bet · GI01SfU12 · 1995-04-04 00:00:00 — Stöd kan lämnastill en studerande som har förvärvsarbetat under minst trekalenderår före det kalenderår för vilket stödet utgår, varvidmed förvärvsarbete får jämställas vissa andra verksamheter.Stödet medges för studier på grundskole- och gymnasienivå ochfår beviljas för högst två kalenderhalvår i sänder.Barntillägget i svux och svuxa utges för barn och därefter om de fortfarande går kvar i grundskolan.Tillägget är ett skattepliktigt bidrag och uppgår under 1995till och barn. Barntillägget infördes 1984delvis mot bakgrund av att det fanns ett barntillägg istudiemedelssystemet. Studiemedlen kunde uppgåtill högre belopp än vuxenstudiestödet för studerande som hadebarn. Barntillägget i studiemedelssystemet avskaffadesemellertid 1989. Någon motsvarighet finns inte heller iutbildningsbidragssystemet.I propositionen föreslås att resurserna för korttidsstudiestödoch internatbidrag minskas. Av tillgängliga medel under förrabudgetåret, , utbetalades 34,9 miljonerkronor. Med hänsyn till detta och mot bakgrund av behovet avbesparingar i statens utgifter anser regeringen att resursernaför korttidsstudiestöd och internatbidrag bör minskas med 40miljoner kronor under /96.I propositionen föreslås vidare att möjligheten återinförs förfackliga organisationer och handikapporganisationer att görakollektiva ansökningar. Korttidsstudiestödets belopp räknas uppfrån 73 till per timme.I propositionen föreslås vidare att barntillägget slopas. Iett system där vuxenstudiestöden relateras till inkomsten är detenligt regeringens mening knappast motiverat med hänsynstagandentill t.ex. familjens storlek, eftersom sådana förhållandenbeaktas inom ramen för familjepolitiken. Besparingen beräknastill 280 miljoner kronor.Regeringen har i annat sammanhang föreslagitarbetsmarknadspolitiska resurser för 34 500 platser /96 utöver de beslutade 13 000platserna som ligger kvar . Vidare föreslås enförstärkning av folkbildningen motsvarande 10 000 platser ifolkhögskolan under /96. Särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa till studerande vid dessa platser beräknas uppgåtill 2 under de första 12 månaderna.Regeringen beräknar också medel för särskilt vuxenstudiestödvid YTH-utbildningar. beslutade avbesparingsskäl att avskaffa möjligheten att erhålla svux iYTH-utbildning fr.o.m. (prop. 1993/94:100, bil.9, SfU13). Sedan det visat sig att beslutet ledde till endrastisk minskning av antalet sökande till dessa utbildningarhar regeringen meddelat sin avsiktatt återinföra möjligheten till svux i YTH-utbildningarna (prop.1994/95:98, SfU9). Regeringen har härefter fattat beslut om attåterinföra denna möjlighet fr.o.m. den 1 januari 1995.Medelsbehovet beräknas till 92,7 miljoner kronor.Anslaget Vuxenstudiestöd m.m. beräknas i propositionen till3 , varav korttidsstudiestöd ochinternatbidrag , särskilt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa 2 784,4 miljoner kronor.I motion Ub906 yrkande 14 av m.fl. (m) avvisarmotionärerna förslaget om kollektiva ansökningar.Enligt utskottets mening innebär förfarandet med kollektivansökan om stöd en administrativ förenkling genom att antaletansökningar minskar. underlättas rekryteringen tillutbildning. Utskottet avstyrker motionen.I motion Ub906 yrkande 13 av m.fl. (m) anförmotionärerna att ytterligare bör sparas påresurser för korttidsstudiestöd och internatbidrag. De medelsom återstår bör enligt motionärerna i första hand lämnas tillhandikappade och till distansundervisningen.I motion Sf512 av () anförs att kollektivaansökningar är en viktig åtgärd för att öka rekryteringen ochatt en minskning av resurserna när möjligheten till ansökningarökar därför kan få negativa konsekvenser. Motionären begär etttillkännagivande om att en omprövning bör ske om dettainträffar.Nedgången i nyttjandet av korttidsstudiestöden är kraftig ochhar sannolikt sin förklaring i ändrade regler när det gällerkollektiva ansökningar, bidrag till uppsökande verksamhet etc.En annan förklaring