bet · GI01UU15 · 1995-03-16 00:00:00 — Itakt med att fredsprocessen fortskrider och det svenskabilaterala stödet till regionen utökas bör man successivt underde närmaste åren kunna räkna med en nedtrappning. Regeringenberäknar att medel för UNRWA bör avsättas med 225 miljonerkronor för /96.MotionenModerata samlingspartiet föreslår i motion U311 yrkande 2 (idenna del/3) att bidraget minskas med jämförtmed regeringens förslag.UtskottetSverige är en av de största bidragsgivarna till UNWRA ochanser att organisationen bedriver bra verksamhet, ärkostnadseffektiv och väl fungerande. UNWRA spelar en viktig rolli området och kommer att göra så också i ett övergångsskede palestinsk administration.Utskottet tillstyrker regeringens medelsförslag och avstyrkermotion U311 yrkande 2 (i denna del/3).FN:s flyktingkommissarie ()UNHCR:s ursprungliga uppgift är att ge skydd och bistånd tillpersoner som flytt undan förföljelse samt att medverka tilllångsiktiga lösningar på flyktingproblem. UNHCR:s ursprungligamandat har utvidgats och inkluderar även skydds- ochhjälpbehövande grupper i flyktingarnas ursprungsländer. Genomdenna utveckling har UNHCR blivit ett av de viktigasteFN-organen inom katastrofområdet.UNHCR har en central roll inom FN-systemet för att medverkatill att förhindra uppkomsten av flyktingströmmar. Regeringenavser under det kommande budgetåret framför allt verka för att:stärka flyktingkommissariens roll vad gäller att bl.a.medverka till att förebygga uppkomsten av flyktingströmmar,utveckla UNHCR:s roll i flyktingarnas ursprungsländer,UNHCR måste ta ett ökat ansvar för att FN uppträder på ettsamordnat och effektivt sätt.Det ökande antalet katastrofer med mycket storaflyktingströmmar har inneburit att UNHCR:s verksamhet ökatmycket snabbt. haromsättningen ökat från till1 . Operationerna i framför alltf.d. och har utsatt organisationen för storapåfrestningar. Det är därför angeläget att finna nyafinansieringsformer, att stärka UNHCR:s administrativa kapacitetoch att finna former för att anpassa organisations-,programmerings- och personalstrukturen till den existerandeverksamheten. Regeringen avser driva en sådan fortsattreformprocess i enlighet med Nordiska förslag.Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska stödet tillUNHCR för /96 kommer att uppgå till 405 miljonerkronor.MotionernaI motion U206 (kds) yrkande 9 (i denna del/4) föreslårmotionärerna att bidraget höjs med 15 miljoner utöverregeringens förslag. liberalerna föreslår i motionU209 yrkande 21 att bidraget höjs med . Imotion U231 (v) yrkande 24 föreslås att bidraget höjs med 60miljoner kronor.En höjning med föreslås i motion U232 (c)yrkande 17 (i denna del/4). Enligt förslaget i motion U311 (m)yrkande 2 (i denna del/4) skall bidraget höjas med 50 miljonerkronor.UtskottetSverige har en lång tradition av att räkna flyktingar som hartvingats lämna sina hem som en särskilt utsatt grupp i tredjevärlden. Inom ramen för det multilaterala utvecklingssamarbetethar detta kommit till uttryck genom såväl omfattande bidrag tillverksamheten som ett aktivt engagemang för att stärka självaorganisationen.Som framgår av propositionen är det regeringens avsikt attfortsätta och stärka det svenska samarbetet med UNHCR. Inteminst från svensk sida har framhållits betydelsen av att UNHCRökar sina ansträngningar att förebygga uppkomsten avflyktingströmmar genom insatser i flyktingarnas ursprungsland.Det övergripande besparingsbehovet gör det dock motiverat attminska det svenska årsbidraget till UNHCR. Detta innebär dockinte med nödvändighet att det samlade svenska bidraget tillUNHCR för /96 kommer att minska. Som framgår avpropositionen under anslagsposten C 2.6 Katastrof- ochflyktingbistånd samt stöd till återuppbyggnad m.m. avserregeringen verka för ökade möjligheter till återvandring förflyktingar bl.a. i samarbete med UNHCR. Vidare finns detmöjlighet att bidra till UNHCR:s verksamhet under posten FN:saktioner för fred och återuppbyggnad (under C 1.3).