bet · GI01FöU4 · 1995-04-25 00:00:00 — Regeringen anser för sin del att detärotillfredsställande att inte resultaten kunnat relateras till verksamhetsmål.Sitt ställningstagande till nämnda överutnyttjande redovisar regeringen ipropositionens bilaga 4.Resultatet av forskningsanstaltens verksamhet under /94 -- sålångt det kan bedömas -- anser regeringen vara tillfredsställande.Regeringen föreslår att för /96 under fjärdehuvudtitelntill anvisar ett anslag på ,till Försvarsforskning: Hänsynstagande till A-, B- och C-stridsmedel, m.m,anvisar ett ramanslag på 166 175 000 kr.Regeringen anmäler att den under tredje huvudtiteln föreslår ettanslag på för Forskning till stöd för nedrustning ochinternationell säkerhet.MotionenI partimotion Fö205 om försvaret anför motionärerna attanslaget till Försvarsforskning: Hänsynstagande till A-, B- och C-stridsmedel,m.m. Skälet till detta är den förändrade hotbilden. Tyngdpunkteniforskningen bör enligt motionen i stället ligga på verksamhetsgrenenHumanvetenskap och fredsforskning. I enlighet härmed föreslås att riksdagentill det nämnda anslaget för /96 anvisar 6 000 000 krmindre än vad regeringen föreslagit, således (yrkande 3).UtskottetUtskottet kan konstatera att möjligheten till insyn i verksamheten via budgeten i betydande grad har minskat sedananstalten till huvuddelen blivit en uppdragsmyndighet. Utskottet efterlyser enbättre överblick över försvarsforskningen i dess helhet och användningen avdendryga halvmiljard som avsätts för försvarsforskning. Utskottet förutsätter attregeringen fortsättningsvis i budgetförslaget ger en översikt över anstaltenstotala verksamhet, budget och finansieringskällor.Utskottet har i övrigt ingen erinran mot vad regeringen anför ipropositionenoch föreslår att anvisar de begärda anslagen. Partimotion Fö205 (mp)yrkande 3 bör avslås.Vissa försvarsmakten närstående myndigheterUnder denna rubrik behandlar utskottet vad regeringen har anfört ipropositionen (s. 102--110) om Vissa Försvarsmakten närstående myndigheter.Inga motioner har avlämnats som berör dessa verksamheter.AllmäntDe myndigheter som behandlas under denna rubrik ärFortifikationsverket,,ochFörsvarets radioanstalt.Gemensamt för dessa myndigheter är att de ger stöd till Försvarsmakten föratt bl.a. organisera och vidmakthålla krigsförband och att upprätthållaberedskap. Verksamheten vid myndigheterna inriktas genom uppdrag frånFörsvarsmakten, och de finansierar sin verksamhet helt -- eller huvudsakligen-- genom avgifter från Försvarsmakten. är dockfinansierad genom anslag på statsbudgeten, och dess verksamhet inriktas avfleruppdragsgivare än är central förvaltningsmyndighet med huvuduppgift attförvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k.ändamålsfastigheter. Regeringen bedömer att verksamheten vid förutvarandeFortifikationsförvaltningen under /94 i allt väsentligt harbedrivits på det sätt som statsmakterna lagt fast. Regeringen anmäler attårsredovisningen emellertid inte medger en mera noggrann bedömning avmyndighetens måluppfyllelse. Regeringen anser att de brister iresultatredovisningen som påtalat dock inte bör föranledanågon åtgärd, eftersom myndigheten varit föremål för omstruktureringsåtgärder.När det gäller övriga brister i årsredovisningen avser regeringen däremot attvidta åtgärder.Fortifikationsverkets övergripande mål bör enligt regeringens mening varaattuppnå god hushållning och hög ekonomisk effektivitet, tillhandahållaändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser på konkurrenskraftigavillkor och att tillvarata fastigheternas långsiktiga värden. I övrigt börverksamheten /96 bedrivas enligt förslag.Regeringen föreslår att anvisas ett anslag på 1 000kr.Vidare föreslår regeringen att låneramen i för investeringarbör uppgå till 2 000 000 000 kr.UtskottetUtskottet föreslår att för /96 tillFortifikationsverket anvisar ett anslag på och bemyndigar regeringenatt låta verket ta upp lån i intill ett belopp av2 000 000 000 kr.Försvarets materielverkRegeringenFörsvarets materielverk (FMV) är central förvaltningsmyndighet med uppgiftatt på uppdrag av Försvarsmakten anskaffa, vidmakthålla och avveckla materieloch förnödenheter samt att inom detta område även understödja Försvarsmakten.FMV får även tillhandahålla tjänster åt andra.FMV har förra budgetåret disponerat medel under sju anslag på statsbudgetenför forskning, utveckling och anskaffning av materiel till Försvarsmakten samtför anskaffning av materiel till . Vidare har verket disponeratett anslag för sina egna förvaltningskostnader. FMV:s årsredovisning anger attverkets verksamhetsmål i huvudsak har nåtts. bedömer attFMV:s årsredovisning är rättvisande. Resultatet av verksamheten under förrabudgetåret är enligt regeringens bedömning tillfredsställande.Regeringen anser att de övergripande målen och inriktningen för FMV --liksomatt verket skall vara avgiftsfinansierat -- bör gälla även för budgetåret1995/96. Till FMV föreslås anvisas ett anslag på 1 000 kr.UtskottetUtskottet föreslår att för /96 till anvisar ett anslag på 1 000 kr.MilitärhögskolanRegeringenMilitärhögskolan (MHS) är en central myndighet för utbildning av personalförFörsvarsmakten, andra totalförsvarsmyndigheter och för samhället i övrigt.Militärhögskolan skall även bedriva forskning. -- i sinnuvarande form -- inrättades genom en sammanslagning av denförutvarande och Försvarets förvaltningshögskola. Deövergripande målen för MHS är att genom utbildning och forskning stödjaFörsvarsmaktens personella kompetensuppbyggnad.RRV:s revision av förutvarande innehåller invändningar motdess årsredovisning. Sålunda anser RRV att redovisningen avanläggningstillgångar är bristfällig och att redovisningen av de lån somupptagits i är missvisande. RRV bedömer däremot attårsredovisningen för förutvarande Försvarets förvaltningshögskola i alltväsentligt är rättvisande.Regeringen framhåller att den ser allvarligt på de anmälda bristerna iårsredovisningen och förutsätter att vidtar åtgärder somrättar till dem, samt att den ekonomiadministrativa kompetensen förbättras.Regeringen anser att i princip bör finansieras med avgifterfrån skolans avnämare men att dess forskningsverksamhet avseendemilitärhistoria och säkerhetspolitik bör finansieras med anslagsmedel.Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på12 857 000 kr.UtskottetUtskottet anser i likhet med regeringen att verksamhet ihuvudsak bör finansieras med avgifter från avnämarna. Regeringen beräknaravgiftsinkomsterna /96 till drygt 224 miljoner kronor.Utskottetanser emellertid att den avgiftsfinansierade verksamheten bör redovisas överett obetecknat 1 000-kronorsanslag i likhet med den ordning som är regel förövriga avgiftsfinansierade myndigheter. Mot den bakgrunden bör ett obetecknatanslag benämnt : Utbildning m.m. föras upp på /96. Utskottet föreslår att för /96till anvisar ett ramanslag på för attfinansieraden militärhistoriska och säkerhetspolitiska forskningen.Försvarets radioanstaltRegeringenFörsvarets radioanstalt (FRA) svarar inom totalförsvaret för produktion avunderrättelser grundade på information inhämtad genom signalspaning.Radioanstalten skall dessutom utveckla materiel och metoder som behövs för attgenomföra verksamheten. Verksamheten bedrivs på det sätt som regeringen ochövriga uppdragsgivare närmare anger.Regeringen redovisar att verksamheten under förra budgetåret har bedrivitsmed en sådan inriktning att målen försvarsbeslut kan nås.Regeringenföreslår att anvisas ett ramanslag på 604 889 000 kr.UtskottetUtskottet har tagit del av en närmare redovisning av inriktningen avmedelsanvändningen inom radioanstalten. Verksamheten är emellertid av sådannatur att en ytterligare redovisning inte bör fogas till riksdagsprotokollet.Utskottet föreslår att för /96 till Försvaretsradioanstalt anvisar ett ramanslag på 604 889 000 kr.Ersättning för kroppsskadorI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen (s. 100)har anfört om ersättning för kroppsskador.RegeringenRegeringen föreslår att till anslaget A 2. Ersättningar förkroppsskador för /96 anvisar ett förslagsanslag på111 . Anslaget avser vissa livräntor och ersättningar enligt lagen(1977:265) om statligt personskadeskydd och förordningen (1977:284) omarbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd. Riksförsäkringsverketdisponerar anslaget.