bet · GI01UU19 · 1995-05-04 00:00:00 — Dengemensamma hållningen, som bl.a. innebär att EU skall verka förrestriktioner (såsom exportförbud) och för att konventionensregleringar skall utsträckas till interna konflikter, är dockutformad på så sätt att den inte binder länder som vill gålängre, och den utgör således inget hinder för krav påett internationellt totalförbud mot antipersonella landminor.Utskottet utgår från att regeringen fortsatt verkar för ettinternationellt totalförbud mot antipersonella minor och för attkonventionen utsträcks till att täcka även interna konflikter.Med det anförda anser utskottet motionerna U404 (v, mp, kds)yrkande 2 och U409 (s) yrkande 1 besvarade.Det stora antalet landminor som kvarligger efter krig ochinterna konflikter i ett betydande antal stater skördar mångaoffer och hindrar återinflyttning till och odling av storalandarealer. Trots förekommande röjningsinsatser fortsätterdessa minor att öka med uppskattningsvis ett par miljoner per årtill följd av fortsatt minutläggning.Enligt vad utskottet erfarit kommer att fortsätta medatt bidra till insatser i flera av de hårdast mindrabbadestaterna. Under innevarande budgetår har anvisats 44,4miljoner kronor för detta ändamål. Härav har 23 miljoner kronorgått till , till ,till () och till Laos.Enligt vad regeringen redovisat i utrikesdeklarationen kommerbiståndet för dessa ändamål att uppgå till 70 miljoner kronor.EU:s gemensamma aktion rörande antipersonella landminoromfattar stöd för FN:s arbete med minröjning liksom egnainsatser på minröjningsområdet.Under föregående år anvisade regeringen 9,9 miljoner kronorför utveckling av en mekanisk minröjare, baserad på en metod somframtagits av en svensk entreprenör. prövas ävenandra uppslag som syftar till att ta fram avancerad utrustningför att effektivisera minröjning.För att koordinera de svenska insatserna har en särskildsamordnare för minfrågor tillsatts inom Utrikesdepartementet.Utskottet anser de av regeringen företagna åtgärderna lämpligaoch väl avvägda.Därmed avstyrks motion U404 (v, mp, kds) yrkande 3.3.5 Genteknologi och biologiska vapenI motion U406 (kds) beskrivs utförligt hur genteknik kanutnyttjas för att utveckla vapen. Mot denna bakgrund krävs etttillkännagivande om att genteknologiska framsteg ej bör användasför utvecklande av nya biologiska vapen (yrkande 1).Motionären kräver vidare (yrkande 2) att ett effektivtkontrollsystem införs för att övervaka utvecklingen inomgenteknologins område vad avser framställning av vapen.Regeringen bör också verka för en verklig efterlevnadskontrollvad avser konventionen om biologiska vapen (yrkande 4), vilket,enligt vad som anförs i motionen, är tekniskt möjligt i dag.Utskottets övervägandenI motion U406 (kds) yrkande 1 beskrivs hur gentekniken kanmissbrukas för avsikter som strider mot syftena med 1972 årskonvention om förbud mot utveckling, produktion och lagring avbiologiska vapen. Denna konvention omfattar även sådanastridsmedel som framställs med modern genteknik.Som framhölls i föregående nedrustningsbetänkande(1993/94:UU19) är det enligt utskottets uppfattning angelägetatt man från svensk sida fortsatt verkar för att genteknikensframsteg inte utnyttjas för utvecklande av nya biologiska vapen.Utskottet vidhåller denna uppfattning.Med det anförda anser utskottet motion U406 (kds) yrkande 1besvarad.Som framgått ovan omfattas biologiska vapen som eventuelltutvecklas med hjälp av genteknik av konvention ombiologiska vapen. I ett tal i FN:s generalförsamlingframhöll att en verifikationsregim avseende dennakonvention var särskilt nödvändig i ljuset av den senastebiotekniska och gentekniska utvecklingen.I anledning av ett kds-yrkande påpekade utskottet i föregåendenedrustningsbetänkande (1993/94:UU19) att för konventionen mot biologiska vapen år1991 gav en expertgrupp i uppdrag att utvärdera möjligheternaatt kontrollera eller verifiera konventionens efterlevnad.Expertgruppen konstaterade att det fanns tekniska möjligheteratt kontrollera efterlevnaden av och därigenom stärkaförtroendet för konventionen.Utskottet framhöll då också att varit mycket aktivt idenna process. har innehaft ordförandeposter för olikatekniska delar av arbetet i och har vid två tillfällenanordnat internationella arbetsmöten i syfte att mellan tekniskaexperter diskutera möjligheter och problem med verifikation avB-vapenkonventionen.Sedan utskottet senast behandlade frågan har det tillkommitatt en beslutat att tillsätta enarbetsgrupp, öppen för alla FN:s medlemmar, med uppgift attföreslå hur ett verifikationssystem bör utformas. Enligt vadutskottet erfarit avser att aktivt verka i dennaarbetsgrupp.De ökade möjligheterna