bet · GI01JoU16 · 1995-03-30 00:00:00 — Miljön -- Vårt gemensamma ansvar I betänkandet behandlas skrivelse 1994/95:120 där regeringenpresenterar inriktningen av det miljöpolitiska arbetet ochlämnar en redovisning av tillståndet i miljön. Utskottetbehandlar ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden1994 och 1995 om miljöpolitik samt om och andrastyrmedel i miljöpolitiken. Utskottet föreslår etttillkännagivande av innebörd att planeringen av arbetet på enmiljöbalk inriktas på ett ikraftträdande senast den 1 januari1998. Utskottet har i övrigt inget att erinra mot regeringensredovisning och motionsyrkandena avstyrks med hänvisning bl.a.till vad som anförs i skrivelsen.Till betänkandet har fogats 6 reservationer (m, fp, c, v) ochett särskilt yttrande (mp).SkrivelsenRegeringen () bereder genom skrivelse1994/95:120 tillfälle att ta del av regeringenspresentation av inriktningen av det miljöpolitiska arbetet ochredovisning av tillståndet i miljön.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen presenterar regeringen inriktningen av detmiljöpolitiska arbetet och lämnar en redovisning av tillståndeti miljön.I del I redovisas hur det internationella arbetet skallförstärkas och göras mer resultatinriktat. bör driva pådet miljöpolitiska arbetet inom Europeiska unionen. Vidare börSverige fortsätta att spela en aktiv roll i det globalamiljöarbetet och uppföljningen av om miljö ochutveckling i har därför hög prioritet. kommer att tillsättas för uppföljning avRiokonferensen och för arbetet inför år 1997.Det lokala arbetet är av stor betydelse. Enmarkanvändningspolitik för en långsiktigt hållbar utvecklingskall utvecklas och regeringen avser att lägga särskild vikt viden hållbar utveckling av städer och tätorter, bl.a. genom attmiljön får en starkare roll i den kommunalaöversiktsplaneringen.Regeringen har tidigare föreslagit att programmet förlandskapsvård utökas kraftigt. Ett särskilt stöd kommer ocksåatt utgå till jordbrukare som vill ställa om till ekologiskodling. Det är angeläget att miljöanpassningen inom bl.a. deareella näringarna fortsätter kombinerat med skydd av land- ochvattenmiljöer för att säkerställa den biologiska mångfalden.Möjligheterna att införa en naturvårdsavgift i skogsbruketanalyseras liksom om skogsvårdslagen bör infogas i eller påannat sätt samordnas med en kommande miljöbalk. Regeringen avservidare att ta fram ett samlat program för skyddet avfjällområden.Regeringen avser att ge i uppdrag att isamråd med andra sektorsmyndigheter föreslå ett samlat programför miljöinsatser som ger nya arbeten och bidrar förbättrad ekonomi. En omfattande satsning påmiljöinvesteringar ingår i regeringens ekonomisk-politiskaproposition.Nya ekonomiska styrmedel införs i miljöpolitiken.Kretsloppsarbetet drivs vidare och en sammanhållen strategi förarbetet tas fram med bl.a. tydliga prioriteringar av vilkamaterial och produkter som bör återanvändas och återvinnas.Producentansvaret bör införas för prioriterade varugrupper.Ansvaret för miljöfarligt avfall förtydligas, liksom ansvaretför gamla miljöskador.Miljöinsatserna inom trafiksektorn stärks. Naturvårdsverketfår i uppdrag att i samråd med berörda sektorsmyndigheterföreslå hur utsläppen från arbetsfordon bör minskas genomnationella och internationella åtgärder. Ett aktivt miljöarbetekommer också att bedrivas inom energisektorn, bl.a. genomfortsatta insatser för att förbättra förutsättningarna förenergieffektivisering och en ökad användning av förnybaraenergikällor.En aktiv miljöpolitik förutsätter att varje sektor tar sittmiljöansvar, som åtgärder inom olika sektorersamordnas. Regeringen kommer att fortlöpande redovisamiljöarbetet inom de olika departementens ansvarsområden.Lagstiftningen samlas i en miljöbalk, som blir mer heltäckandeän det tidigare framlagda balkförslaget.I del II beskrivs tillståndet i miljön, hur det utvecklatsunder senare år och i vilken utsträckning de mål ochinriktningar som har ställt upp inom miljöområdet harkunnat uppfyllas. Motioner väckta under allmänna motionstiden 19941993/94:Jo649 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om miljöavgiftpå konventionellt producerade livsmedel och skogsprodukter,3. att hos regeringen begär förslag om miljöavgiftpå avfall som deponeras eller bränns.1993/94:Jo652 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om differentierade miljöavgifter,2. att vid bifall på yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att sompilotfall använda bensinpriset.1993/94:Jo671 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att direktiven för den i den grönabudgetbilagan aviserade utredningen om ekonomiska styrmedel ochskatteväxling på miljöområdet också skall omfatta uppdraget attutreda ett system för miljöavgifter på trafikanläggningar.1993/94:Jo679 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utveckling av ekonomiska modeller ikommunalt miljöarbete.1993/94:A453 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en miljöanpassad energisektor.1993/94:A457 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansiering av miljökontroll genommiljöavgifter.