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag och förordar attriksdagen anvisar det begärda anslaget.ÖvrigtUtskottet tar här upp fyra motioner i ärenden med anknytning till detmilitära försvaret men utan direkt samband med frågor som behandlats i detföregående.I motion Fö338 (s) betonas att effektiviseringar och rationaliseringar måsteske inom alla samhällets områden med hänsyn till det statsfinansiella läget.Enförutsättning för effektiviseringar sägs vara att det finns verksamheter somkan samordnas. Motionärerna anser att sådana samordningsmöjligheter skulleföreligga om ytterligare verksamheter lokaliserades till Bodens garnison.Härvid pekar motionärerna på att en större del av officersutbildningen skullekunna flytta till , liksom militär datautbildning. Regeringen(Försvarsdepartementet) bör få i uppdrag att utreda möjligheten avytterligare lokaliseringar till Boden.I motion Fö341 (s) konstaterar motionärerna att den blekingska kustlinjensstarka anknytning till militär verksamhet har lett till att stora områdenförklarats vara militära skyddsområden. Trots att dessa områden under desenaste åren minskat markant i omfattning får inte utländska medborgare, utansärskilt beslut härom, uppehålla sig i stora delar av skärgården. En satsningpå turism i har enligt motionärerna lett till att antalet utländskabesökare ökat i antal. Skyddsområdena sägs ha stor negativ inverkan påturismen. Det är därför viktigt att skyddsområdena minskas i storlek.Motion Kr414 (m) uppmärksammar de s.k. idrottsplutonerna. För närvarandeutbildas ca 200 värnpliktiga vid nio sådana förband. Enligt motionärerna utgöridrottsplutonerna en värdefull tillgång för svensk elitidrott. Systemet medidrottsplutoner föreslås därför få finnas kvar inom ramen för svenskvärnplikttjänstgöring (yrkande 4).Motionären i motion A443 (c) erinrar om beslutet att lägga nedflygflottiljenF 6 i som en del i det s.k. krispaketet (prop. 1992/93:50, FiU1,rskr. Hon erinrar vidare om att konsekvenserna blivit stora för såvälkommun som enskilda. Motionären föreslår att staten till ,ochutan ekonomiska anspråk, överlämnar tomma lokaler som friställs på F 6:sflottiljområde (yrkande 2). Detta skulle nämligen underlätta för kommunen attetablera ny verksamhet.UtskottetUtskottet utgår från att frågor som berör samordning inom garnisoner, ocheventuella omlokaliseringar i samband därmed, kommer upp till behandling införnästa försvarsbeslut. Utskottet ser därmed inte någon anledning för riksdagenatt uttala sig för utlokaliseringar till Bodens garnison. Motion Fö338 (s)bör därför avslås.Enligt 23 § lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m.är det regeringen som beslutar om en anläggning eller ett område skall varaskyddsområde. Med utgångspunkt i denna lag har regeringen i förordningen(1990:1334) bestämt vilka skyddsområden som skall finnas och omfattningen avdem. Enligt utskottets mening bör därför inte göra något uttalande ienlighet med vad som föreslås i motion Fö341 (s). Motionen bör avslås.Det bör ankomma på Försvarsmakten att utifrån krigsorganisationens behovdefiniera kraven på värnpliktiga för skilda uppgifter. Enligt synpunkter somutskottet har inhämtat från Försvarsmakten är idrottsplutoner i linje medFörsvarsmaktens syn på idrotten. Det finns inte några planer på attavveckla idrottsplutonerna. Motion Kr414 (m) yrkande 4 bör därför avslås.Enligt vad utskottet har erfarit har regeringen uppdragit åtdåvarande att i samråd med undersöka förutsättningarna för att avveckla F 6:sbyggnader och att i denna fråga förhandla med berörda intressenter. Iuppdraget bör enligt utskottets mening kunna inrymmas att träffa en eventuellöverenskommelse med kommunen om överlåtelse av aktuella byggnader. Utskottetanser det därmed