bet · GI01KrU26 · 1995-05-04 00:00:00 — I motionenframhålls att det kan komma att bli nödvändigt att tillföraprogramföretagen resurser utöver vad regeringen föreslagit föråren 1997 och 1998 (yrkande 3 delvis).I motion K417 (c) framhålls att inga avgörande förändringar avde ekonomiska villkoren bör göras utan att konsekvenserna för deberörda public service-företagen och mediemarknaden i stort harredovisats (yrkande 3). Motionsyrkandet syftar på hela denangivna perioden --1998. Motionärerna anser att det ankommerpå regeringen att efter den beredning som föreslås i ett annatyrkande i motionen -- som redovisats i det föregående --återkomma till med förslag beträffande de ekonomiskavillkoren för public service-verksamheten.Motionärerna bakom motion Kr205 (mp) avstyrker regeringensförslag och uttalar att public service-företagen inte bördrabbas av nedskärningar (yrkande 16 delvis).Utskottet vill inledningsvis erinra om att -- som nämnts i detföregående -- riksdagsbeslut innebar dels att ettrationaliseringskrav ställdes på de tre publicservice-företagen, dels att de tilldelades särskildareformmedel. Företagen har därefter vidtagit åtgärder för attminska kostnaderna, rationalisera verksamheten och ökaproduktionen.Utskottets överväganden har lett till slutsatsen att det inomprogramföretagen bör finnas utrymme för ytterligarerationalisering och effektivisering av verksamheten. Att så ärfallet vinner stöd av uppgifter som lämnats av programföretagen.Utskottet anser att det är fullt möjligt för programföretagenatt även med en besparing av den storlek som regeringenföreslagit uppfylla de krav som det nuvarande publicservice-uppdraget ställer. Genom en sådan besparing minskarbelastningen på rundradiokontot, vilket innebär att det bör varamöjligt att undvika eller begränsa höjningen av TV-avgiften ävenom koncessionsavgiften från tillförs statskassan. Utskottetåterkommer i det följande till frågor som rörkoncessionsavgiften och TV-avgiften. Vidare kommer utskottet iett senare avsnitt i detta betänkande att behandla frågor somrör besparingen och distriktsproduktionen m.m. vid SVT.Utskottet godtar således regeringens förslag till besparing.Resultatet av den av utskottet förordade beredningen bör inteavvaktas. Utskottet delar även regeringens uppfattning att denföreslagna besparingen om skall fördelas så jämnt sommöjligt över den aktuella perioden, dvs. tiden den 1 juli1995--. Som anförts i det föregående berörsinte värdesäkringen enligt det särskilda kompensationsindexet,det s.k. SR-indexet. Utskottet vill tillägga att denfinansieringsform som gäller för public service-företagen --även med hänsyn tagen till den nu föreslagna besparingen --innebär en större säkerhet för de tre programföretagen än vadsom gäller för finansieringen av kommersiella radio- ochTV-kanaler.I enlighet med det anförda tillstyrker utskottet regeringensövergripande förslag till besparing och avstyrker motionernaKr205 yrkande 16 i motsvarande del, K417 yrkande 3 och K418yrkande 3 i motsvarande del.I två motionsförslag behandlas medelsberäkningen förkalenderåren 1995 och 1996 för de tre programföretagen ochSveriges Radios utlandsprogramverksamhet.I motion K418 (fp) föreslås för en neddragning av medelsberäkningen förprogramföretagen som är hälften så stor som den regeringenföreslagit (yrkande 3 delvis).Motionärerna bakom motion K417 (c) motsätter sig regeringensförslag till medelsberäkning för . Motionen syftar äventill att skall avslå regeringens förslag tillmedelsberäkning för (yrkande 4). Som angetts i detföregående anser motionärerna att de ekonomiska villkoren förföretagen bör övervägas i den beredning som föreslås i ett annatyrkande i samma motion.I motion Kr205 (mp) avstyrks regeringens förslag tillmedelsberäkning . Förslaget i motionensyftar till att programföretagen inte skall drabbas av någonnedskärning (yrkande 16 delvis).I linje med utskottets ställningstagande i det föregående tillregeringens besparingsförslag tillstyrker utskottet denmedelsberäkning