bet · GJ01FiU1 · 1995-12-07 00:00:00 — har även uttalatsig för behovet av en samlad översynkring frågan om egenavgifterna.Utskottet vill understryka behovet av ensådan översyn och att därvidslopar eller justerar de takregler somfinns för egenavgifterna.Av statsfinansiella ochfördelningspolitiska skäl bör den s.k.värnskatten ej slopas. Utskottet menardessutom att fördelningsprofilen börskärpas genom att grundavdraget förinkomster över brytpunkten slopas. Ävenen sänkt matmoms kan ge positivafördelningseffekter. Dessa effekteruteblir dock om sänkningen finansierasmed sänkta ersättningsnivåer i bl.a. a-kassa. Utskottet kan avfördelningspolitiska ochstatsfinansiella skäl därför förnärvarande inte stödja en sänkt matmoms.Därmed är motion Fi16 (fp) yrkande 14tillgodosett.För att skapa en uthållig tillväxtkrävs en strategi som tar sikte påjämlikhet, jämställdhet och ekologiskbalans. Maktkoncentrationen inäringslivet bör motverkas genomuppbyggandet av samhälleliga motkrafter.Utskottet delar Vänsterpartietsuppfattning att en del av industrinsvinster bör avsättas till framtidsfonderför arbetslivets förnyelse ochkompetensutveckling.Enligt utskottets mening bör politikenläggas upp i enlighet med dessariktlinjer. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion Fi17 (v)yrkande 5 (delvis). Motionerna Fi15 (m)yrkandena 10, 11, 14, 16-18, 20, 23-25,Fi16 (fp) yrkande 11 samt Fi18 (kds)yrkandena 19-21 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse:8. beträffande inriktningen avskattepolitikenatt med bifall till motion1995/96:Fi17 yrkande 5 i denna del ochmed anledning av 1995/96:Fi16 yrkande14 avslår motionerna 1995/96:Fi15yrkandena 10, 11, 14, 16 -18, 20 och23-25, 1995/96:Fi16 yrkande 11 samt1995/96:Fi18 yrkandena 19-21 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,16. Inriktningen av skattepolitiken(mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken avskattepolitiken börjar med vill och slutar med yrkandena 19-21 bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att de konkretaförslagen på skatteområdet saknas i dens.k. Regeringenshittillsvarande politik för att stärkastatsfinanserna har ju främst omfattatskattehöjningar och ideologisktbetingade återställare, vilkasammantaget allvarligt begränsatutvecklingstakten i den svenskaekonomin. I tillväxtpropositionen lämnasbeskedet att dessa skattehöjningarkommer att ligga fast under överskådligtid.Inför 1990-talets kamp mot den högaarbetslösheten och för sanering avstatsfinanserna är det av största viktatt förbättra klimatet för små- ochnyföretagande. Detta hänger samman medden stora betydelse nyföretagandet harför en förnyelse av näringslivet.Vad som bör göras äremellertid att öppna den privatatjänstesektorn för en ökadsysselsättning i stor skala. Åtgärdernabör sikta på att skapa många nya jobboch därmed höja den totala produktionenoch - vilket är viktigt -introducera tusentals människor in iföretagandets villkor och ge demerfarenheten av att arbeta somföretagare. Vartannat nystartat företagjust nu är ett tjänsteföretag ibranscher som bygg- och anläggning,data, miljö, ekonomi, försäkring, media,reklam, underhållning, turism,restaurang, frisör, skomakare,bilreparationer, städbolag ochtvättinrättningar. Stimulanser för attpåskynda företagsamheten inomtjänstesektorn skulle få påtagligapositiva effekter på antalet nya jobb.Utskottet noterar med beklagande attregeringen inte har presenterat någraåtgärder för att främjatjänsteproduktion. Kristdemokraternaförordar en sänkning av tjänstemomsen,vilket skulle öka efterfrågan inom bl.a.ovanstående branscher och därmed gemånga nya jobb. I Kristdemokraternasförslag ingår även en fullt finansieradsänkning av arbetsgivaravgifterna med1,5 procentenheter.En annan punkt som regeringen bör satsapå och som ligger i linje med ettnyligen antaget betänkande avEuropaparlamentet är att främja utbudetav tjänster till hushållen. Fleraeuropeiska länder har genomfört reformerpå