inte nödvändigt med ett uttalande i enlighet medvad som förordas i motion A443 (c) yrkande 2. bör således intebifalla yrkandet.Det civila försvaretI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen i propositionen(s. 19--26) har anfört om principerna för statsmakternas styrning av detcivila försvaret och (s. 111--131) om resultatet av den verksamhet somgenomförts inom det civila försvarets olika funktioner under budgetåret1993/94samt verksamhet och anslag för /96. Till avsnittet har ocksåförts behandlingen av motionerna Fö201 (mp) yrkande 7, Fö202 (kds) yrkande 13,Fö203 (m) yrkandena 6 och 7, Fö204 (v) yrkandena 4 och 5, Fö205 yrkandena7--10och 12--14, Fö337 (fp partimotion) yrkandena 10 och 14, Fö403 (fp), Fö501 (s),Fö604 (s), Fö701 (fp), Fö702 (m), Fö703 (s), Fö704 (m, c, fp), Fö705 (m, c,fp), Fö706 (s), K630 (s) yrkande 7 i denna del, A472 (fp) yrkande 5 och Jo641(c) yrkande 23.Principer för statsmakternas styrning av det civila försvaretMed utgångspunkt i betänkande (SOU 1993:95) Ansvars-ochuppgiftsfördelning inom det civila försvaret redogör regeringen för deprinciper för statsmakternas styrning som framgent bör gälla det civilaförsvaret.Utgångspunkten för styrningen av det civila försvaret är enligt regeringensmening återkommande totalförsvarsbeslut. Det civila försvaretdimensioneras således inför de säkerhetspolitiskt betingade hot somstatsmakterna redovisat.Regeringen erinrar om innebörden av begreppet civilt försvar. Civilt försvaromfattar all den civila verksamhet som ingår i totalförsvaret, dvs. alla deberedskapsförberedelser som statliga civila myndigheter, kommuner, landstingoch kyrkliga kommuner samt enskilda och företag vidtar i fredstid och all dencivila verksamhet som behövs under krigsförhållanden för att stödjaFörsvarsmakten, skydda och rädda liv och egendom, trygga en livsnödvändigförsörjning och upprätthålla viktiga samhällsfunktioner.Med utgångspunkt i ansvarsprincipen -- vars innebörd är att den som haransvaret för en viss verksamhet i fred skall behålla detta ansvar under krig,om verksamheten skall upprätthållas då -- är samhället indelat i ett antalfunktioner. Med en funktion avses en samhällssektor som i krig är av särskildbetydelse för totalförsvaret. För varje funktion finns en funktionsansvarigmyndighet på central nivå. Syftet med funktioner och funktionsindelning ärenligt regeringen att fördela ansvaret för beredskapsförberedelserna i fred,och för verksamheten under krig och krigsfara, på nivån under regeringen.Regeringen föreslår att med en funktion bör avses en samhällsverksamhet somär av särskild betydelse under höjd beredskap för det civila försvaret och somkräver någon form av central statlig styrning och som behöver samordnas mellanflera myndigheter eller organ. Detta innebär en precisering avfunktionsbegreppet på så sätt att en funktion normalt bör beröra fleramyndigheter och organisationer som behöver samordnas inbördes och med andraverksamheter.Mot bakgrund av denna precisering anser regeringen att funktionernaDomstolsväsende och Kriminalvård inte längre behövs och kan därmed upphöra.Härigenom underlättas regeringens styrning och uppföljning genom attfunktionerna blir färre, och en koncentration och kraftsamling kan göras på deverksamheter som är särskilt väsentliga för samhället under höjd beredskap. Demyndigheter som inte längre har funktionsansvar bibehåller sin uppgift somberedskapsmyndighet.Regeringen erinrar om vad försvarsutskottet anfört i sitt betänkande1993/94:FöU9 om att regeringen bör orientera om de mål för detcivilaförsvarets funktioner som regeringen kommer att fastställa. Enligt regeringenbör de funktionsvisa målen vara utformade på ett mera övergripande sätt så att de bättre stämmer överens med den nivå skall fatta beslutpå. Målen bör enligt regeringen fastställas i totalförsvarsbeslut av riksdagenoch gälla . De bör utgöra övergripande mål iregleringsbreven och vara en utgångspunkt vid formulerande av verksamhetsmål.Regeringen konstaterar att /96 blir