bet · GJ01JoU6 · 1995-11-16 00:00:00 — Vidareutveckling av systemet med miljöklasser för fordon m.m. I betänkandet behandlas regeringensproposition /96:6 Vidareutvecklingav systemet med miljöklasser för fordonm.m. samt två motioner som väckts medanledning av propositionen. Ipropositionen föreslås att miljö-klassystemet enligt bilavgaslagen(1986:1386) kompletteras med klasserna1 E för elbilar och 1 H förhybridbilar. Tillverkarens åtagande attkostnadsfritt för bilägaren avhjälpasådana brister i avgassystemet somupptäcks vid myndighetskontrollutvidgas till att omfatta även bristersom konstaterats på vissa andra sätt.Tillverkaransvaret inskränks i fråga oms.k. Ettförenklat certifieringsförfarande föravgasrelaterade reservdelar, tillbehöroch utbyteskatalysatorer föreslåsinföras. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag. till de åtgärder som anges ipropositionen avstyrks motionerna.Skatteutskottet har inkommit medyttrande över propositionen.Till betänkandet har fogats tvåreservationer. Regeringen ()föreslår i proposition 1995/96:6 attriksdagen antar regeringens förslagtill1. lag om ändring i bilavgaslagen(1986:1386),2. lag om ändring i lagen (1978:69) omförsäljningsskatt på motorfordon.Förslaget under punkt två haröverlämnats till finansutskottet förlagteknisk samordning med de lagförslagsom framläggs i regeringens proposition1995/96:25 En politik för arbete,trygghet och utveckling (se1995/96:FiU1).Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen presenteras förslagtill vissa övergripande riktlinjer förmiljöklassystemets framtida utveckling.Miljöklassystemet bör således även ifortsättningen utnyttjas när utsläppenav luftföroreningar skall minskas. Påsikt kan det kompletteras med koldioxid-och bullerkrav. Miljöklassystemetenligt bilavgaslagen (1986:1386)kompletteras med klasserna 1 E förelbilar och 1 H för hybridbilar. Dettaföranleder följd-ändringar i lagen(1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon.Tillverkarens åtagande attkostnadsfritt för bilägaren avhjälpasådana brister i avgassystemet somupptäcks vid myndighetskontrollutvidgas till att omfatta även bristersom konstaterats vid märkesverkstädereller genom bilens särskildautrustning.Om fordonet importerats av någon annanän tillverkaren eller dennesställföreträdare, bör kostnaden föreventuella rättelseåtgärder vid enåterkallelse av fordon bäras av ägaren.Ett förenklat certifieringsförfarandeför avgasrelaterade reservdelar,tillbehör och utbyteskatalysatorer börinföras i avvaktan på att gemensammaregler beslutas i FN:s ekonomiskakommission för , ECE, eller inomEU.Lagändringarna föreslås träda i kraftden såvitt avser miljö-klassindelningen och den 1 januari 1996i fråga om tillverkaransvaret.Lagförslagen fogas som bilaga tilldetta betänkande. 1995/96:Jo1 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om miljöstimulanser påtransportområdet.1995/96:Jo2 av m.fl.(mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att enkoldioxidkoefficient bör införas imiljöklassystemet.YttrandeSkatteutskottet har avgett yttrandeöver propositionen, se bilaga. InledningSystemet med miljöklasser förmotorfordon infördes årsmodeller (1990/91:SkU25). Syftet medsystemet är att stimulera en förtidaintroduktion av fordon med en högretekniknivå än de fordon som uppfyllergällande avgaskrav. De kravnivåer somvaldes för lätta fordon var baserade påamerikanska förebilder och var avseddaatt medföra en dynamisk utveckling.Miljöklass 3 utgör de gällandebaskraven för de olikafordonskategorierna årsmodeller. Miljöklass 2 kan ansesrepresentera en förmodad kommandekravnivå och miljöklass 1 för lättafordon en s.k. spetsteknologinivå. Förtunga fordon gäller samma avgaskrav förmiljöklasserna 1 och 2. I miljöklass 1tillkommer strängare bullerkrav.Systemet har sedan genomgått vissaförändringar, bl.a. föranledda avSveriges närmande till EU. År 1994beslutade att lätta fordon imiljöklass 