kan vara det rådande arbetsmarknadsläget.Det förekommer t.ex. numera att personer som beviljatskorttidsstudiestöd avstår från utbildningen. En anledning tilldetta kan vara att man inte går ifrån arbetet förkorttidsstudier i dagens läge. Enligt utskottets mening är detrimligt att resurserna för detta stöd anpassas tillnyttjandegraden så att en möjlig besparing tas till vara. Någonanledning att gå längre än vad regeringens förslag innebär finnsdet enligt utskottets mening inte, och utskottet avstyrkerdärför bifall till motion Ub906 yrkande 13.Utskottet instämmer med motionären i motion Sf512 när detgäller behovet att följa utvecklingen med anledning av denanpassning av resurserna för korttidsstudiestöd som nugenomförs, och utskottet förutsätter att regeringen noga följerdenna fråga. Något tillkännagivande härom till regeringen äremellertid inte påkallat.I motion Sf517 yrkande 2 av . (v) hemställer motionärerna att ersättningsnivån i svuxoch svuxa höjs från till av nivån förarbetslöshetskasseersättningen.Enligt utskottets mening finns det i dagens statsfinansiellaläge inte utrymme för att på detta sätt höja den ersättning somutgår i svux och svuxa. Frågan om nivåer inom dessa stöd ingårdessutom i uppdrag. Utskottet avstyrkermotionen.I motion Sf525 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande beträffande vuxenstudiestödens konstruktionoch inriktning. Enligt motionärerna bör bl.a. ett bidrag förrekrytering till kompetenshöjande åtgärder införas ochresursnivån bibehållas och ökas.Som redovisats ovan är frågor som rör den framtidautformningen av vuxenstudiestöden nu föremål för en översyn.Studiestödsutredningen skall utreda förutsättningarna för ettmer sammanhållet studiestödssystem och därvid belysa frågor omnivåer m.m. Enligt utskottets mening bör resultatet avutredningens arbete med dessa frågor avvaktas och utskottetavstyrker därför bifall till motion Sf525.Yrkanden om avslag på förslaget om slopat barntilläggframställs i motionerna Ub624 yrkande 30 av . (fp), Sf513 yrkandena 2 och 12 av m.fl.(kds) och Sf516 yrkande 6 av m.fl. (mp). Imotion Sf508 av och () begärsett tillkännagivande om att barntillägget bör behållas ochfinansieras med medel avsedda för arbetsmarknadsinsatser.Utskottet delar regeringens bedömning att barntillägget inteär förenligt med den inkomstbortfallsprincip som gäller förvuxenstudiestöden och att familjens storlek i stället börbeaktas inom ramen för familjepolitiken. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag och avstyrker motionerna Ub624 yrkande 30,Sf508, Sf513 yrkandena 2 och 12 och Sf516 yrkande 6.I motion Sf506 (delvis) av m.fl. (s) tarmotionärerna upp behovet av övergångsbestämmelser vidavskaffande av barntillägget. Enligt motionärerna börövergångsbestämmelserna ändras så att de som uppbärbarntillägg kan behålla detta tills studierna avslutats.Regeringens förslag innebär att barntillägget upphör den 1juli 1995. tillämpas äldre bestämmelserpå studerande som före ansökt om särskiltvuxenstudiestöd för hösten 1995.Enligt utskottets mening gör sig besparingskraven ocksågällande vid bedömningen av vilka övergångsregler som skallgälla. De bestämmelser som föreslås av regeringen ger endast ettmindre utrymme för tillämpning av de äldre reglerna under hösten1995. Med hänsyn till behovet av ett snabbt genomslag förbesparingarna bedömer utskottet den av regeringen föreslagnaövergångsregeln som rimlig. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandet.I motionerna Ub624 yrkande 17 av m.fl. (fp)och Sf513 yrkande 4 av m.fl. (kds) yrkarmotionärerna att medel inte skall beräknas för särskiltvuxenstudiestöd i har i sitt yttrande anfört attregeringens beslut att återinföra svux i YTH-utbildning är välgrundat och har föreslagit att medel beräknasför detta ändamål i enlighet med regeringens förslag.Det ankommer på regeringen att bestämma vilka utbildningar somkan ge rätt till särskilt vuxenstudiestöd. Regeringens beslutatt återinföra särskilt vuxenstudiestöd i YTH-utbildning grundarsig på att regeringen bedömer det angeläget att värna ochutveckla YTH-utbildningarna eftersom denna utbildningsform harstor betydelse både för den enskildes utvecklingsmöjligheter ochför att tillgodose industrins behov av kompetens för vissakvalificerade funktioner. är inteberett att föreslå någon ändring i denna ordning och anserdärför att medel skall beräknas för särskilt vuxenstudiestöd iYTH-utbildningar. Utskottet avstyrker motionerna Ub624 yrkande17 och Sf513 yrkande 4.I motion Sf509 yrkandena 1, 2 och 4 av m.fl.