detta område. Härigenom skulle manuppnå dels en minskning av antaletarbetslösa, dels att andra, varssammanlagda börda av förvärvsarbete ochhemarbete är mycket stor, skulle fådenna arbetsbörda minskad. Samtidigtskulle denna sektor, som präglasav en stor andel svart arbetskraft, blivit. Förändringar i skattesystemet ärnödvändiga för att öppna marknaden förtjänster riktade direkt mot hushållen.Utskottet vill i detta sammanhangframhålla ett förslag med inriktning attförbättra arbetsmarknaden för arbetslösaungdomar som harlanserat. Det är ett förslag om ensärskild skattsedel för ungdomar under25 år som i företagsform utför tjänsterriktade åt hushållen. Utöver generellaåtgärder för att främja uppkomsten av enstark tjänstesektor föreslås därför enungdomsskattesedel som berättigar tillbefrielse från såväl tjänstemoms somskattedelen av arbetsgivaravgiften.Utskottet delar uppfattningen attbeslutet om lägre moms på mat börupphävas. I stället bör mertillväxthämmande skatter sänkas.Utskottet instämmer således i motionFi16 (fp) yrkande 14. Självfallet börinte skatteuttaget ytterligare skärpas.Därmed avstyrks motion Fi17 (v) yrkande5 delvis.Vad utskottet anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.Utskottet tillstyrker motion Fi18 (kds)yrkandena 19-21. Motionerna Fi15 (m)yrkandena 10, 11, 14, 16-18, 20, 23-25samt Fi16 (fp) yrkandena 11 får därmedanses vara tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse:8. beträffande inriktningen avskattepolitikenatt med bifall till motion1995/96:Fi18 yrkandena 19-21 och medanledning av motionerna 1995/96:Fi15yrkandena 10, 11, 14, 16-18, 20 och23-25, 1995/96:Fi16 yrkandena 11 och14 med avslag på 1995/96:Fi17 yrkande5 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,17. inkomstbeskattning (mom. 9)(), (),() och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med står bakom och slutarmed yrkande 19 bort ha följandelydelse:Enligt finansutskottet finns det ettsamband mellan det kommunalaskattetrycket och tillväxtkraften iekonomin. Svårigheterna med denkommunala sektorns finansiering berorytterst på denna sektors totalaomfattning. Om man inkluderar detstatliga skatteuttaget för att betalastatsbidragen till kommuner ochlandsting krävs en utdebitering på nära40 % av landets förvärvsinkomster föratt finansiera den kommunalaverksamheten. Detta är skadligt ursamhällsekonomisk synvinkel eftersomtillväxtkraften i ekonomin hämmas.För att få en långsiktigt hållbarlösning på finansieringen krävs enligtutskottet en grundläggande omprövning avverksamheten, bl.a. innebärande attvissa uppgifter förs över från denoffentliga sektorn till den privatasektorn. På kortare sikt måstehöjningarna av kommunalskatternahindras. En spärr mot kommunalaskattehöjningar bör införas i sambandmed utbetalning av kommunalskattemedelfrån och med . Den bör utformasså att kommuner eller landsting sombeslutar om höjd utdebitering ipraktiken endast får behålla en mindredel av de skatteintäkter som höjningenleder till.Vad utskottet anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.Därmed tillstyrks motionerna Fi10 (m)yrkande 6 och Fi15 (m) yrkande 19.dels att utskottets hemställan under 9bort ha följande lydelse:9. beträffande kommunalinkomstbeskattningatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi10 yrkande 6 och1995/96:Fi15 yrkande 19 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. inkomstbeskattning (mom. 9,motiveringen)() anser att den del avutskottets yttrande som under rubrikenKommunal inkomstbeskattning börjar med står bakom och slutarmed yrkande 19 bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill framhålla att detinte finns något utrymme för kommunalaskattehöjningar. För att förbättrasamhällsekonomins funktionssätt börsträvan tvärtom vara att sänka detkommunal skatteuttaget. Med det nyautjämningssystem som införs från och med1996 ges kommunerna och landsting merlikvärdiga ekonomiska förutsättningarför sin verksamhet. Slopade