avviker mycket starkt från den agitation somutvecklades under oppositionsåren och i förra årets valrörelse.Mot bakgrund av det underlag som presenteras i propositionenanser utskottet att statsbidragen ligger på en rimlig nivå. Denekonomiska innebörden stämmer också väl överens med de beskedsom den föregående regeringen lämnade i anslutning tillNathalieplanen, dvs. att kommunernas utgifter skulle vara realtoförändrade under resten av 90-talet.Det som enligt utskottet gör situationen bekymmersam förkommunerna är inte minst det tvärstopp för denkommunala förnyelsen som socialdemokraterna står för på såvälriksplanet som ute i den kommunala världen. Denna kursomläggninginnebär risk för att den gynnsamma produktivitetsutveckling somhar kunnat registreras riskerar att brytas.Effekten av detta är i sin tur att medborgarna får ut mindreoch/eller sämre verksamhet för sina skattepengar.Bedömningen av kommunernas ekonomi och därmed statsbidragensstorlek bygger på att den ekonomiska politikeni övrigt förs så som föreslås i motion Fi32 (fp).Med hänvisning till vad utskottet här anfört tillstyrks motionFi32 (fp) yrkande 10 i denna del och avstyrks övrigamotionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymmeatt riksdagendels med bifall till motion Fi32 yrkande 10 i denna deloch med avslag på proposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1yrkande 9 samt motionerna 1994/95:Fi33 yrkande 6,1994/95:Fi36 yrkande 1,1994/95:Fi37 yrkandena 1, 2 och 5,1994/95:Fi216 yrkande 25, Fi218 yrkande 10 och So485yrkande 5 godkänner vad utskottet anfört och som sin mening gerregeringen detta till känna,dels beslutar lägga regeringens skrivelse 1994/95:220 tillhandlingarna,3. Den kommunala sektorns utveckling och ekonomiska utrymme(mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDen kommunala sektorns utveckling och ekonomiska utrymmebörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "yrkande 5"bort ha följande lydelse:Utskottet delar det som sägs i motion Fi37 (v) om attkommunsektorn skall tillföras ytterligare resurser och att dendessutom skall ha del i en förväntad ekonomisk tillväxt.Kommuner och landsting måste få möjlighet att ta sin del avansvaret för att inte öka arbetslösheten. Totalt sett bör därförkommunsektorn förstärkas med genom enriktad sänkning av arbetsgivaravgiften med ca 3 procentenheter.Utskottet ser planerna på att banta den offentliga sektorn somett led i den pågående EMU-processen. Att tvinga framnedskärningar i kommuner och landsting på ett sätt som föreslåsi propositionen medför en direkt kvinnofientlig politik.Dessutom minskar inte de samhällsekonomiska kostnaderna närkommunerna och landstingen skär ner på sin personalstyrka.Alternativet är att i stället bryta den negativa utvecklingeni kommunernas och landstingens ekonomi. Alla tillgängliga medelbör sättas in för att bevara välfärdens kärnverksamheter. Det ärenligt utskottets mening nödvändigt för att klara såväl densociala välfärden som den svenska ekonomin. Ett led i detta äratt kommunsektorn måste kompenseras för de direkta och indirektakonsekvenserna av statliga beslut som påverkar deras ekonomi.Utskottet avvisar också bestämt alla tankar på att kommuner ochlandsting skall underordna sig ett utgiftstak. Varje kommunoch landsting måste få bestämma sina utgifter och inkomster. Detkan enligt utskottet bli nödvändigt i vissa kommuner ochlandsting med en skattehöjning för att klara behoven inom vård,omsorg och skola.Med hänvisning till vad utskottet anfört tillstyrks motionFi37 (v) yrkandena 1, 2 och 5. Övriga motionsyrkandenavstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymmeatt riksdagendels med bifall till motion Fi37 yrkandena 1,2 och 5 ochmed avslag på proposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1yrkande 9 samt motionerna1994/95:Fi32 yrkande 10 i denna del, 1994/95:Fi33 