(s) föreslås en utbyggnad av YTH-utbildningen. Motionärernaanför att den yrkestekniska utbildningen kan komma att spela enviktig roll för att säkra erfarna yrkesarbetares ställning påarbetsmarknaden . Enligt motionärerna är detsärskilt angeläget att utbildningen etableras i län med storagrupper lågt utbildade yrkesarbetare och omfattandeomstruktureringar som t.ex. län. De föreslår att antaletplatser i yrkesteknisk högskoleutbildning ökas med totalt 1 000under /96 och att sammanlagt ytterligare 145miljoner kronor anslås för utbildningsplatserna och särskiltvuxenstudiestöd. Åtgärden kan enligt motionärerna finansierasgenom en minskning av anslaget till det N/T-arvode på 12 000 krper månad som regeringen aviserat. Motionärerna begär också etttillkännagivande om att möjligheterna till en kraftfullutbyggnad av YTH-utbildningen bör ses över.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande framhållit attmerutgiften för svux i YTH-utbildning finansieras genombesparingar inom högskoleområdet och att ytterligare platserkräver någon form av omfördelning. När det gäller motionärernasförslag att medel tas från den aviserade satsningen på 9 000platser i naturvetenskaplig och teknisk utbildning framhållerutbildningsutskottet att det är viktigt att denna satsninggenomförs. Den innebär enligt utbildningsutskottet en möjlighetför redan yrkesverksamma med minst fem års arbetslivserfarenhetatt få en högskoleexamen med teknisk eller naturvetenskapliginriktning och utgör en nödvändig satsning för att långsiktigtöka tillväxtförmågan, särskilt bland de små och medelstoraföretagen. är därför inte berett attmedverka till en omfördelning av de medel som regeringenberäknat för detta ändamål och föreslår att motionsyrkandena omytterligare platser i YTH-utbildningen avstyrks.Utbildningsutskottet anser inte heller att det finns skäl att inuvarande läge begära en översyn som syftar till en kraftigexpansion av YTH-utbildningen och avstyrker därför även yrkandethärom.Socialförsäkringsutskottet instämmer i utbildningsutskottetsbedömning och avstyrker därför motion Sf509 yrkandena 1, 2 och4.E 6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar m.m.Från anslaget betalas utgifter för timersättning vidsvenskundervisning för invandrare (sfi) och timersättning förpsykiskt utvecklingsstörda (särvux) samt studiesocialt stöd förvissa kurser i teckenspråk.I propositionen anmäler regeringen att timersättningen kommeratt räknas upp från nuvarande till per timme.Anslaget beräknas till , varav 87,7 miljonerkronor för studerande i svenska för invandrare.I motion Ub906 yrkande 15 av m.fl. (m) föreslåsatt medel inte skall beräknas för timersättning vid undervisningi svenska för invandrare då undervisningen kan ordnas undericke arbetstid för de invandrare som har anställning.Enligt utskottets mening är det viktigt att möjligheten tillundervisning i svenska kan erbjudas på villkor som gör att denverkligen når fram till de grupper som den är avsedd för.Utskottet är inte berett att tillstyrka någon ändring i dettastöd och avstyrker därför motionen.E 7. Bidrag till vissa studiesociala ändamålFrån anslaget betalas kostnader för stöd till produktion avstudielitteratur för högskolestuderande som är synskadade,rörelsehindrade eller dyslektiker.Vidare betalas från anslaget bidrag till vissa trafikföretagför reserabatter för studerande samt reseersättning tillstuderande vid statens skolor för vuxna. Reserabatter hos