offentligamonopol och stimulans av enskildaalternativ skulle skapa ökad konkurrensvilket är ett viktigt instrument föreffektivisering. Det bör effektivt kunnabidra till att även de ekonomisktutsatta kommunerna kan utveckla sinverksamhet utan att behöva tillgripaskattehöjningar.Utskottet vill påpeka att staten ochkommunsektorn har ett gemensamt intresseav att den kommunala utdebiteringsnivåninte höjs ytterligare. Utskottet utgårdärför från att överenskommelser omdetta kan träffas på frivillig väg.Utskottet ser sålunda ingen anledningtill att biträda förslagen i de aktuellamotionerna. Därmed avstyrks motionernaFi10 (m) yrkande 6 och Fi15 yrkande 19.19. inkomstbeskattning (mom. 9,motiveringen)() anser att den del avutskottets yttrande som under rubrikenKommunal inkomstbeskattning börjar med står och slutar med yrkande 19 bort ha följande lydelse:Finansutskottet menar att verksamheternai kommunsektorn är av helt avgörandebetydelse för välfärden, för denekonomiska tillväxten och för förnyelsenav svensk ekonomi. De grundläggandevälfärdstjänsterna utförs ikommunsektorn - det handlar omutbildning, vård och omsorg, men ocksåom kultur som blir en allt viktigareregional tillväxtfaktor.Att i detta läge på det sättmoderaterna föreslår begränsakommunernas möjlighet att höja skattenvore fel. Den kommunala självstyrelsenmåste värnas.Utskottet avstyrker därför motionernaFi10 (m) yrkande 6 och Fi15 yrkande 19.20. Företagsbeskattning (mom. 10)(), (),(), ()och Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med delar ochslutar med yrkande 1 bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill framhålla att medmarginalskattereformen ochföretagsskattereformen som genomfördes1991 av den borgerliga regeringenförbättrades situationen för mindrekapitalintensiva företag, småföretag,nyetableringar och individuellafamiljeägda företag avsevärt. återinförandet avdubbelbeskattningen på utdelning ochkvarhållna vinster i aktiebolag,höjningen av skatten på kapitalinkomsteroch utvidgningen av fastighetsskattentill att omfatta bl.a. industribyggnaderhar åter en försämring skett i riktningmot vad som gällde före 1991.I propositionen redovisas vissariktlinjer för ett kommande förslag föreventuella lättnader idubbelbeskattningen som regeringen givit1992 års företagsskatteutredning iuppdrag att utarbeta med inriktning påförändringar . Manhänvisar härvid till en mycketkomplicerad modell vars enda egentligasyfte kan sägas vara att lägga ut endimridå kring en politisk reträtt. I denmån modellen inte genomförs är avsiktenuppenbarligen att begränsa lättnadernatill onoterade bolag. Regeringen medgergenom sina uttalanden attdubbelbeskattning av vinster ärprincipiellt felaktig. Ideologiskadogmer hindrar den trots detta attacceptera den modell som genomfördes avden borgerliga regeringen och somtidigare också genomförts av densocialdemokratiska regeringen i Norge.Det tekniskt krångliga förslag som nuskall utredas och den begränsning tillonoterade bolag som diskuteras innebäratt nya snedvridningar skapas.Den enhetliga beskattning avkapitalinkomster som infördes böråterställas . Det kan bl.a.ske genom att beskattning enbart sker ibolagssektorn och inte ytterligare hosägaren eller genom en modell som innebäravräkning av erlagd bolagsskatt.Vissa spärregler för delägare ifåmansaktiebolag som syftar till attminska risken för skatteflykt ärvisserligen i någon form erforderligamen de regler som gäller bör lindras.En reform bör ha som utgångspunkt attenbart det belopp som kan betecknas somersättning för arbete bör beskattas somarbetsinkomst. Övriga inkomster förfåmansbolagsdelägare bör i sin helhetbetraktas som kapitalinkomst alternativtrealisationsvinst. Regeringen böråterkomma till med förslag somkan träda i kraft senast den 1 januari1997. Motsvarande justeringar bör görasi det system som gäller för enskildfirma och handelsbolag.Det förslag avseende s.k.riskkapitalavdrag som lagts fram avregeringen och som