yrkande 6,1994/95:Fi36 yrkande 1, 1994/95:Fi216 yrkande 25,1994/95:218 yrkande 10 och 1994/95:So485 yrkande 5godkänner vad utskottet anfört och som sin mening ger regeringendetta till känna,dels beslutar lägga regeringens skrivelse 1994/95:220 tillhandlingarna,4. Den kommunala sektorns utveckling och ekonomiska utrymme(mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDen kommunala sektorns utveckling och ekonomiska utrymmebörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "yrkande 5"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det av fundamental betydelse attden samlade offentliga sektorn anpassas till vad detsamhällsekonomiska utrymmet medger. måste hänsyn tastill nyckelområden inom den offentliga verksamheten. Utrymmetför ytterligare besparingar inom vården och omsorgen måste ansesobefintliga. Det krävs tvärtom ökade resurser för att kvalitetenskall kunna garanteras.Utskottet delar den uppfattning som förs fram avKristdemokraterna att kommunsektorn bör förstärkas med7--i förhållande till den av regeringenföreslagna nivån. Dessa resurser skall främst användas till vårdoch omsorg för de äldre. Ett särskilt bidrag på totalt4,bör således avsättas till kommuner ochlandsting för detta ändamål.Insatserna bör finansieras bl.a. genom att höjningen avegenavgiften begränsas till fram till år 1998och genom att den breddade fastighetsskatten för kommersiellalokaler och industrilokaler skall användas för en skatteväxlingtill kommunsektorn.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi216 (kds)yrkande 25 och avstyrker övriga motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymmeatt riksdagendels med bifall till motion 1994/95:Fi216 yrkande 25 ochmed avslag på proposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1yrkande 9 samt motionerna 1994/95:Fi32 yrkande 10 i denna del,1994/95:Fi33 yrkande 6,1994/95:Fi36 yrkande 1,1994/95:Fi37 yrkandena 1, 2 och 5,1994/95:Fi218 yrkande 10 och1994/95:So485 yrkande 5godkänner vad utskottet anfört och som sin mening ger regeringendetta till känna,dels beslutar lägga regeringens skrivelse 1994/95:220 tillhandlingarna,5. Åtgärder mot kommunala skattehöjningar (mom. 2), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenÅtgärder mot kommunala skattehöjningar börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "yrkande 8" bort ha följande lydelse:Utskottet anser det angeläget att konkreta åtgärder vidtas föratt motverka och förhindra kommunalskattehöjningar. Avsaknadenav sådana förslag i propositionen ter sig anmärkningsvärd motbakgrund av regeringens uttalande att kommande skattehöjningarskulle innebära ett hot mot möjligheterna att komma till rättamed ekonomiska situation och skärpa kraven påutgiftsminskningen i statsbudgeten. I likhet med vad somföreslås i motion Fi36 (m) förordar utskottet att enspärr mot sådana höjningar införs i samband med utbetalningen avkommunalskattemedel för . Reglerna bör ges en sådanutformning att kommuner och landsting som beslutar om en höjdutdebitering genom en ändrad neutraliseringsavgift i praktikenendast får behålla en mindre del av de skatteintäkter somhöjningen leder till. Utskottet tillstyrker motion Fi36 (m)yrkande 7. Motion Sk328 yrkande 8 är med dettaställningstagande tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande åtgärder mot kommunala skattehöjningaratt med bifall till motion 1994/95:Fi36 yrkande 7och med anledning av motion 1994/95:Sk328 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Åtgärder mot kommunala skattehöjningar (mom. 2,motiveringen)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenÅtgärder mot kommunala skattehöjningar börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "en sistahandsåtgärd" bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen uttalaratt utrymmet för kommunala skattehöjningar är ytterst begränsat.Utskottet