olikatrafikföretag beviljas enligt avtal som träffas mellan CSN ochtrafikföretagen i fråga. Rabatterna ges till studerande medstatligt studiestöd och studerande vid landets special- ochsärskolor. De studerande erhåller för ändamålet ett s.k.CSN-kort.Riksdagen har beslutat om etttillkännagivande till regeringen beträffande de studerandesreserabatter. I ärendet förelåg ett motionsförslag om attmöjligheterna borde undersökas att få till stånd ett merheltäckande som kunde gälla även för andra verksamheteri samhället där subventioner av resor av olika slag utges.Särskilt resebidragen inom AMS utbildningsverksamhet med dessbetydande omfattning borde enligt förslaget vara intressant ochkunna bidra till bättre villkor vid upphandlingen av rabatter.Socialförsäkringsutskottet anförde att förslaget var välvärt att pröva och att regeringen skyndsamt borde låta närmareutreda möjligheterna till ett samordnat system förresesubventioner inom olika slag av utbildningsverksamhet m.m.Vad utskottet uttalade gav som sin mening regeringentill känna (bet. 1993/94:SfU13, rskr. 281).I propositionen föreslås ett bemyndigande för Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket (TPB) att beställa sådan produktion avstudentlitteratur som förfaller till betalning under budgetåret1997 till ett belopp av . Regeringen beräknarkostnaderna för produktion av för studerandesom är rörelseskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker till18 730 000 kr.I propositionen föreslås vidare att medel inte skall beräknasför bidrag till . Mot bakgrund av behovet avbesparingar i statens utgifter anser regeringen att statligabidrag inte längre skall anvisas för detta ändamål. bör emellertid vara oförhindrad att prövamöjligheterna att genom avgiftsbeläggning av uppnålikartade förmåner för de studerande.Regeringen föreslår också att reseersättningen vid statensskolor för vuxna (SSV) tas bort. Vid en av CSN genomförd enkätbland studerande 1989/90 uppgav drygt hälften att det skullevara negativt om ersättningen slopades, medan övriga ansåg attdet inte skulle ha någon större betydelse.Anslaget Bidrag till vissa studiesociala ändamål beräknas ipropositionen till . Besparingen under detta anslagberäknas till 128,3 miljoner kronor.I ett stort antal motioner redovisar motionärerna sininställning till regeringens förslag om slopat CSN-kort.I motion Sf526 av m.fl. (s) anför motionärernaatt utredningen om en samordning med andra resesubventioner nubör genomföras och att kortet bör behållas i avvaktan påutredningens resultat. I motion Sf530 av och () pekar motionärerna på möjligheten att i ställetfinansiera genom en generell reducering avstudiemedlen. I motion Sf511 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (s) anförs att borttagandet av kankomma att försämra motivationen till utbildning och att dettadrabbar studenter som kommer från och Västerbottenoch går på andra högskolor och universitet i landet. Härigenomminskar möjligheterna att komma till rätta med den stora socialasnedrekryteringen i norra . En avveckling av reserabattenkan också få konsekvenser för . Skolanrekryterar t.ex. hälften av sina civilingenjörsstudenter frånSyd- och . Också i motion Sf514 av . (s) tar motionärerna upp problemen med att den socialasnedrekryteringen till högre studier ökar. De framhåller att ettslopat gör det svårare att komma till rätta med dettaproblem och att rekryteringen försvåras till skolor med ettstort upptagningsområde som t.ex. i , där70 % av studenterna kommer utifrån. bör enligtmotionärerna behållas och finansieras genom en omfördelning inomstudiemedelssystemet. Även i motion Sf528 av ochIngibjörg Sigurdsdóttir (s) framhålls betydelse förstuderande från glesbygd och för skolor i glesbygd. Ett exempelpå en sådan skola är enligt motionärerna Högskolan på Gotlandsom rekryterar av eleverna från andra orter. Motionärernaföreslår att den av beställda utredningen genomförs såatt ett bättre underlag erhålls för bedömningen avreserabatternas roll för