fullföljs iproposition 1995/96:109 är i olikaavseenden alltför begränsat.Fastighetsskatten påindustrifastigheter är att betrakta somen skatt på arbetande kapital ochdrabbar särskilt mindre och medelstoraföretag. Den bör därför avskaffas.De nya reglerna för redovisning ochbetalning av mervärdesskatt kommer attmedföra svåra likviditetsproblem förmånga företag och i synnerhet för småoch medelstora företag. I och med attmånga företag hamnar i en situation sominnebär att de måste göramomsinbetalningar på intäkter som deännu inte har erhållit förvandlasföretagen i praktiken . Denna klarttillväxthämmande åtgärd måste upphävas.Utskottet föreslår att somsin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts rörandeföretagsbeskattningen. Med hänvisningtill vad som anförts tillstyrksmotionerna Fi15 (m) yrkandena 12, 13, 15och 40 och Fi18 (kds) yrkande 18. Därmedär motionerna Fi16 (fp) yrkandena 12, 13och 15 samt Sk28 (fp) yrkande 1tillgodosedda. Motionerna Fi17 (v)yrkandena 5 (delvis) och 7 (delvis),Fi18 (kds) yrkandena 13, 14, 17 samtSk27 (kds) yrkande 8 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande företagsbeskattningatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi15 yrkandena 12,13, 15 och 40, 1995/96:Fi18 yrkande 18samt 1995/96:Sk28 yrkande 1 och medanledning av motionerna 1995/96:Fi16yrkandena 12, 13 och 15 samt medavslag på motionerna 1995/96:Fi17yrkandena 5 i denna del och 7 i dennadel, 1995/96:Fi18 yrkandena 13, 14 och17 samt 1995/96:Sk27 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,21. Företagsbeskattning (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med delar ochslutar med yrkande 1 bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill framhålla attbolagsskatten i är lägre än vadsom är vanligt i ett internationelltperspektiv. Utskottet anser i likhet medregeringen att företagsskatten bör varakonkurrenskraftig men den bör enligtutskottets mening också verksamt bidratill att finansiera gemensamma utgifter.Utskottet anser därför att skattesatsenbör höjas till . Även vid dennahöjning kommer bolagsskatten att liggapå en internationellt settkonkurrenskraftig nivå. Höjningen börbidra till att finansiera ett system medframtidsfonder avsedda att ge allalöntagare en behövligkompetensutveckling. Utöver höjningen avbolagsskatten gör det statsfinansiellaläget det motiverat att ta ut envärnskatt på av de bolagsvinster somöverstiger 50 miljoner kronor.I propositionen föreslår regeringen ettinförande av ett system med s.k.riskkapitalavdrag samt ett återinförandeav den s.k. kvittningsrätten. Utskottetmenar - i likhet med den ståndpunkt somden socialdemokratiska regeringentidigare intagit - att sådana avdrageller skattereduktioner ärsvårkontrollerade och att de lätt kankomma att utnyttjas för icke avseddskatteplanering. Utskottet avvisardärför det svårhanterliga undantag iskattelagstiftningen somriskkapitalavdraget innebär. Utskottetmenar dock att de förslag tillskattehöjningar inom bolagsbeskattningensom redovisat gör detmöjligt att finansiera och garanteraförmånliga lån till mindre ochmedelstora företag. Därmed kan manförbättra företagens behov av tillgångtill riskvilligt kapital utan att införadet s.k. riskkapitalavdraget.När det gäller kvittningsrätten villutskottet påpeka att Vänsterpartietalltsedan skattereformens genomförandehar deklarerat att partiet kan biträdaen begränsad kvittningsrätt. Hösten 1994beslöt dock efter enuppgörelse mellan Socialdemokraterna ochVänsterpartiet att kvittningsrättenskulle avskaffas. föreslår densocialdemokratiska regeringen att kvittningsrätten skallåterinföras. Utskottet kan biträda ettåterinförande av en kvittningsrätt föratt stimulera framväxten av fler mindreföretag. Utskottet menar dock att dennakvittningsrätt bör begränsas iförhållande till vad som är fallet iregeringens förslag, lämpligen till enperiod av 2-3 år.Vad utskottet nu anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Det innebär att motion Fi17 (v)yrkandena 5 (delvis) och 7 (delvis)tillstyrks. Motionerna Fi15 (m)yrkandena 12, 13, 15 och 40, Fi16 (fp)yrkandena 12, 13 och 15, Fi18 (kds)yrkandena 13, 14, 17 och 18, Sk27 (kds)yrkande 8 samt Sk28 (fp) yrkande 1avstyrks.