iförsvarsbeslutsperioden. Enligt regeringen finns det inte skäl att riksdagenskall fastställa mål för en så . Målen bör däremot i enlighet medvad som nämnts kunna utgöra övergripande mål i regleringsbreven.I propositionen redovisar regeringen de mål som man senare avser attbesluta.Regeringen behandlar även den ekonomiska planeringsramens roll förstyrningenav det civila försvaret. Enligt regeringen ger ramen stadga åt planeringenunder en försvarsbeslutsperiod och är ett viktigt avvägningsinstrument vidprogramplanearbetet när det gäller resursfördelningen. För att förbättra detotala avvägningsmöjligheterna anser regeringen emellertid att ramen börtillföras investeringar och driftkostnader för livsmedelsberedskapen.Det är enligt regeringen vidare angeläget att ambitionen för uppföljning ochutvärdering inom det civila försvaret höjs. Överstyrelsens för civil beredskaproll för uppföljning och utvärdering bör därvid tydliggöras.UtskottetUtskottet ställer sig bakom regeringens förslag om principerna för styrningav det civila försvaret. Enligt vad utskottet har anfört om behovetavuppföljning är det i detta sammanhang särskilt viktigt att de funktionsvisamålen utformas på ett sådant sätt att resultatet av verksamheten kan följasuppoch återredovisas till . Utskottet föreslår att godkännerprinciperna för statsmakternas styrning av det civila försvaret.Övergripande redovisningDen av beslutade inriktningen av det civila försvaret börenligt regeringen i allt väsentligt följas. Regeringen betonar att det civilaförsvarets förmåga att lösa sina uppgifter i hög grad grundas på det fredstidasamhällets utveckling och att mer övergripande bedömningar av beredskapslägetmånga gånger är vanskliga att göra. Dock är det enligt regeringen möjligt attmed ganska stor säkerhet uttala sig på vissa enskilda områden.Sålunda bedömer regeringen att beredskapsläget inom hälso- och sjukvårdenochlivsmedelsförsörjningen är förhållandevis bra. På andra områden föreliggerbrister. Så är inte minst fallet beträffande beredskapen på elområdet.Regeringen anser därför att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt sådanaåtgärdersom långsiktigt stärker förmågan att motstå störningar i elförsörjning,telekommunikationer och ADB-system. Regeringen erinrar om attberedskapsfrågorna på detta område behandlas avEllagstiftningsutredningen (N 1992:04) och regeringen avser att inför nästaförsvarsbeslut låta analysera inriktningen av beredskapsåtgärderna påelområdet.Regeringen anmäler att på industrivaruförsörjningsområdet finns det enbetydande osäkerhet om beredskapsläget och behovet av beredskapsåtgärder påsikt. Anledningen är att underlag beträffande Försvarsmaktens behov av stödfrån det civila samhället för återtagningsändamål inte finns tillgängligtförrän tidigast hösten 1995.Under de senaste åren har bolagisering och i vissa fall även privatiseringgenomförts av sådana verksamheter inom stat och kommuner som har storbetydelsefrån beredskapssynpunkt. Det är enligt regeringens uppfattning väsentligt attkonsekvenserna för beredskapen av vidtagna bolagiseringar och privatiseringarfortlöpande analyseras. I anslutning till förberedelserna för nästaförsvarsbeslut avser regeringen överväga vilka förändringar som kan varamotiverade för att tilgodose beredskapens krav.Regeringen föreslår en minskning av den ekonomiska planeringsramen med 65,5miljoner kronor. Beloppet har fördelats med 44,2 miljoner påFörsvarsdepartementet och med på övriga departement.Regeringen föreslår att fastställer anslagen på statsbudgeten inomden ekonomiska ramen för det civila försvaret för /96 till3 283 214 000 kr.MotionenI syfte att stärka det civila försvaret vill de gröna i motionFö205 (yrkande 14) höja anslagen C 1. : Civilledning och samordning och C 2. : Tekniskaåtgärder i ledningssystemet så att den ekonomiska ramen för det civilaförsvaret under Försvarsdepartementets område uppgår till 13 330 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således till 2 336 255 000 kr.UtskottetUtskottet konstaterar att