glesbygden. I motion Sf531 av LenaSandlin m.fl. (s) tar motionärerna upp motsvarande synpunkteroch anför att rekryterar av sina studenterfrån regioner utanför länet, varav kommer från södraeller . De anför att det är mycket angelägetatt resekostnaderna kan begränsas för studerande som har långaavstånd mellan bostadsort och studieort. I motion Sf532 avAnn-Marie m.fl. (s) framhåller motionärerna att denviktigaste invändningen är att man riskerar att öka den socialasnedrekryteringen. Motionären vill dock härutöver särskiltframhålla betydelse för de specialiseradeutbildningar som endast finns på ett fåtal platser i landet ochatt det för många nya högskolor är betydelsefullt att kunna hahela som upptagningsområde.I motion Ub907 yrkandena 13 och 14 av m.fl.(c) anför motionärerna att är viktigt för dem som harlånga resor till studieorten och att ett slopande skulle slåensidigt mot denna grupp. Det kan enligt motionärerna i värstafall leda till att trafiken på en del kollektivtrafiklinjerläggs ner. Motionärerna hemställer att medel anslås förCSN-kortet. I motion Sf520 av () anförs att Umeåuniversitet, samt verkar i enregion med mycket stora avstånd och en inom vissa områden lågutbildningstradition. Motionären framhåller att en avveckling avCSN-resestödet kommer att inverka negativt på rekryteringen tillhögskolorna i och att kortet av detta skäl bör varakvar. I motion Sf519 yrkande 1 och 2 av () anförmotionären att har stor betydelse för de utbildningarpå som har studerande från fastlandet och att ettslopande är särskilt besvärande för den nyahögskoleutbildningen. Planerna på en ny självständig högskola påGotland motverkas också. Motionären begär ett tillkännagivandemed detta innehåll och hemställer att medel anslås förCSN-kortet.I motion Sf518 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (v)anför motionärerna att en studeranderabatt är viktig förungdomar som inte har möjlighet att studera på hemorten och attdenna möjlighet utgör en parallell till det önskemål omgeografisk rörlighet som finns inom arbetsmarknadspolitiken. Detär enligt dessa motionärer också viktigt att ungdomar tidigt lärsig att använda kollektiva transporter. Behovet av ettrabattkort för gymnasiestuderande bedöms dock som litet ochtillgodoses dessutom redan genom existerande rabatter förungdomar. För den återstående gruppen bör det enligtmotionärerna vara möjligt att ersätta det nuvarande systemet meden rabatt som grundar sig på den förhandlingsstyrka som ligger igruppens storlek. På samma sätt som inom övriga samhällssektorerbör det vara möjligt att renodla den grupp som är intresserad aven rabatt genom att en avgift tas ut. Att det finns ett utrymmeför en affärsmässigt betingad rabatt framgår enligt motionärernabl.a. av att dagens rabatt kraftigt överstiger den subventionsom lämnas. Staten bör enligt motionärerna täcka de extraadministrationskostnader som ett avgiftsbelagt kort föranleder.De hemställer att anslår för dennamerkostnad och som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om ett avgiftsbelagt kort.I motion Ub624 yrkande 29 av m.fl. (fp) anförsatt är en viktig del av studiestödet och attöverväganden beträffande kortets framtid därför bör göras isamband med den pågående översynen av studiestödet. Om kortetavskaffas får det enligt motionärerna negativa konsekvenser förfriheten att välja högskola och studieort. Denna frihet är ettviktigt utbildningspolitiskt mål. De hemställer att medelanvisas för ändamålet och att regeringen får i uppdrag attåterkomma med en alternativ besparing. I motion Kr2 yrkande 3 avOla Ström m.fl. (fp) anför motionärerna att CSN-rabatten är enviktig del av studiestödet och att överväganden beträffanderabatten därför bör ske i samband med den pågående översynen avstudiestödet.I motion Sf516 yrkande 3 av m.fl. (mp) anförsatt det viktigaste med CSN-rabatten på lång sikt är denstimulans som ungdomar får att välja det miljövänliga tåget ochandra kollektiva transportmedel. Resvanorna ärviktiga för den vuxnes