delar denna uppfattning. Kommunsektorn har undersenare år utsatts för ett mycket starkt omvandlingstryck, vilketi sin tur gjort det nödvändigt att inleda ett omfattandeförändringsarbete.Det som gör situationen bekymmersam för kommunerna ochlandstingen är att Socialdemokraterna på såväl riksplanet somden kommunala nivån satt ett tvärstopp för den kommunalaförnyelsen. Denna kursomläggning är förödande förproduktiviteten och därmed för möjligheterna att inom givnaekonomiska ramar garantera en god kvalitet inom vården, omsorgenoch utbildningen. Utvecklingen efter valet visar att förmånga socialdemokratiskt styrda kommuner och landsting harskattehöjning varit en förstahandsåtgärd. Trots regeringensförmaningar finns med den förda politiken alltså stora riskerför kommunalskattehöjningar. Det är därför enligt utskottetmycket angeläget att förändringsarbetet får fortsätta, och attskattehöjningen inte används som ersättning för effektivisering,förnyelse och god hushållning.7. Ekonomiska regleringar mellan staten och kommuner ochlandsting (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenEkonomiska regleringar mellan staten och kommuner ochlandsting börjar med "Utskottet vill" och slutar med"framlagda lagförslaget" bort ha följande lydelse:För år 1995 kan skatteinkomsterna beräknas minska med ca1 miljard kronor. Utskottet avvisar bestämt den kraftigaförsvagning av kommunsektorn som förslaget om uteblivenkompensation för egenavgifterna innebär. Enligt beräkningar kandenna försvagning motsvara iminskat ekonomiskt utrymme för kommuner och landsting.Enligt utskottets mening måste kommunsektorn kompenseras försåväl verksamhetsförändringar som skatteunderlagsförändringar isamband med att statsmakterna tar beslut som påverkar kommuneroch landsting. Den s.k. finansieringsprincipen måste -- ienlighet med vad som anförs i motion Fi306 (m) -- tillämpasfullt ut. Det kan ske antingen i samband med att detskattefinansierade utrymmet fastställs eller i samband med denekonomiska regleringen mot kommunsektorn. Motion Fi306 (m)tillstyrks således av utskottet.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande ekonomiska regleringar mellan staten ochkommuner och landsting år 1995att riksdagendels med bifall till motion 1994/95:Fi306 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,dels antar det i proposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1yrkande 8 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1994:961) med särskilda bestämmelser om utbetalning avskattemedel ,8. Riktlinjer för och lagreglering av ett nytt bidrags- ochutjämningssystem (mom. 6), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenInledning på s. 19 börjar med "Innan utskottet" och pås. 22 slutar med "lagt fram" bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenRiktlinjer för och lagreglering av ett nytt bidrags- ochutjämningssystem börjar med "vill" och slutarmed "yrkande 1" bort ha följande lydelse:Utskottet avvisar regeringens förslag till nytt bidrags- ochutjämningssystem byggt på s.k. inomkommunal utjämning avskillnader i skattekraft och kostnadsbetingelser. Ett av defrämsta skälen för det förslag som lagts fram av denparlamentariska beredningens majoritet och av regeringen är attalla kommuner skall omfattas av ett nytt utjämningssystem föratt därigenom möjliggöra reglering av ekonomiska relationermellan stat och kommun.Detta är enligt utskottets mening en felsyn. Ekonomiskaregleringar kan med fördel liksom ske genom den s.k.neutraliseringsavgiften i samband med utbetalning avkommunalskattemedel. Ett statsbidragssystem till kommunsektornskall självfallet liksom det gällande omfatta allakommuner och landsting. Bidragen utgår efter behov, vilketinnebär att kommuner och landsting som för sina uppgifter har entillräcklig egen skattekraft ej skall ha några bidrag. Attfinansiera