Även med den aktuella neddragningen av det svenska årsbidragetkommer att vara en av de allra största bidragsgivarnatill UNHCR. Dessutom är de svenska bidragen till övervägande delicke-öronmärkta, vilket är av särskilt värde för organisationen.Under förutsättning att övriga svenska bidrag inte minskarkommer även fortsättningsvis att vara bland de sexstörsta bidragsgivarna. Således kvarstår andel avUNHCR:s sammanlagda budget på vilket enligtutskottets bedömning är en rimlig andel.Mot bakgrund av det anförda godtar utskottet det ipropositionen beräknade bidraget till UNHCR. Utskottettillstyrker alltså regeringens medelsförslag och avstyrkermotionerna U206 (kds) yrkande 9 (i denna del/4), U209 (fp)yrkande 21, U231 (v) yrkande 24, U232 (c) yrkande 17 (i dennadel/4) samt U311 (m) yrkande 2 (i denna del/4).UNCTAD/internationella handelscentrum (ITC)ITC är FN-systemets operativa organ för handelsfrämjandeåtgärder till förmån för . Organisationen erhållersina finansiella resurser för den administrativa budgeten frånUNCTAD och och för projektverksamheten från UNDP ochenskilda länder. har traditionellt varit den störstabilaterala bidragsgivaren.Verksamheten syftar till att stödja exportinsatseroch finna lösningar på handelsproblem. behov avdenna typ av bistånd tilltar, bl.a. på grund av de nyamöjligheter som öppnar sig som ett resultat av uppgörelsen inomGATT:s multilaterala handelsförhandlingar samt demarknadsekonomiska landvinningarna i det tidigare östblocket.Sverige inledde en diskussion om ITC:s framtidastruktur och organisation i enlighet med reformtankarna inom detnordiska . Svenska förslag om att inrätta enrådgivande kommitté för bättre styrning av verksamheten samt attskapa en global bidragsfond godtogs i princip.Sverige avser verka för en förstärkt roll för ITC på dethandelsfrämjande området. Förutsättningen för detta är attreformprocessen kan slutföras.Regeringen beräknar medelsbehovet till /96. Utbetalningen av bidrag till ITC skall görasavhängigt bl.a. av utvecklingen vad gäller de svenskareformförslagen om förbättrade styrformer och globalbidragsfond.MotionenI motion U232 (c) yrkande 17 (i denna del/5) föreslås attbidraget höjs med jämfört med regeringensförslag.UtskottetUtskottet finner regeringens förslag till beräkning av detsvenska bidraget väl avvägt. Utskottet delar också regeringensbedömning att utbetalningen av bidraget får bero på bl.a.utvecklingen vad gäller de svenska reformförslagen omförbättrade styrformer och global bidragsfond.Utskottet tillstyrker alltså regeringens medelsförslag ochavstyrker motion U232 (c) yrkande 17 (i denna del/5).Narkotikabekämpning genom FN-systemetFN:s narkotikaprogram (UNDCP) skall samordna deninternationella narkotikabekämpningen, främst inom ramen förFN:s verksamhet, och svara för uppföljningen av de treFN-konventioner som finns inom narkotikaområdet.Regeringen avser verka för att stärka UNDCP:s roll för attengagera hela FN-systemet, inklusive de internationellafinansieringsinstitutionerna, i narkotikabekämpningen. Särskiltviktigt är arbetet att försöka få till stånd integreradeFN-insatser på landnivå.Vidare måste UNDCP inrikta sin verksamhet på strategiskaprogram, som sedan kan tas över av andra FN-organ. Regeringenanser att en jämnare bördefördelning bör komma till stånd. Enstörre andel av bidragen bör ges i form av programstöd i ställetför som , som är UNDCP:s styrande organ, harbeslutat att genomföra en studie av samordningen avnarkotikafrågorna inom FN-systemet.WHO:s program mot beroendeframkallande substanser, WHO/PSA,skall utgöra ett med betoning på att samla in,utveckla och sprida information kring frågor om missbruk avalkohol, narkotika och tobak. Det ligger väl i linje med densvenska synen på dessa frågor.Regeringen beräknar medelsbehovet för bidrag till denmultilaterala narkotikabekämpningen för /96 till66 för insatser i utvecklingsländer genom UNDCPoch WHO.MotionernaKristdemokratiska samhällspartiet föreslår i motion U206yrkande 9 (i denna del/6) en minskning av bidraget med 6miljoner