1 skulle befrias från årligfordonsskatt under de fem första årensamt att personbilar, lastbilar ochbussar som är inrättade för drift medelektricitet från batterier i fordonetdessutom skulle befrias frånförsäljningsskatt. slopadesnedsättningen av försäljningsskattenför lätta fordon i miljöklass 1 jämförtmed klass 2 (1994/95:SkU5).Miljöklassystemets vidareutvecklingPropositionenMiljöklassystemet för bilar är ettinstrument att minska vägtrafikensmiljöpåverkan och bör som sådantvidareutvecklas inom de ramar som angesav medlemskapet i EU. Med tanke på attutsläppen av föroreningar ännu inteminskats till långsiktigt hållbaranivåer är det regeringens uppfattningatt en minskning av utsläppen avluftförorenande gaser och ämnenfortsatt bör vara det primära målet medsystemet.Miljöklassystemet har bidragit tillatt minska utsläppen av föroreningargenom att lätta fordon som har enavancerad teknik för avgasrening harintroducerats . Under år 1994tillhörde av de nya personbilarnamiljöklasserna 1 och 2. För tungafordon har miljöklassystemet ej fåttnågot genomslag. Samtliga nya tungafordon har därför förts till miljöklass3. tog upp fleraskäl till detta, bl.a. attdifferentiering av försäljningskattenför dessa fordon trädde i kraft förstår och att närmare föreskrifter omhållbarhetskontroll ännu inte harutfärdats. I enlighet med utredningensförslag avser regeringen att inom kortge ett uppdraggällande bl.a. hållbarhetskontrollensuppläggning.Enligt har detpå ett övertygande sätt visats atttillverkaransvaret för avgasreningenhar stor betydelse för att reduceraavgasutsläppen från fordonen.Utredningen har analyserattillverkaransvarets förenlighet medEG:s lagstiftning och konstateradedärvid att frågan faller utanför detharmoniserade området, varför iavvaktan på gemensamma regler kanfortsätta att tillämpa bilavgaslagensregler om tillverkaransvar. Regeringendelar denna uppfattning.Ett viktigt miljökrav är attbullerstörningar från fordon minskar.EU:s bullerkrav (rådets direktiv70/157/EEG av omtillnärmning av medlemsstaternaslagstiftning om tillåten ljudnivå ochavgassystemet för motorfordon i sinlydelse i direktiv /97/EEG) träder ikraft . Det är enligtdirektivet möjligt att införaskattelättnader för motorfordon som iförtid uppfyller bullerkrav.Härigenom kan skattelättnader förfordon som möter strängare bullerkravanvändas för hela nybilsparken och intesom enbart för de tunga fordonen.Regeringen anser att frågan om attlägga in direkta bullerkrav imiljöklassystemet för lätta fordon böranstå och avser att inom EU drivaförslag som innebär attbulleremissionerna från fordon sänksvaraktigt.Varken EU:s bilavgasdirektiv eller detsvenska bilavgasregelverket behandlarför närvarande koldioxidutsläppen.Däremot finns krav påbränsledeklaration av fordon.Miljöklassutredningen fann att det kanvara motiverat att införa enkoldioxidkoefficient imiljöklassystemet. Ett system med enklassificering som enbart bygger påuppmätt bränsleförbrukning har enuppenbar nackdel, det premierar småbilar. Dessa kan inte lösa allatransportuppgifter och kan vara ettsäkerhetsproblem. Eftersom det ävenfinns ett behov av ett styrmedel sompremierar bränsleeffektivitet blandstora bilar fann Miljöklassutredningenatt det fanns skäl att överväga ettsystem där koldioxidutsläppen relaterastill bilens rymdindex. Regeringen harerfarit att inom ramenför samarbetet kring Ett miljöanpassattransportsystem (MaTs) avser att arbetamed frågan. Frågan huruvida enkoldioxidkoefficient skall ingå imiljöklassystemet eller behandlasseparat bör övervägas närNaturvårdsverket har lämnat sittförslag.MotionernaI motion Jo1 (m) föreslås att densärskilda försäljningsskatten på tungafordon i miljöklasserna 2 och 3 slopasoch att övergången till mermiljövänliga fordon i ställetstimuleras genom en rabatt påfordonsskatten i miljöklasserna 1 och2. Motionären anför även att de svenskareglerna skiljer sig från vad somgäller i det