tillskotten är självklart en statlig uppgift och kanenligt grundlagen inte åvila kommunerna själva genom indragningav de medel som av dessa uttaxeras för skötseln av respektivekommuns egna uppgifter.Utskottet presenterar längre fram riktlinjer för hur enlångsiktigt hållbar lösning skulle kunna utformas genom enöversyn av bl.a. vilka uppgifter som bör ha en nationellfinansiering och vilka uppgifter som kommunerna genomkommunalskatten bör svara för.På kort sikt bör enligt utskottet dagens skattekraftsutjämningvia statsbidrag för kommunerna behållas. Motsvarande system börinföras för landstingen. Kostnadsutjämningen bör dock förändrasoch byggas upp med standardfaktorer i enlighet med regeringensförslag. Framräknade strukturkostnadsindex för enskilda kommuneroch landsting kan i enlighet med dagens system påverkagrundgarantierna i inkomstutjämningen som tillägg eller avdrag.En enskild kommun eller ett landsting med skattekraft övergarantinivån får självfallet som utskottet redan framhållitinget statsbidrag. I motion Fi36 (m) presenteras även ettförslag till förändring av incitamentsstrukturen istatsbidragssystemet. Förslaget innebär att en kommun helt fårbehålla resp. bära relativa förändringar kortsiktigt i den egnaskattekraften. En fördel med en sådan ordning är att inga s.k.pomperipossaeffekter uppstår trots en hög utjämningsgrad istatsbidragssystemet. Förslaget gör det sålunda möjligt attförena en hög utjämningsgrad med önskemålet om goda ekonomiskaincitament för alla kommuner att öka sin egen skattekraft ochdärmed bidra till en ekonomisk tillväxt. Regeringen bör såledesutarbeta ett nytt förslag till bidrags- och utjämningssystem.Utskottet utgår från att denna lösning prövas i regeringensfortsatta beredningsarbete kring hur det revideradestatsbidragssystemet skall utformas i detalj.En viktig utgångspunkt i relationerna mellan stat och kommunmåste vara att staten respekterar den kommunalabeskattningsrätten. Såsom framgår av det yttrande från Lagrådetsom utskottet låtit inhämta strider den i propositionenföreslagna ordningen mot vad som i regeringsformen anges omändamålet med den kommunala beskattningen. Regeringen skallåterkomma till med ett nytt lagförslag i enlighet medav utskottet ovan anförda riktlinjer i sådan tid att det kanvara i kraft fr.o.m. . Innan det föreläggsriksdagen bör det nya lagförslaget prövas av Lagrådet.Med det anförda tillstyrks motion Fi36 (m) yrkandena 3--6 ochavstyrks övriga motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande riktlinjer för och lagreglering av ett nyttbidrags- och utjämningssystematt riksdagendels med bifall till motion 1994/95:Fi36 yrkandena 3--5och med avslag på proposition 1994/95:150 bilaga 7 punkt 1yrkande 10 och motionerna 1994/95:Fi32 yrkande 10 i denna del,1994/95:Fi37 yrkandena 6 och 7 i denna del, 1994/95:Fi39,1994/95:Fi50, 1994/95:Fi307 yrkande 1 och 1994/95:Fi308yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört om riktlinjer för ettnytt bidrags- och utjämningssystem och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,dels avslår de i proposition 1994/95:150 bilaga 7punkt 1 yrkandena 1--3, 6 och 7 framlagda lagförslagen,9. Riktlinjer för och lagreglering av ett nytt bidrags- ochutjämningssystem (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenRiktlinjer för och lagreglering av ett nytt bidrags- ochutjämningssystem börjar med "vill" och slutarmed "yrkande 1" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som i propositionen sägs om atthuvudsyftet med ett nytt bidrags- och utjämningssystem bör varaatt skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommunerresp. En långtgående utjämning av skillnader ibeskattningsbara inkomster och strukturellt betingadekostnadsskillnader bör således ske. Utskottet förordaremellertid att inkomstutjämningen sätts till i stället för95 % eftersom det är