bet · GJ01UbU3 · 1995-12-07 00:00:00 — I betänkandet behandlas drygt 80motionsyrkanden från allmänna mo-tionstiden. De rör många olika frågorinom skolväsendet bl.a. läroplanerna,dyslexi (läs- och skrivsvårigheter),avgifter för skolmåltider, skolansfysiska miljö, skolhälsovård,läsårsbegreppet, uppföljning ochutvärdering, skolledarutbildning,landstingens gymnasieutbildning,ansvaret för försko-lan ochfritidsverksamheten samt läromedel förfunktionshindrade.Utskottet föreslår med anledning avtvå motioner (s resp. v) att riksdagenskall begära att regeringen övervägermöjligheten att lagstifta om eleversrätt till fria skolmåltider igrundskolan och gymnasieskolan. Motdetta reserverar sig ,, liberalernaoch Kristdemokraterna.Samtliga övriga yrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats nioreservationer. 1994/95:Ub301 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av allsidighistorieundervisning i de delar avlandet som inte alltid tillhörtSverige.1994/95:Ub303 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om etikundervisningen.1994/95:Ub304 av m.fl.(c) vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av uppföljning ochutvärdering,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kulturmötesfrågor,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skolgårdar.1994/95:Ub309 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att införa krav påundervisning i om samernashistoria, utveckling och nuvarandeförhållanden.1994/95:Ub311 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om fler valfriaskolämnen.1994/95:Ub312 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om det svenska totalförsvaret igrundskolans och gymnasieskolanskursplaner.1994/95:Ub313 av m.fl.(s) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en allsidig undervisning isex och samlevnad,2. att hos regeringen begärförslag till åtgärder för att garanteraatt alla barn och ungdomar får enobligatorisk sex- ochsamlevnadsundervisning.1994/95:Ub315 av m.fl.(fp) vari yrkas8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kommunala skolinspektörer.1994/95:Ub317 av och (c, v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omatt Tullängsskolan i gesbehörighet att utfärda körkort förpersonbil.1994/95:Ub324 av () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att landstingen får anordnaandra program än naturbruk ochomvårdnad, om kommuner och landsting äröverens om detta,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av gällandelagstiftning med inriktningen atträtten utvidgas för landsting ochkommuner att själva komma överens omuppgiftsfördelningen beträffandegymnasieskolan,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att landstingen får anordnayrkessärskola.1994/95:Ub328 av ochJan-Olof () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning i naturkunskap,2. att hos regeringen begärförslag till utbildningssatsningar somligger i nivå med motsvarande inomövriga EU.1994/95:Ub329 av ochJan-Olof () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omden framtida svenska lantbruks- ochträdgårdsutbildningen.1994/95:Ub336 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrad lagstiftninginnebärande att skolmåltidsavgifter ejtillåts inom ellerungdomsgymnasiet.1994/95:Ub338 av och (m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande avnationella prov i ämnena franska ochtyska.1994/95:Ub339 av m.fl. (m)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om öppenhet och rätt tillinformation i skolväsendets tillsyns-,uppföljnings- och utvärderingsarbete,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernasuppföljningsansvar.1994/95:Ub343 av och () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skolans ansvar förelevinformation om fysisk träning ävenutanför skoltid,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skolans utökade samverkanmed det lokala föreningslivet.1994/95:Ub347 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning ochutveckling beträffande läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi.1994/95:Ub350 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om organisation av och ansvarför specialundervisning, hjälpmedelm.m. för barn och vuxna med specifikaläs- och skrivsvårigheter (dyslexi),2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av såvälspeciallärare som andra lärare imetodik för diagnos, undervisning