kronor. I motion U232 (c) yrkande 17 (i denna del/6)föreslås en höjning med 9 miljoner kronor.UtskottetUtskottet vill särskilt framhålla att vikten av UNCDP:s rollstärks i syfte att engagera hela FN-systemet, inklusive deinternationella finansieringsinstitutionerna, inarkotikabekämpningen.Utskottet tillstyrker regeringens medelsförslag och avstyrkermotion U206 (kds) yrkande 9 (i denna del/6) och motion U232 (c)yrkande 17 (i denna del/6).C 1.2 Internationella finansieringsinstitutionerSammanfattning av propositionen (s. 87--101)Budgetering av internationella förhandlade bidragBidragen till och de regionalautvecklingsbankerna utgörs av åtaganden för perioder om fleraår. Medlemsländerna förhandlar normalt omstorleken av påfyllnad till de olika bankernasutvecklingsfonder. Resurserna från en sådan påfyllnad användssedan successivt över , i fallungefär . Medlemsländerna fastställer vid förhandlingarnasina respektive bidrag för hela påfyllnadsperioden.Budgetering av bidragen till har tidigare skettså att det i varje års budget anslagits en summa motsvarande dettotala svenska årsbidraget. Detta har sedan erlagts i form av enskuldsedel som deponerats i . Då organisationen begärtatt få tillgång till dessa resurser har medel dragits frånsumman på skuldsedeln. Dessa dragningar har gjorts först närorganisationen behöver resurser för utbetalningar till godkändaprojekt. Genomgående har dock de anslagna medlen överstigitbankernas utbetalningar, varför budgetmedel har ackumuleratsunder en följd av år. Dessa medel härrör från åtaganden itidigare påfyllnader som på detta sätt kommit att byggas uppunder anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram.Budgeteringssystemet för det svenska bidraget tillInternationella utvecklingsfonden () ändrades budgetåret1991/92. anslås endast ett belopp motsvarande dragningar på skuldsedlarna under det aktuellabudgetåret. minskar de ackumulerade budgetmedlen itakt med att dragningar från tidigare påfyllnader fortsätter.Det nya systemet innebär att anslagen till varje IDA-påfyllnadfördelas över ett större antal år genom att medel anslås sålänge som IDA:s dragningar från motsvarande skuldsedlar pågår.Därigenom måste medel anslås för dragningar från flerapåfyllnader . kommer dock de årliga anslagenoch de beräknade dragningarna att ligga på samma nivå.Regeringen avser införa samma budgeteringssystem för deregionala utvecklingsfonderna: Asiatiska (AsDB) och Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) fr.o.m. nästapåfyllnad i respektive fond.Världsbanken (, och )utgör den största enskilda källan föroffentligt utvecklingsbistånd och lån till u- och östländer.Världsbanken består av den internationella återuppbyggnads- ochutvecklingsbanken () och den internationellautvecklingsfonden (). I Världsbanksgruppen ingår även detinternationella finansieringsbolaget (IFC), det multilateralainvesteringsgarantiorganet (MIGA) samt det internationellacentret för biläggande av investeringstvister (ICSID).Världsbankens övergripande mål är att biståutvecklingsländerna att bekämpa fattigdomen och förbättralevnadsstandarden genom hållbar tillväxt och investeringar imänskligt kapital. har Världsbankenförstärkt sin inriktning på fattigdomsbekämpning och långsiktigautvecklingsfrågor. Banken ger lån till projekt i den offentligasektorn och strukturanpassningsprogram, tillhandahållerekonomisk rågivning och experthjälp samt verkar som katalysatorför andra investeringar och som samordnare av multilateralt ochbilateralt bistånd på landnivå.IBRD ger långfristiga lån på marknadsrelaterade villkor tilllåg- och medelinkomstländer. /94 uppgick låneåtaganden till 14,2 miljarder US dollar.IDA ger lån till de fattigaste på särskiltförmånliga villkor. De nya åtagandena under /94uppgick till . I samband med den niondepåfyllnaden fastslogs följande tre riktlinjer som kom att gällaäven för den tionde påfyllnaden: fattigdomsbekämpning, ekonomiskanpassning och tillväxt samt en miljömässigt hållbar utveckling.Dessa huvudprioriteringar bör ligga fast även för den elftepåfyllnaden som kommer att börja förhandlas i början av år 1995.En av huvudfrågorna under 11 förutses bli hur bankenpraktiskt skall gå till väga för att genomföra de riktlinjer förutlåningen som fastställdes under 9 och 10.Sverige innehar exekutivdirektörsposten förden nordisk/baltiska valgruppen i för en period . har även det nordiskasamordningsansvaret.