som regeringen föreslagit för programföretagenoch Radio . Det anförda innebär attmotionerna Kr205 yrkande 16 i denna del, K417 yrkande 4 och K418yrkande 3 i denna del avstyrks.1992 års riksdagsbeslut om den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten innebär -- som redovisats i det föregående --bl.a. att tillgängliga medel fördelas enligt en s.k.fördelningsnyckel till SVT, till SR och 4,till UR. Om programbolagen kommer överens om att fördelaansvaret för olika gemensamma funktioner emellan sig har demöjlighet att justera medelsfördelningen (prop. 1991/92:140 s.81, bet. 1991/92:KrU28 s. 41, rskr. 1991/92:329).I en motion, nämligen motion Kr264 (kds), föreslås att enannan fördelning av besparingarna bör övervägas inför nästabudgetår. Motionärerna anför att det kan vara svårare atteffektivisera för radion än för televisionen (yrkande 12).Enligt utskottets uppfattning finns det -- vid fördelningen avbesparingen -- inte anledning att frångå den fördelningsnyckelsom gäller vid medelsberäkningen för de tre programföretagen.Utskottet är således inte berett att föreslå att göraen förändring i detta hänseende. Motionsyrkandet avstyrks.Regeringens förslag till ändring av lagen (1992:72) omkoncessionsavgift på televisionens område behandlas i tvåmotionsyrkanden. Förslaget som innebär att TV 4:skoncessionsavgift skall överföras till statskassan i stället förtill rundradiokontot avstyrks i yrkande 5 i motion K417 (c).I motion Kr244 (m) anförs att regeringens förslag är rimligt.Uppenbarligen av förbiseende yrkas dock även i denna motionavslag på förslaget.Radio- och fastställde att den fastadelen av koncessionsavgift skulle uppgå till 4,44miljoner kronor . Verket har fastställtden rörliga delen av koncessionsavgiften till ca 166,4miljoner kronor. Sammanlagt innebär det att TV 4:skoncessionsavgift uppgår till ca 219,7 miljoner kronor.Som en konsekvens av utskottets ställningstagande tillbesparing på public service-verksamheten och med hänvisning tillatt belastningen på rundradiokontot genom besparingen minskargodtar utskottet även regeringens förslag att tillförastatskassan koncessionsavgift. Utskottet anser såledesatt bör besluta om ändring av lagen (1992:72) omkoncessionsavgift på televisionens område. Lagändringen bör --med avvikelse från vad som anges i propositionens lagförslag --träda i kraft . Det anförda innebär såledesatt motionerna Kr244 och K417 yrkande 5 avstyrks.Regeringens förslag att TV-avgiften skall höjas behandlas itvå motionsyrkanden.I motion K417 (c) yrkas avslag på regeringens förslag.Motionärerna anser att frågan om TV-avgiftens storleklångsiktigt bör bedömas i samband med den beredning av publicservice-verksamheten som också föreslås i motionen och somutskottet behandlat i det föregående (yrkande 6).I motion Kr244 (m) avvisas regeringens förslag till höjning avTV-avgiften. Uppenbarligen av förbiseende har motionärerna dockyrkat avslag på den lag som behandlats i det föregående istället för på det här behandlade lagförslaget.I yrkande 16 i motion Kr265 (v) föreslås att TV-avgiften skallökas med per kvartal (till370 kronor/kvartal) samt med ytterligare per kvartalunder (till /kvartal).Utskottet gör bedömningen att det även med oförändradTV-avgift för senare hälften av kommer att finnas etticke obetydligt överskott på rundradiokontot. Någon höjning avTV-avgiften behöver därför inte göras för andra halvåret 1995.Den av regeringen föreslagna höjningen med per kvartalför leder enligt utskottets bedömning till attresultatet på rundradiokontot med stor sannolikhet blir klartpositivt. Det finns därför inte anledning att -- sommotionärerna bakom motion Kr265 föreslår -- mer än fördubblaökningen av avgiften.