ochträning av dyslektiker i läsning ochskrivning.1994/95:Ub351 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förutsättningar förnaturbruksskolorna att bedrivautvecklingsarbete inom miljösektorn.1994/95:Ub353 av ochAgneta () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omregler för antalet undervisningstimmar.1994/95:Ub354 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering aveffekterna av avreglering avsyofunktionen och den nya timplanen.1994/95:Ub356 av m.fl. (mp)vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om teckenspråk som tillvalsämnei skolan.1994/95:Ub357 av ochIngrid () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning och fortbildningav förskollärare och lärare när detgäller läs- och skrivsvårigheter,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om obligatorisk test av allaelever under första skolåret för att påett tidigt stadium kunna diagnostiseradyslektiska barn och ge dem enundervisning som är anpassad till derashandikapp,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om speciella hjälpmedel ochläromedel inom grund- ochgymnasieskolan för elever med läs- ochskrivsvårigheter.1994/95:Ub361 av ochEva () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkörkortsutbildning i gymnasieskolan.1994/95:Ub363 av m.fl.(v) vari yrkas att hosregeringen begär att tarinitiativ till att förbättra skolornassim-undervisning.1994/95:Ub364 av m.fl.(v) vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag till lagändring för attförhindra oskäliga avgifter enligt vadi motionen anförts.1994/95:Ub365 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omläsårsindelning i skola och gymnasium.1994/95:Ub367 av och () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att integreras igrundskolans undervisning som ettobligatoriskt moment i undervisningen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrad grund- ochfortbildning av grundskolelärare i ANT.1994/95:Ub368 av m.fl.(kds) vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer för hurmåldokumenten angående etisk fostran,som finns angivna i läroplanen, skallfå en praktisk tillämpning,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sanering och ombyggnad avskolbyggnader och skolgårdar,10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av uppföljning ochutvärdering av tidsutrymmet dels förämnen som är förlagda i block, dels förestetiska och praktiska ämnen.1994/95:Ub369 av m.fl. (m)vari yrkas4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en liberaliseringnär det gäller reglerna förläsårsindelning.1994/95:Ub370 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning och utvärderingav att skolans etiska undervisning skeri enlighet med den nya läroplanensintentioner.1994/95:Ub372 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning avfrivillig konfessionell undervisning igrundskolan.1994/95:Ub373 av m.fl.(v) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av attsatsa resurser för djurskyddsforskningoch teknikutveckling vidnaturbruksgymnasierna.1994/95:Ub374 av ()vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av specialpedagogiskutbildning för lärarpersonal kringdyslexiproblem,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om läromedel för dyslektiker.1994/95:Ub376 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om integrering avämnet livskunskap i den pedagogiskaverksamheten från förskola tillhögskola.1994/95:Ub383 av ()vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ökat timantal till denpraktiska utbildningen i ,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om antalet timmar för ämnetIdrott och hälsa i grundskolan.1994/95:Ub385 av ochAgneta () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omgrundläggande utbildning i grundskolanföre ansökan om körkortstillstånd.1994/95:Ub387 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen tillkänna att antalet timmar för ämnetIdrott och hälsa i böråtergå till att vara 500 timmar.1994/95:Ub389 av m.fl.(kds) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av de lokalaskolplanernas utveckling avskolhälsovårdsarbetet.1994/95:Ub693 av m.fl.