viktigt att den stora sektor som kommuneroch landsting utgör måste ha egna incitament att bidra till denekonomiska tillväxten. Utjämningssystemet måste också ges enkonstruktion som är långsiktigt hållbar och inte beroende avnivån på de statliga bidragen. Utjämningssystemet bör vidareomfatta samtliga kommuner och landsting samt ha en likartaduppbyggnad för såväl kommuner som landsting. Utskottetåterkommer senare till frågan om införanderegler.I samband med beredningen av propositionen har frågan omgrundlagsenligheten av den lagtekniska lösning som förordas ipropositionen aktualiserats. Mot bakgrund av de synpunkter somLagrådet och anfört om en alternativutformning bör man enligt utskottet välja en annanlagstiftningsteknik för att uppnå det eftersträvade syftet medett nytt system. Regeringen bör således återkomma till riksdagenmed ett nytt lagförslag i sådan tid att det kan vara i kraftfr.o.m. Innan det föreläggs bördet nya lagförslaget prövas av Lagrådet.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi32 (fp)yrkande 10 i denna del. Övriga motionsyrkanden avstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande riktlinjer för och lagreglering av ett nyttbidrags- och utjämningssystematt riksdagendels med bifall till motion 1994/95:Fi32 yrkande 10 idenna del och med anledning av proposition 1994/95:150 bilaga 7punkt 1 yrkande 10 och med avslag på motionerna 1994/95:Fi36yrkandena 3--5, 1994/95:Fi37 yrkandena 6 och 7 i denna del,1994/95:Fi39, 1994/95:Fi50, 1994/95:Fi307 yrkande 1 och1994/95:Fi308 yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört omriktlinjer för ett nytt bidrags- och utjämningssystem och somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,dels avslår de i proposition 1994/95:150 bilaga 7punkt 1 yrkandena 1--3, 6 och 7 framlagda lagförslagen,10. Riktlinjer för och lagreglering av ett nytt bidrags- ochutjämningssystem (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenRiktlinjer för och lagreglering av ett nytt bidrags- ochutjämningssystem börjar med "vill" och slutarmed "yrkande 1" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som i propositionen sägs om atthuvudsyftet med ett nytt bidrags- och utjämningssystem skallvara att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för allakommuner och landsting. Utjämningssystemet måste vidare omfattasamtliga kommuner och landsting och ha en konstruktion som ärlångsiktigt hållbar. Utskottet återkommer senare till frågan omövergångstiden till ett nytt system.I samband med beredningen av propositionen har frågan omgrundlagsenligheten av den lagtekniska lösning som förordas ipropositionen aktualiserats. Mot bakgrund av de synpunkter somkonstitutionsutskottet anfört om en alternativ utformning börman enligt utskottet i första hand välja annanlagstiftningsteknik för att uppnå de utjämningseffekter som detnu föreliggande förslaget eftersträvar. Regeringen bör såledesåterkomma till med ett nytt lagförslag i sådan tid attdet kan vara i kraft fr.o.m. den 1 januari 1996.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi37 (v)yrkandena 6 och 7 i denna del. Därmed avstyrks också övrigamotionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande riktlinjer för och lagreglering av ett nyttbidrags- och utjämningssystematt riksdagendels med bifall till motion 1994/95:Fi37 yrkandena 6 och7 i denna del samt med anledning av proposition 1994/95:150bilaga 7 punkt 1 yrkande 10 och med avslag på motionerna1994/95:Fi32 yrkande 10 i denna del, 1994/95:Fi36yrkandena 3--5, 1994/95:Fi39, 1994/95:Fi50, 1994/95:Fi307yrkande 1 och 1994/95:Fi308 yrkande 1 godkänner vad utskottetanfört om riktlinjer för ett nytt bidrags- och utjämningssystemoch som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,dels avslår de i proposition 1994/95:150 bilaga 7punkt 1 yrkandena 1--3, 6 och 7 framlagda lagförslagen,11.