inställning till kollektiva transporter.Ett slopat innebär en kraftig kostnad för de studerandeoch det är enligt motionärerna inte realistiskt att räkna medett avgiftsbelagt kort. Reserabatten har också en stor betydelseför möjligheterna att fritt välja skola och utbildning.Motionärerna hemställer att medel anslås för . Ettmotsvarande yrkande framställs i motion Ub905 yrkande 16 avBirger m.fl. (mp). I motion Kr3 yrkande 1 av () anför motionären att det är märkligt att värnpliktiga fåren fri resa varje tjänstgöringsfri helg som destuderandes reserabatter slopas helt. Motionären föreslår attCSN-kortet behålls.I motion Sf513 yrkande 6 delvis av m.fl.(kds) anförs att är ett för staten billigt sätt attunderlätta för studenter att läsa utanför hemorten och att dettaökar tillgängligheten till högre utbildning och motverkar olikatyper av snedrekrytering. utgör också ett stöd förden allmänna strävan att skapa säkra och miljövänligatransporter. Motionärerna hemställer att medel anslås förändamålet.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande anfört att bidragettill de studerandes rabatter utgör ett värdefullt inslag i detstöd som lämnas vid studier och att det i många fall kanunderlätta för studerande att välja en skola på längre avståndfrån hemorten än annars och på det sättet bidra tillrekryteringen till de högskolor som ligger utanförstorstadsregionerna. Enligt utbildningsutskottets mening är detemellertid viktigt att en besparing av denna storleksordning nugenomförs, och utskottet delar därför regeringens bedömning attbidrag till de studerandes reserabatter inte längre bör anvisas.Med hänsyn till den betydelse har för rekryteringentill skolor med ett stort upptagningsområde är det enligtutbildningsutskottets mening viktigt att regeringen noggrantföljer utvecklingen för dessa, och utbildningsutskottetförutsätter att så sker utan något särskilt tillkännagivandefrån sida.Socialförsäkringsutskottet vill anföra följande.Enligt utskottets mening måste förslaget om en besparing påstatens bidrag till studenternas reserabatter ses i ljuset av depåfrestningar som ekonomi är utsatt för och debesparingar som genomförs på andra områden. För attunderstryka allvaret i besparingskraven vill utskottet peka påden sänkning av barnbidraget som socialutskottet nyligentillstyrkt.Utskottet har övervägt möjligheten att finansierastatsbidraget till studenternas reserabatter genom en sänkningav studiemedlens bidragsnivå. För att uppnå en motsvarandebesparing krävs en sänkning av det månatliga studiebidraget medca för alla studerande. Denna sänkning skulle i så falltillkomma utöver den sänkning av det maximalastudiemedelsbeloppet med och studiebidraget med somföljer av att uppräkningen av basbeloppet fr.o.m. ärreducerad. Med hänsyn till att studenterna på detta sätt redanhar fått sina studiemedel sänkta en gång har utskottet inteansett sig kunna tillstyrka ytterligare en sänkning avstudiemedlens bidragsnivå.Utskottet vill framhålla att det endast är statsbidraget somföreslås slopat. CSN har kvar sina möjligheter att söka rabatterför studenterna genom förhandlingar med olika trafikföretag.Studenterna är en betydelsefull grupp resenärer som det bör varaintressant att påverka så att de får goda resvanor. En annanmöjlighet kan vara att avgiftsbelägga kortet för att på detsättet få en bättre grund för förhandlingar med olikatrafikföretag. Även om ett avgiftsbelagt kort måste gälla en merbegränsad grupp studenter öppnar det möjligheter till högrerabatter än annars. Ett sådant kort kan ha ett stort värde förjust de grupper som har högre reskostnader. I likhet med detnuvarande kortet kan ett sådant kort också omfatta de studerandevid SSV. Det är emellertid inte ens självklart att studenternasrabatter behöver vara centralt sammanhållna i form av ettCSN-kort utan man kan också tänka sig en utveckling i motsattriktning där studenterna utnyttjar och berikar denförhållandevis rikhaltiga flora av rabatter som tillhandahållspå detta område.