(kds) vari yrkas8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att utbildningen iarbetsledning och personalvård börförbättras i skolledarutbildningen.1994/95:Ub901 av m.fl. (m)vari yrkas13. att hos regeringen begärförslag till kvalificeradledarskapsutbildning för rektorer ienlighet med vad som anförts imotionen.1994/95:Ub902 av . (kds, m, c, fp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kursplan för undervisning omarbetsliv och företagande,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kursplan för uppfinnar-,företagar- och innovationsfrågor,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om yrkesprov i samarbete medaktuella branscher för gymnasietsyrkestekniska program,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om information i gymnasiet omelevers möjlighet att som valbar kursarbeta med eget företagande i samarbetemed Förbundet Ung företagsamhet.1994/95:Ub904 av ochInger () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av hemkunskap igrundskolan,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om undervisning i kost ochhälsa i gymnasieskolan,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering avkostundervisningen.1994/95:Ub905 av m.fl.(mp) vari yrkas4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förskolans formella plats iutbildningsorganisationen ansvarsområde,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om minimikrav på tillgång tillspeciallärare för svaga elever igrundskolan, t.ex. speciallärare medsärskild kompetens inom områdetdyslexi,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att kvalificeradundervisning om dyslexi och dessbehandling införs ispeciallärarutbildningen ochutbildningar av låg- ochmellanstadielärare för såatt nödvändig kompetens föromhändertagande av elever med specifikaläs- och skrivsvårigheter kangaranteras ,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fritidsverksamheten.1994/95:Ju809 av m.fl.(c) vari yrkas8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om undervisning i mediakunskap.1994/95:Sf636 av m.fl.(mp) vari yrkas10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att öppna skolan förorganisationer,11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att läroplansarbetet skallgenomsyras av ett interkulturelltsynsätt,12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att läromedelsproducenterskall uppmanas att tillverka läromedelsom har ett interkulturellt synsätt.1994/95:So207 av m.fl.(m) vari yrkas17. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att ökavårdyrkenas attraktionskraft,18. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning.1994/95:So294 av m.fl.(c) vari yrkas8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning omproduktionen av läromedel förfunktionshindrade.1994/95:So466 av m.fl.(v) vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att skolhälsovården skallförstärkas beträffande astma/allergi.1994/95:Kr412 av . (c) vari yrkas6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utvärderingen avidrottsämnet i grundskolan.1994/95:Kr413 av . (kds) vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att friluftsliv ochidrottsutövande bör ingå som ennaturlig del av skolutbildningen.1994/95:Kr414 av och () vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om idrottens plats i skolan.1994/95:A273 av m.fl.(v) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om de studerandes arbetsmiljö,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att göra skolans lokalertillgängliga under elevernas fritid.1994/95:A807 av m.fl.(c) vari yrkas13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att konsumentfrågorna bör fåen framträdande plats i skolornasundervisning. Utskottet behandlar i det följande ettstort antal motionsyrkanden omskolväsendet vilka alla har väcktsunder den allmänna motionstiden vidföregående . Utskottetbehandlar först motionsyrkanden medanknytning till läroplanerna samt kurs-och timplanerna. Därefter behandlasmotionsyrkanden om dyslexi (läs- ochskrivsvårigheter), avgifter förskolmåltider och skolans fysiska miljö.Under avsnittet Övriga frågor tarutskottet upp motionsyrkanden som rörbl.a. uppföljning och utvärdering,reglering av läsåret,skolledarutbildning, landstingensgymnasieutbildning och läromedel förfunktionshindrade. Sammanlagt behandlarutskottet 82 motionsyrkanden.Läroplans-, kursplane- ochtimplanefrågorUtskottet vill inledningsvis erinra omatt nya läroplaner för detobligatoriska skolväsendet (Lpo 94) ochde frivilliga skolformerna (Lpf 94)har införts (prop. 1992/93:220,bet. 1993/94:UbU1, rskr. 