övriga vadbeträffar tillverkar-ansvaret och menaratt miljön skulle gynnas om de svenskakraven anpassades till vad som gällerinom EU. Vidare ifrågasätter motionärenom medger att Sverigehåller sig med egna krav.Miljöpartiet de gröna föreslår imotion Jo2 att en koldioxidkoefficientbör införas i miljöklassystemet fr.o.m.1997 års modeller av lätta fordon.Utskottets övervägandenSkatteutskottet har avgett yttrandeöver propositionen och följdmotionernaoch anför sammanfattningsvis följande.Skattestimulansen för bilar somuppfyller högre miljökrav än baskravendr ett viktigt instrument när detgäller att minska vägtrafikens inverkanpå miljön och få till stånd enlångsiktigt hållbar utveckling på dettaområde. delarregeringens bedömning att dettainstrument bör utvecklas inom de ramarsom ges av medlemskapet i EU.Vad gäller det bristande genomslagetför miljöklassystemet för tunga fordonpåpekar skatteutskottet att det framgårav propositionen att regeringen inomkort avser att ge iuppdrag att ta fram en förenklad metodför hållbarhetskontroll i samarbete medtillverkarna. Enligt skatteutskottetsmening talar starka skäl för att någonform av efterkontroll av miljökravenbör upprätthållas även när det gällertunga fordon, och utskottet anserdärför att tillverkaransvaret börbibehållas i avvaktan på gemensammaregler. erinrar om attbranschen kompenserades genom sänktkilometerskatt då försäljningsskattenpå tunga fordon första gången infördesoch är inte berett att tillstyrkaförslaget i motion Jo1 om en kraftigsänkning av skatten på tunga fordon.I fråga om det förslag som framförs imotion Jo2 anser skatteutskottet attNaturvårdsverkets arbete med att utredainförlivandet av enkoldioxidkoefficient imiljöklassystemet bör avvaktas innanställning tas till frågan om och ivilken form förslaget bör genomföras.Jordbruksutskottet anser i likhet medskatteutskottet att miljöklassystemetbör utvecklas inom de ramar som ges avmedlemskapet i EU. En minskning avutsläppen av luftförorenande gaser ochämnen bör även fortsättningsvis varadet primära målet med systemet.Utskottet anser det beklagligt attmiljöklassystemet fått dåligt genomslagför tunga fordon. finns det fleraorsaker till detta, bl.a. att endifferentiering av försäljningsskattenför dessa fordon trädde i kraft förstår och att närmare föreskrifter omhållbarhetskontroll ännu inte harutfärdats. Utskottet har erfarit attett arbete pågår inom regeringskanslietför att lösa problemet. I övrigtinstämmer utskottet i skatteutskottetsuttalande att starka skäl talar för attnågon form av efterkontroll avmiljökraven bör upprätthållas också närdet gäller tunga fordon. Vad gäller desvenska reglernas överensstämmelse medEU:s direktiv pågår en kommunikation ifrågan mellan regeringen ochföreträdare för kommissionen. Enligtuppgift anser regeringen att man harstöd för den svenska linjen i protokollfrån anslutningsförhandlingarna ochavser att driva frågan vidare. Iproposition 1995/96:25 En politik förarbete, trygghet och utveckling anförregeringen att förutsättningarna för enökad miljörelatering av det svenskaskattesystemet utreds avSkatteväxlingskommittén ochEnergikommissionen. Dessa kommittéergenomför en bred analys av ett komplextområde. Förutom effekter på miljön ochsysselsättningen behandlarutredningarna bl.a. effekter på deninternationella konkurrenskraften ochinkomstfördelningen. Regeringen avseratt avvakta resultatet från dessa bådakommittéer innan några mer omfattandeåtgärder vidtas på detta område.Utskottet är med anledning av detanförda inte berett att tillstyrkaförslaget om sänkt skatt för tungafordon i miljöklasserna 1 och 2.Dessutom vill utskottet erinra omskatteutskottets påpekande attbranschen kompenserades genom sänktkilometerskatt när försäljningsskattenför tunga fordon infördes. Motion Jo1avstyrks.Frågan om införlivandet av enkoldioxidkoefficient imiljöklassystemet behandlades avMiljöklassutredningen som fann att detkan