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker regeringensförslag till ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift ochavstyrker motionerna Kr265 yrkande 16 och K417 yrkande 6.Sveriges Televisions distriktsproduktion m.m.Utskottet behandlar i detta avsnitt frågor som rörnyhetsredaktionerna vid SVT samt frågor omdistriktsproduktionen m.m. vid företaget. Denna behandlingsker med utgångspunkt dels i en motion, dels i en skrivelse frånSVT.Inledningsvis erinrar utskottet om att avtalet mellan statenoch SVT reglerar bl.a. övergripande organisationsfrågor vidföretaget såsom den regionala indelningen, kanalstrukturen, denregionala produktionen m.m. (8 §). Bl.a. stadgas att SVT skallha en distriktsorganisation (9 §). Vidare skall företaget haseparata nyhetsredaktioner för de två kanalerna. Regionalanyhetssändningar skall förekomma i minst samma utsträckning somunder (10 §). Enligt 12 § skall minst 40 %av allmänproduktionen i SVT:s rikssändningar produceras utanförStockholm. Sändningarna skall koncentreras till en kanal.I SVT:s skrivelse till utskottet tas upp frågor om företagetsorganisation m.m. I sammanfattning innehåller skrivelsenföljande.En beskrivning lämnas av SVT:s möjligheter att uppnå den avregeringen föreslagna besparingen (som anges till 350 miljonerkronor prisläge) dels i en strukturellt nyorganisation, dels i en oförändrad organisation.Ett beslut av föranleder programföretaget attpåkalla förhandlingar om ändringar i avtalet. De önskadeförändringarna rör företagets inre organisation. SVT föreslårdels att kravet i 10 § att företaget skall ha två separatanyhetsredaktioner skall upphävas, dels att kravet i 12 § attsändningarna av distriktsproducerade program skall koncentrerastill en kanal skall utgå. Till viss del skulle man kunna hävda-- anförs det i skrivelsen -- att de förslag som SVT avser läggafram kan rymmas inom ramen för nuvarande avtal. SVT:s styrelsehar dock, eftersom förslagen har en sådan principiell ochallmängiltig vikt, velat underställa kulturutskottet frågan förbehandling.Av besparingen (prisläge) kan105 sparas inom ramen för den nuvarandeföretagsorganisationen. Ytterligare kanfrigöras om de avtalsmässiga bindningarna i fråga omnyhetsorganisationen och kanalstrukturen upphör. Den återståendebesparingen på kan åstadkommas genom enförändrad produktions- och utsändningsverksamhet. Om SVT integes möjlighet att genomföra de önskvärda strukturellaförändringarna måste, anförs det, sparas idet direkta programarbetet. Olika exempel på hur besparingenskulle kunna tas ut lämnas.För att åstadkomma den nämnda besparingen om 200 miljonerkronor, som uppges vara organisationsberoende, anges följandebesparingsområden.En gemensam ledningsfunktion med gemensam utbudsplanering ochsändningsverksamhet.En gemensam sändningsorganisation där en större andel avprogrammen kan sändas över VHF-nätet och Teracom-kostnaderna kanminskas.Minskning av utländska programinköp.Samordning av nyhetsverksamheten med bl.a. en renodling avAktuellts uppdrag och slopande av dubbelbevakningen avhändelsenyheter.Regional samverkan med bl.a. sambruk av personal och resurser.Ökad samverkan och bättre planering i Stockholmsregionen.Sammanhållen utvecklings- och utbildningsverksamhet i enenhet.I motion Kr205 (mp) behandlas frågor som rör främstnyhetsredaktionerna vid SVT. Motionärerna föreslår attsamordningen när det gäller utrikesnyheterna skall ökas (yrkande17). Vidare framhålls i motionen att det är viktigt attkonkurrensen och mångfalden i nyhetsbevakningen bevaras (yrkande18).Med anledning av vad som anförs i motionen vill utskottetframhålla följande.Viss samordning av Aktuellts och Rapports utlandsbevakning harredan gjorts. Således sköter t.ex. Rapport all administration avde båda programmens utlandskorrespondenter. På en del platser ivärlden finns endast en SVT-korrespondent som då gör inslag ibåda nyhetsprogrammen.Den andra frågan som motionärerna tar upp syftar till attkonkurrensen inom nyhetsbevakningen skall bevaras.Utskottet anser att nyhetsförmedlingen är en viktig del avpublic service-uppdraget och därmed en central uppgift för SVT.De två existerande nyhetsredaktionerna bidrar till attupprätthålla en mångfald som är av största betydelse föryttrandefriheten. Det är därför angeläget att de bådaredaktionerna finns kvar. I konsekvens härmed anser utskottet --i likhet med motionärerna -- att det är angeläget attkonkurrensen mellan de två redaktionerna kan bibehållas.Utskottet är således inte berett att aktualisera frågan om enändring i avtalet mellan staten och SVT i detta avseende.Av det anförda framgår att båda motionskraven redan ärtillgodosedda. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena.Utskottet vill tillägga att det är naturligt att frågan om denframtida organisationen av nyhetsförmedlingen kommer att prövasi samband med beredningen inför en ny avtalsperiod.Då det gäller förslag i SVT:s skrivelse rörandeavtalsändringar som rör annat än nyhetsredaktionerna villutskottet anföra följande.Utskottet vill inte förneka att den av utskottet förordadebesparingen kan medföra svårigheter för SVT att -- kvalitativtoch kvantitativt -- fullt ut upprätthålla den nuvarandeproduktionen. Enligt utskottets uppfattning är det därförmotiverat att uppdrar åt regeringen att med SVT ta uppfrågan om förändring av innehållet i gällande avtal i vad avsersändningarna av distriktsproducerade program.Det ankommer inte på kulturutskottet att tolka gällandeavtal. Med hänvisning till vad som anförts i SVT:s tidigareredovisade skrivelse utgår utskottet emellertid från delsatt distrikten skall ha minst samma självständighet iprogrambesluten som , dels att distrikten skall hastörre möjlighet än att påverka SVT:s utbud i bådakanalerna, dels att distrikten skall ges större möjligheterän att påverka företagsledningsfrågor, dels attsamtliga distrikt skall producera allmäntelevision, varmed avsesall produktion utom nyheter.De nyheter som de båda separata nyhetsredaktionerna producerarskall sändas på det sättet att den ena nyhetsredaktionensproduktion skall sändas i den ena sändningskanalen och den andranyhetsredaktionens produktion i den andra sändningskanalen.Utifrån de i det föregående angivna utgångspunkterna anserutskottet att kravet i nuvarande avtal att avallmänproduktionen i SVT:s rikssändningar skall producerasutanför bör ändras till , en produktionsnivåsom i realiteten redan är uppnådd. Vidare anser utskottet attsändningarna av distriktsproducerade program i fortsättningeninte nödvändigtvis måste koncentreras till en kanal.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om SVT:s distriktsproduktion och sändningarna avdistriktsproducerade program, m.m.Programverksamhet m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet tre motionsyrkanden omproduktion av novellfilm, TV-dramatik och barnprogram. Därefterbehandlas ett flertal yrkanden om funktionshindrades tillgångtill programinnehållet i radio och TV samt motionsyrkanden omvåldsinslag i TV och möjligheten att göra folkrörelseproduceradeprogram i radio och TV.Motionärerna bakom motion Kr205 (mp) anser att en satsningpå novellfilm skulle kunna ge yngre lovande regissörermöjlighet att ta ett steg i riktning mot långfilm och störreproduktioner. Därför föreslås att SVT skall omfördela medel inomsin budget för produktion av novellfilm (yrkande 14). I motionenföreslås vidare att skall avsättas för nämndaändamål (yrkande 15).I SVT:s båda kanaler satsas medel på filmproduktioner avkortare format. Redan nu avsätts -- enligt SVT -- betydligt merän för sådan produktion. Här kan särskiltnämnas projektet som bedrivs avTV 2 tillsammans med och . har 43 filmer producerats i s.k.novellformat. Projektets huvudsyfte är att ge unga oprövadefilmare en chans att pröva sina talanger med mindre projekt somvisas för en stor TV-publik och förhoppningsvis ger framtidamöjligheter att göra långfilm.Utskottet konstaterar att de båda motionsyrkandenas syfteredan är tillgodosett. Vidare erinrar utskottet om den s.k.fördelningsnyckeln som -- vilket nämnts i det föregående --innebär att SVT erhåller av tillgängliga medel pårundradiokontot. Utskottet erinrar även om programföretagenssjälvständighet när det gäller programverksamhet och om attprogramföretagen -- med utgångspunkt i vad som sägs i avtalenmed staten -- själva avgör hur medelstilldelningen skallanvändas. Utskottet anser att motionsyrkandena inte börföranleda någon ändring av tidigare beslut omfördelningsnyckeln eller av gällande avtal. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena 14 och 15 imotion Kr205.I samma motion, nämligen motion Kr205, föreslås en ökning avSVT:s produktion av dramatik och barnprogram, som enligtmotionärerna är alltför liten. Det är av största vikt, menarmotionärerna, att det finns ett väl fungerande licensfinansieratpublic service-företag som förmår ange tonen i förhållande tillde reklamfinansierade TV-kanalerna (yrkande 19).I sin anslagsframställning för redovisar SVT att ca120 återstår av de reformmedel som företagettilldelats genom beslut beträffande programföretagensekonomiska förutsättningar för avtalsperioden (prop.1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28 s. 41, rskr. 1991/92:329). SVTkommer -- uppges det -- att använda reformmedlen bl.a. för attöka produktionen av och kvaliteten på svenska program, isynnerhet den s.k. gestaltande produktionen och för att stärkaprogramutbudet för barn och ungdom. Motiven för en höjning avden gestaltande produktionen och produktionen för barn ochungdom har ytterligare förstärkts, anför SVT. De kommersiellakanaler som sänder på svenska har i princip valt bortopera, balett, invandrarprogram, seriös teater och kvalitativabarn- och ungdomsprogram. har utbudet av utländskfiktion flerdubblats. Inom programområdena dramatik, musik, barnoch ungdom blir en fortsatt stor produktion av program påsvenska helt avgörande för att möta satelliternas och dekommersiella TV-företagens i första hand i utlandet inköptaprogramutbud, anför SVT.Utskottet erinrar om att det ankommer på programföretagen attsjälva avgöra hur resurserna skall fördelas mellan olikaprogramtyper. Det anförda visar emellertid -- anser utskottet --att motionsyrkandet i allt väsentligt redan är tillgodosett.Utskottet vill tillägga att program av hög kvalitet -- det mågälla barnprogram, gestaltande program eller andra program --torde utgöra ett verksamt konkurrensmedel i förhållande tillandra kanaler. Med det anförda avstyrks motion Kr205 yrkande 19.Frågor om funktionshindrades tillgång till radio och TVbehandlas i ett flertal motioner.I tre motionsyrkanden, nämligen yrkande 1 i motion Kr231 (s)och yrkande 14 i motion So294 (c) samt i motion Kr216 (fp),erinras om att handikapputredning i sitt slutbetänkande(SOU 1992:52) Ett samhälle för alla anfört att det genom dentekniska utvecklingen och övergången till digitala sändningarblir möjligt att sända handikappanpassade program utan attinskränka på andra sändningar. föreslårdärför att det genom avtal mellan programföretagen och statenskall reserveras sändningsutrymme för denna typ av sändningar. tre motionerna framhålls att det är nödvändigt att regeringeni kommande avtal med såväl public service-företagen som medandra marksända kanaler beaktar handikapputredningens förslagoch att SVT åläggs uppgiften att göra sitt utbud tillgängligtäven för synskadade.Ett likartat yrkande framförs av motionärerna bakom motionKr232 (v) som också hänvisar till bl.a. Handikapputredningensbetänkande (yrkande 1).Av demokrati- och informationsskäl bör enligt motionärernabakom motion Kr210 (s) strävan vara att inslag i TV textas istörsta möjliga utsträckning (yrkande 1).Utskottet har -- --utförligt behandlat frågan om de avgiftsfinansieradeprogramföretagens skyldighet att göra programmen tillgängligaför funktionshindrade. anförde utskottet bl.a.följande (bet. 1993/94:KrU29 s. 9--10).Inför den nu gällande avtalsperioden mellan staten ochprogramföretagen anförde utskottet bl.a. att programföretagenunder avtalsperioden skulle åläggas ett särskilt ansvar när detgäller program om och för funktionshindrade. Utskottetunderströk bl.a. vikten av att hänsyn skulle tas även tillutvecklingsstörda, vilka i många fall kan tillgodogöra sigmycket av utbudet om det utformas på