82 och prop.1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr.93). Lpo 94 tillämpas fr.o.m.innevarande läsår i årskurserna 1-7 ochfr.o.m. /98 i helagrundskolan. Lpf 94 tillämpas fr. /95 för den nya reformeradegymnasieskolan. Läroplanerna utgår frånen ansvarsfördelning där staten angerde övergripande målen och riktlinjernaför skolverksamheten och kommunernasvarar för genomförandet.Genom de nya läroplanerna angerregering och riksdag den värdegrundskolan skall vila på och de mål ochriktlinjer som skall gälla förskolarbetet. Där anges också vem somhar ansvar för en viss verksamhet iskolan och vad detta ansvar innebär.Läroplanerna innehåller bindandeföreskrifter. Läroplanerna kompletterasmed kursplaner för alla ämnen ochtimplaner för de olika skolformerna. Ikursplanerna anges målen förutbildningen i de enskilda ämnena. Itimplanerna anges undervisningstidenför ämnena och i vissa fall grupper avämnen. De mål och riktlinjer som angesi skollagen, läroplanen ochkursplanerna skall ligga till grund förden lokala planeringen. Kommunen skalli skolplanen redovisa de åtgärder somkommunen avser att vidta för att uppnåde av staten fastställda målen. Denenskilda skolan skall sedan i den egnalokala arbetsplanen ange hur målenskall förverkligas och hur verksamhetenskall utformas och organiseras. Lärarnautformar sedan tillsammans med elevernaundervisningsmål.Vissa allmänna frågorUppföljning och utvärderingBehovet av uppföljning och utvärderingav praktisk-estetiska ämnen ochblockämnen i tas upp imotion 1994/95:Ub304 (c) yrkande 2 ochi motion 1994/95:Ub368 (kds) yrkande10. I den förstnämnda motionenframhålls att timutfallet för depraktiska och estetiska ämnena kommeratt kunna ökas beroende på skolansprofilering och elevens val.Motionärerna anser att det är angelägetatt detta följs upp av , delsvad gäller måluppfyllelse, dels vadgäller det faktiska timutfallet förvart och ett av dessa ämnen och hurtiden fördelas över helatid. I timplanen har tid avsatts förämnesgrupperna samhällsorienterande res-pektive naturorienterande ämnen. Ivarje kursplan anges målen förrespektive ämne inom ämnesgruppen ochtiden fördelas mellan ämnena genomlokala beslut. I den sistnämndamotionen framhålls att ett viktigtområde för uppföljning och utvärderingär hur de ämnen som är förlagda tillblock behandlas. Vissa ämnen, t.ex.naturkunskap och religionskunskap,hamnar lätt i strykklass när tidenmellan de olika ämnena i blockenfördelas. Även timutfallet för depraktiska och estetiska ämnena behöverföljas upp, anser motionärerna.Utskottet erinrar om att enligt sin instruktion (SFS1991:1121) skall verka för att de måloch riktlinjer för skolan som riksdagenoch regeringen har fastställtförverkligas inom givna ramar.Skolverket har som huvuduppgift attfölja upp och utvärdera skolan samtlägga fram förslag till utveckling avskolan och medverka till sådanutveckling. Utskottet delarmotionärernas uppfattning om detangelägna i att följa och utvärdera depraktisk-estetiska ämnena och de ämnensom enligt timplanen är förlagda tillblock, samhällsorienterande resp.naturvetenskapliga ämnen. Utskottet kankonstatera att det ingår i Skolverketsuppgifter att på olika sätt följautvecklingen av verksamheten i skolan.Det framgår också av Skolverketsverksamhetsplan /96 attreformeringen av skolväsendet kommeratt vara en prioriterad insats såvälnär det gäller utveckling avstrategiska insatser och stöd förnationell utveckling som när det gällerutvärdering. Eftersom det redan ingår iSkolverkets uppdrag att följa ochutvärdera de nya läroplanerna inkl. tim-och kursplaner finner utskottet detinte påkallat med något särskiltuttalande av i dessa frågor.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /95:Ub304 yrkande 2 och1994/95:Ub368 yrkande 10.Enligt motion 1994/95:Ub354 (s) måsteutvecklingen av syo-funktionen följasoch effekterna av avregleringenutvärderas. Motionärerna anser attavregleringen av praktik ocharbetslivsorientering i de nyaläroplanerna är beklaglig. Det ärviktigt att garanterad tid införs förarbetslivsundervisning. Motionärernaframhåller också att den avregleradesyo-funktionen innebär att skolornasjälva kan avgöra om de tycker sigbehöva utbildad och kvalificeradpersonal för studie- ochyrkesorienteringen eller inte. Det ärviktigt att undersöka hur dettafungerar i praktiken.Utskottet vill med anledning avmotionen anföra