vara motiverat att införa en sådan.För att undvika att systemet endastpremierar små bilar ansåg utredningenatt det fanns skäl att överväga ettsystem där koldioxidutsläppen relaterastill bilens rymdindex. Utskottet anseri likhet med motionärerna i motion Jo2att det är väsentligt att påskynda enutveckling mot bränslesnålare fordon.Det arbete som pågår påNaturvårdsverket med frågan inom ramenför samarbetet kring Ett miljöanpassattransportsystem (MaTs) bör dockavvaktas innan ställning tas till omoch hur en koldioxidkoefficient skallinförlivas i miljöklassystemet. MotionJo2 avstyrks med hänvisning till detanförda.Miljöklassning av el- och hybridfordonI propositionen föreslås attmiljöklassystemet för bilarkompletteras med två nya klasser förfordon med mycket låga utsläpp,miljöklasserna 1 E och 1 H. Fordon somenbart drivs med batterier som laddasfrån en stationär källa och sommotsvarar beteckningen bil ifordonskungörelsen förs till klass 1 E.Hybridbilar som drivs medförbränningsmotor i någon kombinationmed en elektrisk motor förs till klass1 H. De nya klasserna föreslås införasden . I avvaktan på attgemensamma definitioner av el- ochhybridbilar fastläggs inom EU ellerandra internationella organ föreslåsatt definitionen av en elbil skall varadensamma som kraven för noll-emissionsfordon i så när som på dentekniska provningen. På den senarepunkten bör krav vidupphandling av elfordon få tjäna somriktlinjer. Definitionen av enhybridbil föreslås i avvaktan på att EUinför bestämmelser härom vara den somanges i 14-regulation.I likhet med skatteutskottet anserjordbruksutskottet attmiljöklassystemet för bilar börkompletteras med två nya klasser för el-och hybridbilar i enlighet medregeringens förslag. Skatteutskottethar dessutom anfört synpunkter påförslaget till lag om ändring i lagen(1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon. haringa invändningar mot dessa synpunkter.Denna del av propositionens lagförslaghar, som framgått inledningsvis,överlämnats till finansutskottet förlagteknisk samordning med lagförslageni proposition 1995/96:25 En politik förarbete, trygghet och utveckling(1995/96:FiU1).Ett stärkt skydd för bilägarnaI propositionen föreslås atttillverkarens åtagande attkostnadsfritt för bilägaren avhjälpabrister i det avgasrenande systemet somupptäcks vid en myndighetskontrollutvidgas genom en ändring av 6 §bilavgaslagen till att omfatta ävenbrister som konstaterats vidmärkesverkstäder eller på annattillförlitligt sätt. Två viktigaförutsättningar är att övriga villkorför tillverkaråtagandets infriandeskall vara uppfyllda och attkontrollens tekniska standard ärjämförbar med standarden vid enmyndighetskontroll. Bakgrunden tillförslaget är att det nuvarande systemetinnebär att bilägare i vissa fallvägras ett kostnadsfritt avhjälpande,trots att utsläppskraven inte äruppfyllda och som det äruppenbart att det uppkomna felet inteberor på ägaren. Miljöklassutredningenvar även kritisk till att bilägarenmåste ta bilen till enbesiktningsanläggning för att erhållaett utlåtande för att få rättelse tillstånd.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.Tillverkaransvaret vid parallellimportEnligt 8 § bilavgaslagen får regeringenmeddela föreskrifter som inskränkertillverkarens ansvar för vissamotordrivna fordon. Regeringen anför ipropositionen att den avser att ändrabilavgasförordningen (1991:1481) så attdet får ankomma på den enskilde attbekosta åtgärdandet av fel iavgasreningens funktion hosparallellimporterade bilar. Detta börenligt regeringens uppfattning gällaäven brister som påvisats vidhållbarhetskontroll och lett tillåterkallande. Anledningen är attMiljöklassutredningen, mot bakgrund avett tolkningsbesked från (C/376/92), fann att det är tveksamt omdet går att utkräva något ansvar avtillverkaren eller dennesställföreträdare för hållbarheten avavgassystem i fordon som importeratsutanför deras system. Regeringen anföräven