att missbruka den tekniska utvecklingenför att ta fram genetiskt selektiva vapen följs noga () i samverkan meduniversitetsforskare.Risken för tillämpning av genteknologin på det militäraområdet väcker oro. Enligt utskottets uppfattning är det därförangeläget att man från svensk sida fortsatt aktivt verkar föratt konventionen mot biologiska vapen förstärks medkontrollmöjligheter.Med det anförda anser utskottet motion U406 (kds) yrkandena 2och 4 besvarad. beträffande icke-spridningsavtalets artikel IVatt avslår motion 1994/95:U402 i berörd del,res. 1 (v, mp)2. beträffande icke-spridningsavtalets artikel Xatt avslår motion 1994/95:U402 i berörd del,res. 2 (mp)3. beträffande icke-spridningsavtalets förlängning m.m.att avslår motion 1994/95:U408 yrkande 1,res. 3 (v, mp)4. beträffande spridning av kärnvapen inom EUatt förklarar motion 1994/95:U408 yrkande 2 besvaradmed vad utskottet anfört,5. beträffande kärnteknologispridning, m.m.att avslår motionerna 1994/95:Fö201 yrkande 8 och1994/95:Jo25 yrkande 6,res. 4 (v, mp)6. beträffande stopp för kärnsprängningaratt förklarar motionerna 1994/95:U622 yrkande 10 och1994/95:Jo25 yrkande 1 i berörd del besvarade med vad utskottetanfört,7. beträffande global kärnkraftsavvecklingatt avslår motion 1994/95:Jo25 yrkande 1 i berörddel,res. 5 (v, mp)8. beträffande kärnvapen på svenskt territoriumatt förklarar motion 1994/95:Fö201 yrkande 9besvarad med vad utskottet anfört,9. beträffande totalförbud mot antipersonella minoratt förklarar motionerna 1994/95:U404 yrkande 2 och1994/95:U409 yrkande 1 besvarade med vad utskottet anfört,10. beträffande minröjning m.m.att avslår motion 1994/95:U404 yrkande 3,11. beträffande genteknologi och biologiska vapenatt förklarar motion 1994/95:U406 yrkande 1 besvaradmed vad utskottet anfört,12. beträffande kontrollmöjligheter avseende biologiskavapenatt förklarar motion 1994/95:U406 yrkandena 2 och 4besvarad med vad utskottet anfört.Stockholm den 4 maj 1995På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), ElisebehtMarkström (s), () och (). artikel IV (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 4börjar med "Utskottet har tidigare" och slutar med "i berörddel." bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att artikel IV i innehållerstadganden om att avtalets signatärmakter skall samarbeta medvarandra och med internationella organisationer för att utvecklaoch tillämpa den fredliga kärnenergin i icke-kärnvapenstaterna.Enligt utskottets uppfattning står detta i strid med detriksdagsbeslut som till följd av folkomröstning stadgaratt kärnkraften skall avvecklas. bör därför i depågående omförhandlingarna av NPT föreslå en ändring avfördragets artikel IV, så att moment 2 om utveckling av denfredliga kärnenergin utgår och ersätts med en förpliktelse försignatärstaterna att i stället avveckla denna energiform. Dettabör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U402 (mp) i berörd del.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande icke-spridningsavtalets artikel IVatt med bifall till motion 1994/95:U402 i berörd delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. artikel X (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 4börjar med "Svårigheten att få" och på s. 5 slutar med "i berörddel." bort ha följande lydelse:NPT-avtalet medger signatärstaterna att frånträda avtalet. Ilikhet med vad som sägs i motion U402 (mp) i berörd del anserutskottet att en eventuell sådan begäran måste uppfattas som enavsiktsförklaring från ifrågavarande stat att ägna sig åtkärnvapenframställning. Det behövs då tid för världssamfundetatt vidta motåtgärder. Enligt utskottets uppfattning bör Sverigedärför föreslå att utträdestiden enligt artikel Xförlängs väsentligt, åtminstone till . Detta bör gesregeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U402 (mp) i berörd del.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande icke-spridningsavtalets artikel Xatt med bifall till motion 1994/95:U402 i berörd delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. förlängning m.m. (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 5börjar med "Enligt utskottets uppfattning" och slutar med "U408(mp) yrkande 1." bort ha följande lydelse:Kärnvapenstaterna har uttryckt sin önskan om att förlängaavtalet . Enligt utskottets uppfattning kan dettatolkas så att världen skulle acceptera att vissa stater har rättatt inneha och hota med kärnvapen medan andra inte har det.Sverige bör därför verka för att icke-spridningsavtaletrevideras och förlängs . Under förutsättning attavtalet revideras så att alla behandlas på samma sätt utandiskriminerande faktorer samt att genuina förhandlingar om totalavveckling av kärnvapen påbörjas kan sättas tillexemplevis . Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U408 (mp) yrkande 1.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande icke-spridningsavtalets förlängning m.m.att med bifall till motion 1994/95:U408 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Kärnteknologispridning, m.m. (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 6börjar med "är ett" och slutar med "Jo25 (mp) yrkande 6. "bort ha följande lydelse:Sveriges hittillsvarande engagemang för spridning avkärnteknologin, bl.a. genom det aktiva svenska medlemskapet iIAEA och den svenska produktionen av vapenplutonium, bidrar tillatt underlätta kärnvapenspridningen i världen. Enligt utskottetsuppfattning bör i stället verka för att kärnteknologininte sprids och att plutoniumproduktionen stoppas. Som ett led idenna strävan bör roll omdefinieras så att organisationenockså skall verka för global avveckling av kärnenergin,kärnvapen och spridning av kärnteknologi samt anpassa sinverksamhet till kretsloppssamhället. nuvarande arbete medatt öka tillgängligheten av fredlig kärnteknologi inom medicin,jordbruk, avsaltning av havsvatten m.m. bör fortsätta såsomtidigare. Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion Fö201 (mp) yrkande 8 och motion Jo25(mp) yrkande 6.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande kärnteknologispridning, m.m.att med bifall till motionerna 1994/95:Fö201 yrkande8 och 1994/95:Jo25 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. Global kärnkraftsavveckling (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 7börjar med "Enligt utskottet uppfattning" och slutar med "englobal kärnkraftsavveckling." bort utgå.dels att den del av utskottets betänkande som på s. 8börjar med "Vid medlemskapsförhandlingarna med" och slutar med"yrkande 1 i berörd del." bort ha följande lydelse:Mot denna bakgrund anser utskottet att Euratoms stadgar böromarbetas. bör verka för detta och för att det inom enomarbetad stadga ingår att verka för en globalkärnkraftsavveckling, energieffektivisering och förnyelsebaraenergislag. Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion Jo25 (mp) yrkande 1 i berörd del.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:7. beträffande global kärnkraftsavvecklingatt med bifall till motion 1994/95:Jo25 yrkande 1 iberörd del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Särskilda yttranden1. Kärnvapen på svenskt territoriumBodil () anför:När tillstånd till utländskt örlogsbesök i lämnas fårgästen information om inställning till kärnvapen ochkärnvapenbestyckning av gästande fartyg. Regeringen använderföljande formulering: "Det råder generellt förbud att medförakärnvapen vid besök i . utgår från attdetta förbud strikt iakttages. "Det besökande landet avkrävs inga skriftliga garantier, ochutskottet betonar, att förtroendet länder emellan innebär, utgår från att svensk lag respekteras.Örlogsbesök orsakar ofta starka lokala protester ochdemonstrationer, som ju inte kan kännas välkomnande för gästen.Det finns en osäkerhet om fartyget har kärnvapen ombord ellerinte. Ett intyg, mellan fartyg och lokal hamnförvaltning, kundefungera som en skriftlig försäkran för att fartyget inte ärkärnvapenbestyckat, om man inte önskar kräva försäkringar påregeringsnivå.Sverige har internationellt gått i spetsen när det gälltnedrustningssträvanden. Flera stormakter har avtalsvägen kommitöverens om att skära ner sina kärnvapenarsenaler. För de flestaländer skulle det inte kännas som ett problem eller brist påförtroende från värdlandets sida, att lämna en försäkran om inte medför kärnvapen vid ett örlogsbesök.2. Minröjning m.m.Helena (), (), () och () anför:Antipersonella minor hör till de värsta vapen som världen haruppfunnit. De har kallats "de fattigas vapen", därför att de ärså billiga att tillverka. Att oskadliggöra en mina är däremotoerhört kostsamt.I världen beräknas det finnas mellan 65 och 110 miljonerminor. I fem länder kan man tala om en minkatastrof, värstdrabbade är och . Enligt FN dödas ca800 personer, varav de flesta är civila och är barn.Sverige har internationellt bedrivit ett aktivt arbete för ettinternationellt förbud mot minor. I detta sammanhang måsteunderstrykas betydelsen av att går före och självtavskaffar minor inom det militära försvaret. Detta skulle ökatrovärdigheten när vi agerar internationellt.Sverige har över biståndsbudgeten bilateralt och inom FNanslagit medel för minröjning i bl.a. . I förhållandetill de enorma behov som finns, t.ex. bara i , ärresurserna små. Att totalt sett få fram ökade insatser förminröjning är synnerligen angeläget.