År 1992 genomförde en utvärdering av sin totalalåneportfölj, den s.k. Wapenhansrapporten. Utvärderingen visadepå ett antal brister, t.ex. att många projekt var otillräckligtförankrade i låntagarländerna och att uppföljningen avgenomförandet inte var tillfredsställande. Detta har lett starkare betoning av behovet av att banken och mottagarlandetgemensamt utformar projekt samt på att förbättra och stödjagenomförandet av projekt. Regeringen avser att bevaka attutvärderingens rekommendationer följs upp i bankens arbete.Världsbankens kritiserade finansiering av ett antal storavattenkraftsprojekt där befolkningsomflyttningar varitnödvändiga har lett till att banken genomfört en översyn avsamtliga berörda projekt för perioden --1993. Översynenvisar bl.a. att bankens riktlinjer för befolkningsomflyttningarinte helt har kunnat följas.Från svenskt och nordiskt håll har man i bankens styrelsesedan länge förespråkat en större öppenhet. Bankens verksamhetförväntas alltmer fokuseras på hållbar miljö, mänskliga resurseroch den privata sektorns utveckling. Den privata sektornscentrala roll för ett lands utveckling förutses bli en avbankens största utmaningar då alltmer avresursöverföringen kommer att bestå av privata kapitalflödendirekt till den privata sektorn.IDA finansieras genom bidrag från medlemsländerna. Densenaste, och tionde, påfyllnaden avser den treårsperiod sombörjade och uppgår till ca . kommer förhandlingar att påbörjas omden elfte påfyllnaden för perioden --1999. Förhandlingarnaförutses avslutas före . Givet att och utformning även ligger väl i linje medde svenska biståndspolitiska målen, bör bidragsandelen till IDA11 fortsatt ligga på en rimlig nivå.Riksdagen har i några fall beslutat att delar av budgeteradeoch outnyttjade skuldsedlar tillfälligt fått användas för andraangelägna och oförutsedda önskemål (i ochdet och för katastrofinsatser). Underbudgetåren 1990/91, 1991/92 och 1992/93 har 620 miljoner kronorav tidigare lagda skuldsedlar fram till och med den åttondepåfyllnaden tillfälligt tagits i anspråk för sådana insatser.Dessa medel måste successivt budgeteras som återlägg för , såatt täckning finns när dragning på tidigare gjorda åtagandenskall ske.Återläggningen måste avslutas senast , dvs.sista året för dragningar på 8. Denna process påbörjadesunder /95 med en första återläggning på 112miljoner kronor. Det återstående beloppet kommer att fördelasunder de kommande budgetåren fram t.o.m. budgetåret 1999.Under /96 kommer det tredje årsbidraget tillIDA 10 samt det första årsbidraget till 11 att erläggas.Dragningarna sker . För 9 används ihuvudsak tidigare uppbyggda reserver.IFC bildades och har som målsättning att främjaekonomisk utveckling i genom att medverka tillupprättande av privata företag och främjande av produktivaprivata investeringar i . Den allt viktigare roll somprivata investeringar spelar för ländernas utveckling har letttill att IFC kommit att få en allt större betydelse. Varjeinvestering måste bidra till utvecklingen av ekonomin imottagarlandet samt ge avkastning.IFC strävar efter att öka sin verksamhet i , bl.a. genomde specialverksamheter inom IFC, s.k. faciliteter, som ärriktade mot Afrika.Antalet specialverksamheter inom IFC ökar. Dessa spelar enviktig roll för utvecklingen av små och medelstora företag iu-länder.IFC är en av de effektivaste kanalerna för multilateraltbistånd till privatsektorsutveckling. bör därförfortsätta att stödja IFC:s verksamhet.IFC:s aktiekapital är nu uppe i 2,45 miljarder dollar.Sveriges andel i den allmänna kapitalökningen är 1,17 procentdvs. Detta bidrag skall inbetalas . Under budgetåret