med regeringens förslag får det civila försvaretbära en proportionellt sett mindre del av besparingarna än det militäraförsvaret. Utskottet anser att regeringens besparingsprofil härvidlag är välavvägd. Med hänsyn till utskottets ställningstagande i det följandebeträffande anslagen ingående i den ekonomiska ramen för det civila försvaretanser utskottet att ramen för /96 i enlighet med regeringensförslag bör fastställas till 3 . Motion Fö205 yrkande 14 bördärför inte bifallas av riksdagen.I bilaga 4 redovisas de anslag som ingår i den ekonomiska ramen och sombehandlats av andra utskott än försvarsutskottet.Funktionen Civil ledning och samordningRegeringenInom funktionen finansieras verksamhet över fem anslag.Under anslaget C 1. : Civil ledning ochsamordning finansieras i sin helhet verksamhetsgrenarna Administrativt stöd,Funktionsledning, Samordning av civilt försvar, Forskningssamordning,Beredskapshänsyn i samhällsplaneringen, Kompetensutveckling inom det civilaförsvaret samt ADB-sårbarhet. Därutöver finansieras under anslaget delar avverksamhetsgrenarna Utveckling av ledningssystemet, Signalskyddsberedskap samtKommunal beredskap.Över anslaget C 2. åtgärder iledningssystemet m.m. finansieras investeringar i verksamhetsgrenarnaUtveckling av ledningssystemet och Signalskyddsberedskap inom civilt försvarsamt statsbidrag för verksamhetsgrenen Kommunalteknisk försörjning.Över anslaget C 3. Civilbefälhavarna finansieras kostnaderna föradministration samt utbildningar och övning.Över anslaget C 4. Kompetensutveckling och stöd till länsstyrelsernafinansieras vissa särskilda åtgärder för kompetensutveckling avlänsstyrelsepersonalen med anledning av kommunaliseringen av det civilaförsvaret.Anslaget C 5. Ersättning till kommunerna för beredskapsförberedelserfinansierar statens ersättning till kommunerna för beredskapsförberedelserenligt lagen om civilt försvar.Regeringen anmäler att verksamhetens resultat har nåtts med vissa undantag.Vissa förseningar har uppstått under föregående budgetår vad gäller bl.a.utbyggnad av ledningscentraler vilket har medfört stora utgåendereservationer.Dessa brister kommer enligt regeringen att åtgärdas av Överstyrelsen för civilberedskap.Regeringen bedömer sammanfattningsvis att nuvarande inriktning avverksamheten bör gälla även för /96.MotionerTill följd av ett utökat ansvar för kommunerna enligt lagen om civiltförsvarföreslås i motion Fö205 (mp) att anslaget (C 1) till ÖCB: Civil ledning ochsamordning höjs med utöver vad regeringen föreslagit för atthärigenom särskilt stödja verksamheterna Beredskapshänsyn i planering ochsamhällsutveckling samt Kompetensutveckling inom det civila försvaret (yrkande12). Av samma skäl vill motionärerna även höja anslaget (C 2) till ÖCB:Tekniska åtgärder i ledningssystemet m.m. med utöver vadregeringen föreslagit (yrkande 13).Motionärerna i motion Fö204 (v) anför om ytterligare minskningar inomFörsvarsdepartementets område att civilbefälhavarnas verksamhet bör kunnaminska och föreslår därför att anslaget C 3. Civilbefälhavarna minskas med till (yrkande 4).Folkpartiet liberalerna framhåller i sin partimotion Fö337 (yrkande 14) attdet är mycket angeläget att så långt möjligt samma metodik används för attbedöma påfrestningar i fred och krig. Hot- och riskutredningens bedömningar,avvad som bör göras för att stärka förmågan att klara stora olyckor och andraallvarliga fredstida påfrestningar, bör därför ingå som en del i underlagetinför nästa försvarsbeslut. Motionärerna hävdar vidare att frågor om störresamordning av organisation och resurser för freds- och krigstida hantering avhot och risker bör belysas i ett vidare nationellt säkerhetsperspektiv.UtskottetUtskottet noterar att Hot- och riskutredningen avlämnat sittbetänkande till regeringen. Utskottet förutsätter härvidlag att de frågor somtas upp i motion Fö337, om bl.a. behovet av att samma metodik används förbedömning av påfrestningar i fred och krig, kommer att beaktas i samband medförberedelserna inför nästa försvarsbeslut.