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19951994/95:Jo601 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om miljöbalk ienlighet med vad som föreslås i motionen och att den skall trädai kraft ,2. att beslutar att skall innefattanuvarande strålskyddslag i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar att skall innefattanuvarande lag (1979:425) om skötsel av jordbruksmark(skötsellagen),4. att som sin mening ger regeringen till känna attmiljöbalken skall innefatta tillämpliga delar av nuvarandeskogsvårdslag i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna attmiljöbalken i enlighet med vad som anförts i motionen skallinnefatta bestämmelser angående biotekniska produkter,6. att som sin mening ger regeringen till känna attövrig miljörelaterad lagstiftning bör ingå i balken och attdessa frågor närmare bör utredas i enlighet med vad som anförtsi motionen,7. att beslutar att under allmänna aktsamhetsregleri införa en stopparagraf i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att beslutar att under allmänna aktsamhetsregleri införa en substitutionsprincip i enlighet med vadsom anförts i motionen,9. att beslutar att allmännaaktsamhetsregler och bestämmelser skall vara tillämpliga på allmiljöpåverkande verksamhet i enlighet med vad som anförts imotionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna atti skall ingå lagrum som tillåter generellaföreskrifter i enlighet med vad som anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna attsom allmän aktsamhetsregel i införa "users paysprinciple" i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljökonsekvensbeskrivningar,13. att hos regeringen begär förslag tilllagändringar vad gäller regeringens roll vidtillåtlighetsprövningen av miljöpåverkande verksamheter enligtnuvarande naturresurslag (NRL) i kommande förslag till miljöbalki enlighet med vad som anges i motionen,14. att beslutar att talerätt förmiljöorganisationer skall införas i ,15. att beslutar att en miljöombudsman skallinrättas i enlighet med vad som föreslås i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till känna attsubstitutionsprincipen som allmän aktsamhetsregel bör förändrasså som anges i motionen,17. att beslutar att substitutionsprincipen skallingå i de särskilda bestämmelserna om kemiska produkter så somanges i motionen,18. att beslutar att orden "berörd del av" stryks iden del av som skall ersätta 26 § i nuvarandenaturvårdslag,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagändringar för att motverka trafikensmiljöproblem,20. att hos regeringen begär förslag till miljöbalkinnefattande reglering av skyddsdikning i enlighet med vad somanförts i motionen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kommunala planer inte skall kunnaupphäva strandskyddet,22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbud mot tippning och utfyllnader istrandskyddsområdet,23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett utvidgat biotopskydd.1994/95:Jo606 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en vidgad talerätt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att preskriptionstiden för miljöbrottreglerade enligt miljöskadelagen bör förlängas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som nation bör tillträda den imotionen angivna ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att enskilda som drabbas av miljöskadorskall ges ett förstärkt rättsskydd,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att miljökvalitetsnormer bör utformas såatt de får en effektiv rättsverkan,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda möjligheten av att införalandskapsvårdande miljökvalitetsnormer,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att aktsamhetsregeln kring hushållningkompletteras att omfatta energi,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör innehålla ett knippetydliga basregler med rättsverkan som kan ligga till grund förtillsynsbeslut,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om NRL-anknuten lagstiftning utanförmiljöbalken.1994/95:Jo609 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad konsumentstyrning på miljöområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioriteringar i miljöarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomiska styrmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöbalken.1994/95:Jo628 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kampen mot statsskulden ochmiljöskulden måste föras ,2. att hos regeringen begär att ett nytt förslag ommiljöbalk skyndsamt läggs fram,6. att hos regeringen begär att en kommissiontillsätts som utreder vad som krävs för en hållbar utveckling iSverige i enlighet med vad i motionen anförts.1994/95:Jo641 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning omberäkning av det svenska miljöutrymmet i enlighet med vad imotionen anförts,21. att hos regeringen begär förslag till miljöbalki så god tid att den kan träda i kraft senast den 1 januari1996.1994/95:Jo683 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.1994/95:Jo689 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppgifter och sammansättning av densvenska nationalkommitté som regeringen avser att tillkallaunder våren 1995.1994/95:Ju608 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att motverka inaktiva tillsynsmyndighetergenom att bl.a. ge ideella organisationer talerätt imiljöärenden. InledningDetta betänkande följer i huvudsak regeringens disposition iskrivelsen. Betänkandet inleds med en redovisning avinriktningen av det miljöpolitiska arbetet med angivande avmiljömålen och hur dessa uppfylls. Därefter följer enredogörelse för det internationella, resp. lokala och regionalamiljöarbetet och för biologisk mångfald. Vidare redogörs förinriktningen av ett miljöanpassat näringsliv samt för styrmedeli miljöpolitiken.I det inledande avsnittet behandlas motioner av övergripandekaraktär om den miljöpolitiska inriktningen och miljöpolitikensmål och strategier. Därefter behandlas motioner om en nymiljöbalk och andra styrmedel i miljöpolitiken.Den miljöpolitiska inriktningenSkrivelsenEn politik för hållbar utveckling måste utgå från människansvillkor och ekosystemets långsiktiga bärighet, både i Sverigeoch i världen. Miljöproblemen är omfattande. Försurningen ärfortfarande det största nationella miljöproblemet tillsammmansmed övergödning av sjöar och vattendrag. Klimatfrågorna är detstörsta globala miljöproblemet. Frågan om biologisk mångfald ochom varornas miljöpåverkan uppmärksammas nu också allt mer.Regeringen anför att redovisningen är en inbjudan till endialog om det framtida miljöarbetet. I stora delar avmiljöpolitiken finns en bred samsyn mellan de politiskapartierna.Av redovisningen Hur uppfylls miljömålen? framgår attkoldioxidutsläppen kommer att öka . Målet attutsläppen bör minska kommer därför inte attkunna infrias utan ytterligare åtgärder. Transportsektorn ochenergisektorn är de samhällssektorer som bidrar mest tillkoldioxidutsläppen. Ytterligare åtgärder behöver därför vidtasbåde vad gäller transportsystemets struktur och för att få framfordon och drivmedel som ger låga utsläpp. Inomenergiproduktionen bör det ske en ökad övergång till ickefossila bränslen och energin bör utnyttjas effektivare.Försurningen är det största nationella miljöproblemet. Måletatt minska svavelutsläppen års nivå till år2000 är redan uppnått. En 30-procentig minskning avkväveoxidutsläppen mellan och kommer emellertidinte att uppnås. Transporter och arbetsmaskiner svarar för merän tre fjärdedelar av kväveoxidutsläppen. Vägtrafikens bidraghar minskat på grund av att andelen personbilar medkatalysatorer ökar. Åtgärder bör därför även vidtas mot utsläppfrån annan trafik inklusive sjöfarten och flyget samt frånarbetsmaskiner. Även inom energi- och industrisektorn börarbetet med utsläppsbegränsningen fortgå.I och med nya internationella miljöavtal, bl.a. i samband medRiokonferensen och medlemskapet i EU, har vi nu storamöjligheter att bekämpa miljöproblemen både i ochinternationellt. Den nya utmaningen är att bygga det ekologiskthållbara samhället i , i och resten av världen isolidaritet med utvecklingsländerna.Miljöpolitiken får en allt tydligare internationell dimension.Arbetet måste enligt skrivelsen bedrivas på olika nivåer, dvs.inom närområdet med , inom och på den globalanivån. Det är angeläget att agera långsiktigt, ofta i flerainternationella fora och tillsammans med likasinnade ide frågor prioriterar.Förberedelserna extra generalförsamling i FN omuppföljningen av har påbörjats. Det anförs attdet fortsatta arbetet fordrar en fast nationell förankring.Regeringen avser därför att upprätta en svensknationalkommitté med deltagande från en bred krets av detsvenska samhället för att följa upp det internationella arbetetefter och förbereda extrageneralförsamling.Vidare anförs att bör driva på det miljöpolitiskaarbetet inom EU. bör bl.a. vara aktivt inom EU när detgäller samarbete med länderna i ,agerandet i miljökonventioner och vid internationellamiljökonferenser. Det nordiska samarbetet bör i ökadutsträckning inriktas på att effektivisera och stärka denordiska ländernas insatser mot miljöproblem i närområdet, inkl.