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande företagsbeskattningatt med bifall till1995/96:Fi17 yrkandena 5 i denna deloch 7 i denna del och med avslag påmotionerna 1995/96:Fi15 yrkandena 12,13, 15 och 40, 1995/96:Fi16 yrkandena12, 13 och 15, 1995/96:Fi18 yrkandena13, 14, 17 och 18, 1995/96:Sk27yrkande 8 samt 1995/96:Sk28 yrkande 1som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,22. Företagsbeskattning (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken med delar ochslutar med yrkande 1 bort ha följandelydelse:Finansutskottet delar uppfattningen iden kristdemokratiska motionen att man ipolitiken bör eftersträva enmarknadsekonomi baserad på etiskaprinciper och styrd av sociala ochekologiska hänsyn. Den grundläggandeuppgiften för staten när det gällernäringspolitiken bör vara att lägga fastramar och långsiktiga spelregler. Dessamåste vara stabila ochtillväxtbefrämjande. Endast då kan ensund näringsverksamhet utvecklas.Näringspolitiken skall stärka debefintliga företagens livskraft ochfrämja tillkomsten av nya företag.Utskottet är enigt med Kristdemokraternaom att politikerna inte kan skapaarbeten men väl skapa ett näringsklimatsom uppmuntrar till företagande ochinvesteringar.För att möta ett ökat nyföretagande ochsäkra de onoterade, mindre och nyaföretagens finansieringsbehov måstetillgången på riskkapital öka. Utskottetstöder i princip tanken på enskattereduktion förriskkapitalinvesteringar för den somköper nyemitterade aktier i onoteradebolag men anser att stimulanserna för enökad riskkapitalförsörjning inte skallvara beroende av konjunktursvängningarutan måste ges långsiktiga stabilavillkor. Därför bör avdragsmöjlighetenenligt utskottets mening vara permanent.Förutom ett allmänt bra investerings-och företagsklimat måste ytterligareåtgärder vidtas som främjarkommersialisering av innovationer iSverige. Av avgörande betydelse är attinnovatörer och exploatörer kopplasihop. För att höja innovationstakten,snabbare omsätta innovationer påmarknaden och minska incitamenten attplacera royaltyinkomster utomlands börroyalty på patenterade uppfinningar varaskattefri . Utskottettillstyrker även i denna delKristdemokraternas förslag.Skattesystemet bör vara utformat så attdet skapar incitament för företagande.Avkastningen på riskvilligt kapital iföretag får då inte beskattas hårdare änannan kapitalavkastning.Dubbelbeskattningen medför att viljanatt satsa riskvilligt kapital i företagminskar, då beskattningen på heltriskfria placeringar i bank ellerobligationer beskattas betydligt lägre.Minskad tillgång till riskvilligtkapital kommer att försvåra nödvändigutveckling och nya investeringar inäringslivet. Utskottet ärsamtidigt positivt till att regeringenparallellt med detta genom etttilläggsdirektiv tillFöretagsskatteutredningen prövar enmodell som torde kunna vinna en breduppslutning och som i korthet innebäratt aktieägarna beskattas genom vanligutdelningsskatt men att de utdelandeföretagen får avräkna den svenska skattsom aktieägarna får betala på sinutdelning.De nya reglerna för redovisning ochbetalning av mervärdesskatt kommer attmedföra svåra likviditetsproblem förmånga företag och i synnerhet för småoch medelstora företag. I och med attmånga företag hamnar i en situation sominnebär att de måste göramomsinbetalningar på intäkter som deännu inte har erhållit förvandlasföretagen i praktiken . Denna klarttillväxthämmande åtgärd måste upphävas.Utskottet föreslår att somsin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts rörandeföretagsbeskattningen. Med hänvisningtill vad som anförts tillstyrksmotionerna Fi18 (kds) yrkandena 13, 14,17 och 18 samt Sk27 (kds) yrkande 8. mån motionerna Fi15 (m) yrkandena12, 13, 15 och 