kommer det fjärde årsbidraget attbetalas. En viss reservation finns på anslagsposten.Regeringen beräknar medelsbehovet för samarbetet enligt ovantill /96.Afrikanska (AfDB) och Afrikanskautvecklingsfonden (AfDF)Afrikanska målsättning är att främjaekonomisk utveckling och sociala framsteg i medlemsländerna iAfrika. Fattigdomsbekämpningen utgör en central del i dennamålsättning.Under 1980-talet ökade bankens utlåning kraftigt och det finnsnu allvarliga kvalitetsbrister i bankens utlåning.Sverige verkar för kvalitetsförbättring i bankens utlåning ienlighet med en redovisad utvärdering liksom för en ökadreservuppbyggnad och en minskning av låneportföljen i ickekreditvärdiga länder.Någon ny ökning av bankens kapital under det närmaste året ärinte aktuell, varför något medelsbehov ej föreligger under dennadelpost.Den senaste överenskommelsen om en resurspåfyllnad slöts ifebruari 1991 och omfattade ca . Samtidigtfastställdes principerna för verksamhetens inriktning under1991--1993. Fördelningen av fondens medel mellan olikalåntagarländer baseras på en löpande värdering av ländernasförmåga att uppnå resultat avseende ekonomisk politik,resursfördelning och fattigdomsbekämpning samt en miljömässigthållbar utveckling.Kvalitetsproblem i AfDB:s utlåning gäller även för AfDF.Förhandlingar om en sjunde påfyllnad av AfDF:s resurser inleddesunder . verkar för en förbättrad kvalitet iAfDF:s verksamhet och åtgärder för att stärka Bankgruppensfinansiella ställning. Den svenska bidragsandelen till AfDF VIIkommer att vara beroende av i vilken månpåfyllnadsförhandlingarna leder till ett tillfredsställanderesultat i dessa frågor. Förhandlingarna är ännu inte avslutadeoch för /96 förutses således inget medelsbehovunder denna delpost.Asiatiska (AsDB) och Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF)Asiatiska skall främja ekonomisk och socialutveckling i medlemsländerna i och Stillahavsområdet.Sedan slutet av 1980-talet har verksamheten alltmer kommit attförändras från mer traditionell projektfinansiering till ettbredare angreppssätt för att främja fattigdomsbekämpning,kvinnors roll i utvecklingsprocessen, utveckling av de mänskligaresurserna och en miljömässigt hållbar utveckling.I överenskommelsen om en fjärde ökning av bankens kapitalfastslås att av bankens totala utlåningsvolym föreårtiondets slut skall styras till de sociala sektorerna elleranvändas för miljöändamål. Bankens främsta interna mål är attöka kvaliteten på långivningen för att därigenom uppnå störstamöjliga utvecklingseffekt.Sverige ingår i en valgrupp som består av de övriga nordiskaländerna, och . Valgruppen har underkapitalökningsförhandlingarna spelat en klart pådrivande rollför att åstadkomma denna breddning av bankens verksamhet.Under det kommande budgetåret förväntas den sjundeförhandlingen om påfyllnad av Asiatiska utvecklingsfondensresurser ta sin början. Från givarländerna finns införförhandlingarna uttalat att banken skall stärka sin profil somutvecklingsinstitution. Utgångspunkten för det svenska agerandetbör vara hur banken implementerat det övergripandefattigdomsmålet och hur denna roll kan stärkas.I maj 1994 slutfördes förhandlingarna om den fjärde ökningenav bankens kapital, som därmed fördubblades till . Av ökningen skall betalas in och resten utgörsav garantikapital. bibehöll sin tidigare kapitalandel på0,, vilket innebär att ett belopp på 1,7 miljoner US-dollarskall betalas in på 5--. Det är troligt attdet första bidraget till Asiatiska kommer attinbetalas under budgetåret. Detta bidrag förväntas rymmas inomför ändamålet redan avsatta medel. För /96föreligger således inget medelsbehov under denna delpost.Regeringen beräknar att det fjärde och sista årsbidraget tillAsiatiska utvecklingsfondens sjätte påfyllnad under budgetåretuppgår till 172,5 miljoner kronor.Interamerikanska ()Den interamerikanska verksamhet har undernästan ett årtionde i stor utsträckning präglats avmålsättningen att främja den pågående strukturanpassningen ilåntagarländerna. skall