Östersjöområdet och . I det bilaterala samarbetetom kunskapsuppbyggnad i bör länderna i Sverigesnärområde prioriteras, dvs. i första hand , ,, nordvästra och Polen.Det lokala miljöarbetet utgör grunden för en hållbarutveckling. För del är kommunernas arbete med lokalaAgenda 21 av central betydelse. Kommuninvånare,intresseorganisationer, företag samt övriga lokala aktörerbehöver engageras i arbetet och bidra med sina kunskaper.Länsstyrelsernas ansvar att vara pådrivande och samordnande imiljöarbetet bör utvecklas ytterligare.Samhällsplaneringen på alla nivåer bör utvecklas mot ettsektorsövergripande och strategiskt synsätt för att främja enhållbar utveckling av hela landet. Miljöproblem bör förebyggasbl.a. genom arbete med ett miljöanpassat transportsystem ochsamordnade insatser i fråga om markanvändning och byggande.Den biologiska mångfalden, artrikedomen och den genetiskavariationen är en förutsättning för varaktigt liv. Aktionsplanersom syftar till en mer naturvårdsanpassad verksamhet utarbetasnu inom bl.a. skogsbruket, jordbruket, fisket och rennäringen.Allemansrätten och strandskyddet är viktiga förutsättningarför friluftslivet. Landets fjällområden bör värnas mot alltförhårt nyttjande och slitage.Ett miljöanpassat näringsliv är enligt skrivelsen enförutsättning för en hållbar utveckling och kan stärkakonkurrenskraften. Ett miljöanpassat näringsliv har ökadeförutsättningar för tillväxt och export och därmed också för attgenerera sysselsättning och välstånd. Med miljöanpassning menasinte bara renare produktion, utan att hänsyn tas till miljön iföretaget som helhet, inklusive ansvar för produktensmiljöpåverkan under användning och då den till slut bör kasseraseller återvinnas. Denna miljöanpassning sker delvis inomnäringslivet som en del av dess normala marknadsanpassning.Staten har en roll i att driva på och underlätta denna processför att bidra till att skapa ett miljöanpassat näringsliv.Miljösektorn, både i en direkt bemärkelse såsom vatten- ochluftrening, avfallshantering m.m. och i en vidare bemärkelse somgäller hela näringslivet, kan bidra till att skapa nyaarbetstillfällen. Det mesta av detta arbete bör ske på initiativav näringslivet. Regeringen har dock en roll i att driva på ochunderlätta processen. För att fortsätta utveckla området börnärings-, finans- och miljöpolitiken samordnas ytterligare.Naturvårdsverket får i uppdrag att i samråd med övriga berördasektorsmyndigheter föreslå ett samlat program för miljöinsatsersom kan ge nya arbeten.I fråga om monetära miljöräkenskaper anförs att följande treuppdrag utformades på förslag av (SOU1991:37). fick ett numera avrapporterat uppdragatt ta fram ett system för s.k. miljöindex, som bör ge en samladbild av tillståndet i några svenska ekosystem. Statistiskacentralbyrån arbetar med att ta fram fysiska miljöräkenskapersom skall beskriva flödet av olika miljöförstörande substanser iekonomin. har fått i uppdrag att utarbetamonetära miljöräkenskaper som visar miljöförstöringenskostnader. och Statistiska centralbyrånkommer att lämna en gemensam delrapport därresultaten av deras arbete redovisas.MotionernaI motion Jo609 av m.fl. (m) anförs i fråga om ökadkonsumentstyrning på miljöområdet att framtidens generationerkommer att ställa stora krav på miljön (yrkande 1). Framtidensmänniskor kommer inte att acceptera att arbeta i företag somskadar miljön eller framställer produkter som inte uppfyllerhögt ställda miljökrav. Motionärerna framhåller i fråga omprioriteringar på miljöområdet (yrkande 2) att EU bör bli ettprioriterat område för svensk miljöpolitik. Klimatfrågan börprioriteras högt mot bakgrund av dess globala effekter, ochförsurningen tillhör vårt allvarligaste nationella miljöproblempå grund av känslighet för surt nedfall. Mot bakgrundav vår geografiska placering spelar också utvecklingen påmiljöområdet i och en stor roll för vår egenoch miljö.Enligt partimotion Jo641 bör en utredningtillsättas om beräkning av det svenska miljöutrymmet (yrkande1). Det är angeläget att skapa bedömningsgrunder för olikaländers påverkan på miljön och användningen av naturresurser.Den internationella miljöorganisationen of the