ett för dem lämpligt sätt.Beträffande resurserna till programinsatser förfunktionshindrade ansåg utskottet att de borde vara minstoförändrade jämfört med verksamhetsåret1992. Vidare anförde utskottet att det samordningsansvar somåvilade moderbolaget under då gällande avtalsperiod varitvärdefullt och att nödvändigheten av att en samordning kommertill stånd även under den nya avtalsperioden var uppenbar.Utskottet utgick från att programföretagen skulle åstadkomma enfrivillig samordning, innebärande att de sinsemellan skulle delaupp insatserna för funktionshindrade. Slutligen uttaladeutskottet att det är angeläget att vart och ett avprogramföretagen i sitt arbete framgent utarbetar en plan övertilltänkta insatser när det gäller handikappåtgärder. Planernaborde enligt utskottet vara rullande och presenteras ianslutning till den ekonomiska redovisning som resp.programbolag skall avge i de årliga anslagsframställningarna(bet. 1991/92:KrU28 s. 23--26).Enligt avtalen mellan staten och programföretagen skallprogramföretagen ta särskild hänsyn till olika grupper avfunktionshindrade. Vidare sägs att de sinsemellan får fördelaansvaret för olika slags insatser för funktionshindrade. Iavtalen sägs också att programföretagens samlade resurser förprogram om och för funktionshindrade under ett verksamhetsår,uttryckt i fast prisläge, skall vara minst oförändrade ijämförelse med . Slutligen skall resp.programföretag i enlighet med avtalen i sin anslagsframställningsärskilt redovisa en flerårig plan för insatser förfunktionshindrade.De tre programföretagen har träffat enöverenskommelse gällande programverksamheten om och förfunktionshindrade. Överenskommelsen innehåller bl.a. följande.1. Inom SVT följs den internationella utvecklingen inomområdet och prövas kontinuerligt nya metoder för att göraTV-programmen mer tillgängliga för funktionshindrade. Inte minstdigitalteknikens möjligheter kommer att studeras. Under desenare åren har hörselhandikappades och dövas behov av insatserprioriterats. Text-TV:s satsningar har haft stor betydelse förhöselhandikappade och nyhetssändningarna på teckenspråk harutökats. kommer nya insatser att inriktas på iförsta hand synskadades behov. Därutöver kommer -- förhörselskadade och döva -- programtextning att ytterligare utökasoch fler sändningar på teckenspråk att produceras.Text-TV-utbudet utgör en viktig service för dehörselhandikappade. Programtextningen avser i första handtextning av svenska program vid den första sändningen. Text-TVsvarar även, i samarbete med kanalerna, för urval och textningav svenska program i repris. text-TV-textades igenomsnitt svenska program . Härtill skallläggas textade repriser och drygt femtimmar direktkommenterad sport. textades för förstagången samtliga valprogram vid både förstasändningen ochreprisen. planeras en utökning av textningen medca per vecka.Nyhetsprogrammet på teckenspråk för döva, Nyhetstecken, kommeratt utökas med sändningar , således ävenunder sommaren.När det gäller synskadades tillgång till TV-programmen kannämnas att ett projekt med syntetiskt tal skall utvärderas underår 1995. Vidare har försök gjorts med ett system försyntolkning, benämnt Audetel. En separat ljudkanal utnyttjas fören muntlig beskrivning av TV-bilden. SVT avser att under år 1995utvärdera försöket praktiskt, tekniskt och ekonomiskt.2. SR startade ett nyhetsprogram på lätt svenskaför förståndshandikappade. Vid SR pågår fortbildning ihandikappfrågor för journalister. Målet är att tydliggörahandikappaspekter så att dessa naturligt integreras i allprogramverksamhet. I överenskommelsen uppges vidare att Talboks-och tillåts banda SR:s sändningar sominnehåller uppläsningar utan att ersättning utgår till SR.Vidare framhålls att det inom SR pågår ett omfattandeförändringsarbete i syfte att förbättra hörbarheten i SR:skanaler. Den nya digitala sändningstekniken (DAB) kommer attmöjliggöra hög teknisk ljudkvalitet och bl.a. eliminera brus ochstörningar som kan förekomma i dagens sändningar.