en betydande del av utlåningenriktas till de allra fattigaste befolkningsgrupperna, stöd attstärka kvinnornas roll i utvecklingsprocessen, miljö ochfrämjande av småföretagande.Den åttonde ökningen av bankens kapital och påfyllnaden avfondens resurser (IDB 8) grundar sig fortfarande på samma mål,men syftar därutöver till att ytterligare fördjupa bankensfattigdomsorientering.Bankens interna mål är att förändra sin beredningsprocess såatt den förstärker den strategiska planeringen på landnivå.Under det kommande budgetåret bör prioriteraimplementeringen av IDB 8, såväl organisatoriskt som påpolicyområdet. Särskilt bör bankens val av målgrupper förprojekt uppmärksammas för att garantera att de fattigastebefolkningsgrupperna nås.I april 1994 avslutades förhandlingarna om IDB 8. Sverigeökade därvid sin andel till . Denna förstärkning avbankens multilaterala karaktär resulterade också i ytterligareen icke-regional plats i styrelsen. Totalt ökades bankenskapital med , av vilka skallbetalas in. Det sammanlagda aktiekapitalet uppgår därmed till ca100 miljarder US-dollar. Åtaganden om totalt 1 miljard US-dollartill bankens koncessionella fond (FSO) avsedd för de fattigastelåntagarländerna fastställdes också. För vidkommandeinnebär förhandlingsresultatet totalt utfästelser om bidrag på18 miljoner US dollar, vars dragningar fördelas över entioårsperiod.Mot denna bakgrund, och med hänsyn tagen till svenskaåtaganden i tidigare kapitalökningar, uppskattar regeringenmedelsbehovet under /96 till 28,5 miljonerkronor.Övriga utvecklingsfonderNordiska utvecklingsfonden (NDF)NDF är en nordisk avutvecklingsprojekt, som främjar ekonomisk och social utvecklingi och som är av nordiskt intresse. Särskild vikt läggsvid projekt med positiva miljöeffekter. Utlåningen sker påmycket förmånliga villkor, motsvarande dem som erbjuds av IDA.Fonden ger krediter endast i samfinansiering med andrafinansiärer, främst andra multilateralafinansieringsinstitutioner.Fondens grundkapital uppgår till 250 miljoner SDR. Den svenskaandelen uppgår till av det totala kapitalet i enlighetmed etablerad nordisk bördefördelning.NDF har undertecknat avtal om drygt fyrtio krediter till ettsammanlagt värde av ca 160 miljoner SDR. Till fonden harhittills inbetalats 90 miljoner SDR. Den svenska andelen av ännuinte inbetalt kapital uppgår till 40 miljoner SDR, vilket meddagens växelkurser motsvarar ca 650 miljoner kronor.Nordiska kommer att utvärdera NDF:sverksamhet. Resultatet av utvärderingen kommer att ligga tillgrund för det svenska agerandet vid de förhandlingar omkapitalpåfyllnad av NDF som väntas genomföras under budgetåret.Regeringen beräknar medelsbehovet för /96 till171 miljoner kronor.Internationella jordbruksutvecklingsfonden ()huvudmålsättning är att hjälpa de fattigaste delarna avbefolkningen i de fattigaste länderna att höja sinlevnadsstandard genom bl.a. ökad jordbruksproduktion. IFADkännetecknas bl.a. av att fattigdomskriteriet är tydligtinskrivet i organisationens stadgar samt av den relativtbetydande roll som mottagarländerna har i organisationensstyrning. Verksamheten präglas av småskalighet och innovation.Det finansiella ansvaret för har delats mellan OPEC- ochOECD-länderna. OPEC-ländernas försämrade ekonomier haremellertid medfört att denna form av biståndssamarbete utsattsför allt större påfrestningar.Under 1994 har en översyn av struktur-, inflytande- ochresursbehovsfrågorna inom gjorts och förslag omgenomgripande reformer lagts fram. Förhandlingarna om en fjärdekapitalpåfyllnad --1997 har därmed kunnat återupptas ochförutses avslutas i början av år 1995.IFAD:s inriktning av verksamheten sammanfaller väl med svenskabiståndspolitiska målsättningar. Det råder stor efterfrågan påorganisationens tjänster, och den är välskött och bedriver sinverksamhet effektivt.Sverige har engagerat sig starkt i och spelar enframträdande roll i processen mot en uppgörelse om reformer ochkapitalpåfyllnad.Beredskap bör finnas för ett svenskt deltagande i en fjärdekapitalpåfyllnad.