Earth harutarbetat ett mått på fördelning av resurser. Metoden germöjlighet att beräkna vad som är hållbar utveckling och att tahänsyn till en global rättviseaspekt. Regeringen bör sedanårligen i sin miljöredovisning ange åtgärder och resultat föratt anpassa samhället till en sådan nivå i resursförbrukningen.I motion Jo628 (fp) anförs att kampen mot statsskulden ochmiljöskulden måste föras (yrkande 1). För att rådabot på mest akuta problem krävs tillväxt för att skapanya arbeten och förbättra tilltron till landets ekonomi.Samtidigt är det viktigt att den nödvändiga tillväxten sker påsådant sätt att skadorna på miljön inte ökar. Tvärtom är det såatt de ackumulerade skadorna på miljön -- här har begreppetmiljöskuld etablerats -- måste minska. Det tycks finnas"systemfel" i samhället som gör att miljöbeslut inte genomförsoch att miljömål tillmäts för liten betydelse. En kommission börtillsättas som utreder vad som krävs för en hållbar utveckling iSverige (yrkande 6). Den bör få i uppdrag att utreda vilkahinder som finns i beslutsprocesser och i nationella ochinternationella regelverk.I motion Jo689 av m.fl. (s) anförs att enkommission bör tillkallas med bred parlamentarisk förankring ochmed representation för miljöorganisationer, näringsliv,arbetstagarorganisationer och forskare med uppgift att utvecklaen strategi för ett ekologiskt uthålligt samhälle på uppgifteroch sammansättning av den svenska (yrkande 3). Motionärernautgår från att den nationalkommitté som regeringen avser atttillkalla får den föreslagna bredden i fråga omsammansättning.Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att fattadeett övergripande beslut om mål och riktlinjer för miljöpolitiken(prop. 1990/91:90, bet. JoU30, rskr. I den nu framlagdaskrivelsen redovisas för information hur regeringenser på inriktningen av det fortsatta miljöpolitiska arbetet.Skrivelsen innehåller också en redovisning av tillståndet imiljön och hur de miljöpolitiska målen uppfylls. mening utgör skrivelsen ett värdefullt underlag fördet fortsatta miljöarbetet. Utskottet utgår från att riksdagenfår tillfälle att i anslutning till kommande regeringsförslageller i annat sammanhang ta ställning till de mer konkretaåtgärder som krävs för att fullfölja och vidareutveckla årsmiljöpolitiska beslut. Det gäller i synnerhet på de områden därmåluppfyllelsen är otillfredsställande.Utskottet delar i allt väsentligt regeringens överväganden ominriktningen av det miljöpolitiska arbetet. Omsorg om människanoch människans livsmiljö är också omsorg om naturen. Naturensätter allmänna ramar för mänsklig verksamhet, men samtidigtpåverkar människans politiska, ekonomiska och sociala villkorförhållandena i naturen. En politik för hållbar utveckling måstedärför, som regeringen anför, utgå från människans villkor ochekosystemets långsiktiga bärighet -- både nationellt ochglobalt. En aktiv miljöpolitik kan bidra till en ekologiskthållbar tillväxt och till att skapa nya arbeten som ökarvälfärden och tryggar sysselsättningen.Som framgår av skrivelsen är miljöproblemen omfattande. Mångaproblem återstår att lösa. I inledningskapitlet pekar regeringenbl.a. på försurningen som det största nationella miljöproblemet,tillsammans med övergödning av sjöar och vattendrag.Klimatfrågorna är det största globala miljöproblemet. Frågan ombiologisk mångfald och om varornas miljöpåverkan uppmärksammasnu alltmer. anförregeringen, med utgångspunkt i en redovisning från , att vissa mål inte kommer att uppfyllas utanytterligare åtgärder. Till problemområdena hör t.ex. koldioxid-och kväveutsläppen och målet att bevara representativa områdenav olika naturtyper. Utskottet delar regeringens bedömning attsärskild uppmärksamhet bör ägnas åt att minska kväveutsläppen,att säkerställa den biologiska mångfalden samt att begränsakoldioxidutsläppen.Vissa av de frågor som tas upp i partimotionerna berörs i enprincipstudie av om miljön somlångsiktig restriktion (bil. 2 till LU 95). hur stora restriktioner på den ekonomiska politiken somkan härröra från miljö- och naturresursområdet i ett medellångteller långsiktigt perspektiv (30--). uppskattningar av kostnaderna för åtgärder mot aktuellamiljöproblem, såsom klimatfrågorna, försurningen, övergödslingenoch hoten mot den biologiska mångfalden.Enligt utskottets mening är de synpunkter som framförs ipartimotionerna väl förenliga med regeringens allmänna bedömningom inriktningen av det miljöpolitiska arbetet. Utskottet kanansluta sig till vad som anförs i motion Jo609 att framtidagenerationer kommer att ställa stora krav på miljön och på enanpassning av miljöpåverkande verksamheter.