att driver frågan ominförandet av ett system medtillverkaransvar för avgasreningen inomEU och bedömer att frågan omtillverkarens ansvar förparallellimporterade fordon böromprövas när ett gemensamt systeminförts.Utskottet har inga invändningar motregeringens bedömning.Certifiering av avgasrelateradereservdelarFör att en bil skall anses vara iföreskrivet skick vid en kontroll ochdärmed kunna godkännas krävs, enligtpropositionen, att den är utrustad iöverensstämmelse med avgasgodkännandet.Tillverkarens ansvar gäller ombilägaren vid utbyte avutsläppsbegränsande anordningar inteanskaffar nya delar som frånmiljösynpunkt är sämre än dem som bilenvar utrustad med då den var ny. Det ärdärmed möjligt att byta ut defektaoriginaldelar mot alternativ medlikartade prestanda. Detta försvåras av bristen på möjligheter attdokumentera kvaliteten på alternativakomponenter.Ett förenklat certifieringsförfarandeför avgasrelaterade reservdelar,tillbehör och ersättningskatalysatorerenligt det system som tillämpas iTyskland bör därför, enligt regeringensbedömning, införas i avvaktan på attgemensamma regler beslutas i FN:sekonomiska kommission för (ECE)eller inom EU. För att miljöeffekten avett system med certifiering avavgasrelaterade utbytesreservdelar inteskall bli negativ bör samma kravställas på deras hållbarhet som ställspå originalreservdelar. Regeringenavser att ge i uppdragatt närmare utforma ett förslag meddenna innebörd och med det tyskasystemet som förebild. Som grund försystemet bör antingen en tekniskbedömning eller provning kunna ligga.Reservdelar av betydelse föravgasreningssystemet ochutbyteskatalysatorer bör om de godkäntsfå monteras på bilar. Regeringen avseratt låta det ingå i Naturvårdsverketsuppdrag att föreslå hur användningen avutbytesreservdelar kan begränsas tillbilar där tillverkarens ansvar föravgasreningsutrustningens hållbarhethar löpt ut.Utskottet har inga invändningar motregeringens bedömningar vad gällercertifiering av avgasrelateradereservdelar. beträffande ändring ibilavgaslagenatt antar regeringensförslag till lag om ändring ibilavgaslagen (1986:1386),2. beträffande miljöstimulanserpå transportområdetatt avslår motion1995/96:Jo1,res. 1 (m)3. beträffande införande av enkoldioxidkoefficient i miljöklass-systemetatt avslår motion1995/96:Jo2.res. 2 (v, mp)den 16 november 1995På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), MaggiMikaelsson (v), (), EvaBjörne (m), (),() och MichaelHagberg (s). Miljöstimulanser på transportområdet(mom. 2), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 5 som börjar med Utskottet är och slutar med Jo1 avstyrks bort haföljande lydelse:För närvarande säljs inga lastbilarsom motsvarar de svenska kraven förmiljöklasserna 1 och 2. Detta får tillföljd att kostnaden för nya lastbilarökar med ca per fordon,vilket försenar utvecklingen mot enförnyad, miljövänligare bilpark.Miljöklassystemet har inom denna sektorsåledes inte medfört några positivamiljöeffekter. Detta är mycketotillfredsställande, och regeringen böromedelbart analysera situationen samtåterkomma till med förslagtill hur problemet skall lösas. här anfört med anledning avmotion Jo1 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande miljöstimulanser påtransportområdetatt med anledning av motion1995/96:Jo1 som sin me- ning gerregeringen till känna vad utskottetanfört,2. Införande av en koldioxidkoefficienti miljöklassystemet (mom. 3)() och GudrunLindvall (mp) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 5 som börjar med Frågan om ochpå s. 6 slutar med det anförda bortha följande lydelse:Det samlade svenska utsläppet avkoldioxid kommer enligtNaturvårdsverkets prognoser att ökamellan , varav denstörsta ökningen kommer att ske inomtransportsektorn. I propositionenhänvisar regeringen tillNaturvårdsverkets arbete med ettmiljöanpassat transportsystem och menaratt frågan om att införa enkoldioxidkoefficient i