följande. I Lpo 94finns en tydlig markering av rektorsövergripande ansvar för att organiseraden studie- och yrkesorienterandeverksamheten och för att samverka medarbetslivet utanför skolan så atteleverna får egna konkreta erfarenheterav betydelse för deras fortsatta val avutbildning och yrkesinriktning. Isamband med riksdagsbehandlingen avläroplanspropositionen framhöllutskottet (bet. 1993/94:UbU1 s. 69)betydelsen av att eleverna införutbildnings- och yrkesval får stöd avdärtill särskilt utbildad personal.Utskottet pekade på dels reglerna iskollagen (2 kap. 6 §) om attkommunerna får getillsvidareanställning för sådanverksamhet endast åt den som har enutbildning som är avsedd för detta,dels att en särskild studie- ochyrkesvägledarexamen inrättats påriksdagens initiativ. Dagens skola -både grund- och gymnasieskolan -erbjuder eleverna valfrihet ochmångfald. Detta innebär att elevernahar många val att göra under sinskoltid. Även dagens samhälle ocharbetsliv förutsätter en väl fungerandestudie- och yrkesvägledning. ovan har framhållit ingår deti uppgifter att följa ochutvärdera de nya läroplanerna.Utskottet utgår därvid från attavregleringen av syo-funktionen kommeratt ingå i verkets uppföljnings- ochutvärderingsarbete. Utskottet somfäster stort avseende vid detta arbete,anser att resultatet av en sådanutvärdering bör avvaktas. Medhänvisning härtill avstyrker utskottetbifall till motionen.EtikUndervisning i etikfrågor behandlas iflera motioner. I motion 1994/95: Ub368(kds) yrkande 2 begärs att Skolverketskall få i uppdrag att utarbetariktlinjer för hur måldokumenten ometisk fostran som finns angivna iläroplanen skall få en praktisktillämpning. En uppföljning ochutvärdering av att skolans etiskaundervisning sker i enlighet med dennya läroplanens intentioner bör enligtmotion 1994/95:Ub370 (m) komma tillstånd. En sådan uppföljning ochutvärdering, anser motionären, böromfatta bl.a. undervisningensinriktning och kvalitet, lärarnaskompetens, och elevernas mottaglighet.Enligt motion 1994/95:Ub303 (m) börväsentliga delar av etikundervisningenöverföras till ämnet samhällskunskap.Sverige är ett mångkulturellt ochmultietniskt samhälle och alla eleverhar behov av etikundervisning. Även förgrupper som inte ansluter sig till dentraditionellt kristna etiken finnsstarka behov av etikundervisning på denhumanistiska människosynens grund,heter det i motionen. I motion1994/95:Ub376 (s) anförs att ämnetlivskunskap bör införas i den svenskaskolan och integreras i lärarutbildningoch lärarfortbildning. Skolans uppgiftär, framhåller motionärerna, att stärkaelevens förmåga att forma enexistentiell karta, en livsåskådning,att förstå vardagspolitik för attfrämja demokratin i samhället, attskapa tillit samt att tränakommunikation och förståelse som en vägtill empati.Utskottet vill med anledning avmotionerna hänvisa till de nyligenfastställda läroplanerna (Lpo 94 ochLpf 94) där det anges att skolansuppgift är att låta varje enskild elevfinna sin unika egenart och därigenomkunna delta i samhällslivet genom attge sitt bästa i ansvarig frihet .Skolan skall främja förståelse förandra människor och förmåga tillinlevelse. Skolan skall aktivt ochmedvetet påverka och stimulera elevernaatt omfatta vårt samhälles gemensammavärderingar. Det etiska perspektivetär ett av de övergripande perspektivsom det enligt läroplanerna ärangeläget att anlägga i alla ämnen.Detta innebär att undervisningen i enrad olika ämnen - inte bara ireligionskunskap - skall behandla detetiska perspektivet och ge grund föroch främja elevernas förmåga tillpersonliga ställningstaganden. Ansvaretför att de nationella målen nås vilarpå den lokala nivån. Det är de lokalapolitikerna, rektor, lärare, övrigpersonal och elever tillsammans somutarbetar skolplan respektivearbetsplaner för arbetet i skolan. Somstöd för det lokala arbetet utarbetarSkolverket olika typer av kommentar-och referensmaterial. Utskottet harerfarit att för närvarandestödjer flera fortbildningsprojekt medinriktning mot etiska frågor, bl.a. ettstörre projekt vid iUmeå.När det gäller samhällets grundläggandedemokratiska värderingar är det iskollagen föreskrivet att verksamheteni skolan skall utformas iöverensstämmelse med dessa (1 kap. 2§). Utskottet vill i sammanhangetframhålla att skolan varken kan ellerskall ta över föräldrarnas ansvar förbarnens fostran och utveckling.