40, Fi16 (fp) yrkandena12, 13 och 15 samt Sk28 (fp) yrkande 1inte är tillgodosedda genom dettaavstyrks de. Motion Fi17 (v) yrkandena 5(delvis) och 7 (delvis) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande företagsbeskattningatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi18 yrkandena 13,14, 17 och 18 samt 1995/96:Sk27yrkande 8 och med anledning avmotionerna 1995/96:Fi15 yrkandena 12,13, 15 och 40, 1995/96:Fi16 yrkandena12, 13 och 15 samt 1995/96:Sk28yrkande 1 och med avslag på motion1995/96:Fi17 yrkandena 5 i denna deloch 7 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,23. Fordonsskatt (mom. 11)(), (),() och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjarmed har samma ochslutar med kompensera skattebortfallet bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill erinra om attModerata samlingspartiet redan närfrågan var aktuell framhöll atten höjning av försäljningsskatten påmotorfordon skulle vara negativ frånmiljösynpunkt och utskottet biträdergivetvis förslaget att undanröja dennahöjning. Däremot motsätter sig utskottetförslaget att nu höja fordonsskatten.Det svenska skatteuttaget är redan såhögt att det i stället bör sänkas.Utskottet avstyrker propositionen idenna del.dels att utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse:11. beträffande fordonsskattatt riksdagendels med anledning av proposition1995/96:25 yrkande 6 och proposition1995/96:6 yrkande 2 antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1995:915) om ändring i lagen(1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon med den ändringen att 8 §och övergångsbestämmelserna erhållerden i bilaga 2 som Utskottets förslagbetecknade lydelsen samt beslutar omsådan ändring av ingressen till nämndalag som föranleds härav,dels avslår regeringens i proposition1995/96:25 yrkande 7 framlagda förslagtill lag om ändring ifordonsskattelagen (1988:327),24. Förmånsbeskattning av bilar (mom.12)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken avbilar börjar med vill och slutar med samt Fi54 (mp) bort haföljande lydelse:Finansutskottet delar uppfattningen imotion Fi23 (fp) attförmånsbeskattningen bör förändras såatt bensinsnåla bilar och kortakörsträckor uppmuntras. Vidare villutskottet framhålla - i likhet med vadsom anförs i motion Fi23 (fp) - attbeskattningen av tjänstebilar är enskattefråga med en tydligjämställdhetsaspekt. Systemet medschablonbeskattning av s.k. förmånsbilargynnar till mycket stor del män i godainkomstlägen. Ett reformerat system medden inriktning som Folkpartietliberalerna förordar bör leda till ökadeskatteintäkter som kan användas fört.ex. jämställdhets- ochutvecklingsfrämjande åtgärder. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna. Därmed bifalls motionernaFi23 (fp) yrkande 9 och Fi41 (fp)yrkande 6 medan motionerna Fi18 (kds)yrkande 33, Fi45 (v) samt Fi54 (mp)anses tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande förmånsbeskattningav bilaratt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi23 yrkande 9 samt1995/96:Fi41 yrkande 6 och medanledning av motionerna 1995/96:Fi18yrkande 33, 1995/96:Fi45 och1995/96:Fi54 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,25. Förmånsbeskattning av bilar (mom.12)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken avbilar börjar med vill och slutar med samt Fi54 (mp) bort haföljande lydelse:Finansutskottet vill påpeka attriksdagen begärdeförslag från regeringen till nya reglerför bilförmånsbeskattning. De nyareglerna skulle i ökad grad ta hänsyntill omfattningen av det privata bruketav bilen. Dessa förslag borde enligtutskottets mening ha förelagts riksdagenså att de skärpta reglerna skulle hakunnat träda i kraft den 1 januari 1995.Trots flera uttalanden i samma riktningfrån skatteutskottet sedan dessföreligger fortfarande inte någotförslag från regeringen. mening bör riksdageninte godta regeringens anmärkningsvärtlånga dröjsmål med handläggningen avdenna fråga.