miljö-klassystemet bör övervägas först närNaturvårdsverket har lämnat sittförslag. Enligt utskottets mening ärdetta inte förenligt med en offensivmiljöpolitik.Miljöklassutredningen föreslog att enkoldioxidkoefficient bör införas imiljöklassystemet. För att görakoldioxidkravet neutralt i förhållandetill bilens storlek föreslogs att detskulle kopplas till ett rymdindex.Utskottet anser att ett system meddenna inriktning bör vara möjligt attinföra års modeller avlätta fordon. För att styra mot enlägre bränsleförbrukning bör värdenaför respektive parameter ändras t.ex.vartannat år för att motsvara dentekniska utvecklingen. Vad utskottethär anfört med anledning avMiljöpartiet de grönas motion Jo2 börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande införande av enkoldioxidkoefficient i miljöklass-systemetatt med anledning avmotion 1995/96:Jo2 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört.Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring ibilavgaslagen (1986:1386)yttrande1995/96:SkU2yVidareutveckling av systemet medmiljöklasser för fordon m.m.Till jordbruksutskottetSkatteutskottet har beretts tillfälleatt yttra sig över proposition1995/96:6 om vidareutveckling avsystemet med miljöklasser för fordonm.m. jämte motioner.I propositionen redovisar regeringenriktlinjer för miljöklassystemetsframtida utveckling. Eftersom utsläppenav luftföroreningar ännu inte uppnåtten långsiktigt hållbar nivå bör enligtregeringens uppfattning det primäramålet med miljöklasserna alltjämt varaatt minska utsläppen av luftförorenandeavgaser och ämnen. Arbetet med attkomplettera systemet med ettkoldioxidkrav och ett bullerkrav drivsvidare, och systemet med etttillverkaransvar för avgasreningensfunktion behålls tills vidare.I propositionen föreslås vidare attmiljöklasser införs för elbilar ochhybridbilar.I motion 1995/96:Jo2 av GudrunLindvall m.fl. (mp) anför motionärernaatt det bör vara möjligt attkomplettera miljöklasserna med enkoldioxidkoefficient redan från 1997års modeller och begär etttillkännagivande av denna innebörd.I motion 1995/96:Jo1 av () framhåller motionären att desvenska miljökraven för tunga fordonskiljer sig från vad som gäller inom EUoch att Euro 2-fordon därför inte fårnågon skattefördel i . Miljöskältalar enligt motionären för att desvenska reglerna bör anpassas bättretill vad som gäller inom EU. Motionärenifrågasätter också om EG:s reglermedger att håller sig med egnakrav. Slutligen föreslår motionären attförsäljningsskatten på tunga fordon imiljöklasserna 2 och 3 slopas och attstimulansen för miljövänliga fordon istället utformas som en rabatt påfordonsskatten i miljöklasserna 1 och2. Motionären begär etttillkännagivande av denna innebörd.Enligt utskottets mening ärskattestimulansen för bilar somuppfyller högre miljökrav än baskravenett viktigt instrument när det gälleratt minska vägtrafikens inverkan påmiljön och få till stånd en långsiktigthållbar utveckling på detta område, ochutskottet delar regeringens bedömningatt detta instrument bör utvecklas inomde ramar som ges av medlemskapet i EU.När det gäller frågan om enkomplettering av miljöklasserna med ettkoldioxidkrav har frågan behandlats avMiljöklassutredningen i betänkandet Ettvidareutvecklat miljöklassystem i EU(SOU 1995:31). förslag påområdet har utgått från relationenmellan bränsleförbrukningen och bilensvikt i olika kombinationer, vilketenligt utredningen tenderar att styramot mindre, lättare och bränslesnålarebilar. har tagitfram ett förslag som är bättre anpassattill den svenska bilparken. Enligtdetta förslag relaterasbränsleförbrukningen till bilens volymi stället för till vikten. Härigenomundviks en allmän stimulans för småbilar, vilket är tveksamt ur bl.a.säkerhetssynpunkt. Med hänsyn till attförslaget presenterats förMiljöklassutredningen i ett sent skedeav dess arbete har utredningen intehaft möjlighet att utveckla förslaget isitt betänkande.