bet · GI01LU24 · 1995-03-21 00:00:00 — De nya reglerna innebär att de publikaaktiebolagen, till skillnad från de privata aktiebolagen, skallkunna vända sig till allmänheten för att skaffa kapital.Utskottet uttalade därvid bl.a. att det är naturligt attregelsystemet utformas så att den ena bolagskategorin kommer attomfatta större bolag med stor spridning på aktierna, medan denandra kategorin omfattar företrädesvis små bolag med ettbegränsat antal delägare. Härigenom uppnår man likhet med vadsom gäller i de kontinentaleuropeiska länderna samt iStorbritannien och Irland.I nyssnämnda ärende prövade utskottet också ett motionsyrkandesom lyder likadant som det nu aktuella Sk341 yrkande 10.Utskottet uttalade därvid att dess ställningstagande tillindelningen av aktiebolagen i två kategorier innebar att vad somyrkats i motionen om införande av en ny bolagsform för mindreföretag var tillgodosett.Utskottet finner inte någon anledning att göra en annanbedömning beträffande det nu aktuella motionsyrkandet. Utskottetavstyrker följaktligen bifall till motion Sk341 yrkande 10.Vad därefter gäller motion L206 om ny företagsform villutskottet erinra om att utskottet , med hänvisningtill pågående associationsrättsligt reformarbete, avstyrktemotioner med samma inriktning (bet. 1991/92:LU1). Detreformarbete som avsågs var bl.a. förslag som syftade till attunderlätta bildandet av ekonomiska föreningar och att främja denkooperativa verksamhetsformen i övrigt. Utskottet vill, i likhetmed vad utskottet då anförde, åter framhålla vikten av att denassociationsrättsliga lagstiftningen erbjuder alternativa formerför företagande som är anpassade till näringslivets skiftandebehov och samhällsutvecklingen i stort. Det är också viktigt attreglerna på området i görligaste mån är konkurrensneutrala såatt inte en företagsform ger gynnsammare villkor för en vissverksamhet än de övriga kan erbjuda för samma verksamhet.I detta sammanhang vill utskottet också erinra om denlagändring beträffande ekonomiska föreningar, vilken trädde ikraft , av innebörd att det minsta antalmedlemmar som enligt lagen om ekonomiska föreningar krävs föratt bilda en sådan förening fem till tre (prop.1992/93:144, bet. LU27, rskr. Motsvarande ändring gjordessamtidigt i bostadsrättslagen (1991:614). Syftet med reformenvar att underlätta nya former av kooperativ verksamhet i bl.a.glesbygd. Vad som avses är exempelvis kooperativa daghem ochfritidshem, samverkan mellan sådana yrkesutövare somjournalister, konsulter, hantverkare, kulturarbetare ellerjordbrukare, för vilka den ekonomiska föreningen kan vara enlämplig företagsform, även om antalet medlemmar understiger fem.Vidare vill utskottet peka på att näringsutskottet våren 1994behandlade motioner om de kooperativa företagens ställning iförhållande till andra företagsformer (se bet. 1993/94:NU15 s.51). delade därvid den positiva syn på denkooperativa företagsformen som låg till grund för de aktuellamotionerna. Enligt utskottet är det helt oacceptabelt omstatsmakterna genom utformning av regelsystem som missgynnar denkooperativa företagsformen åstadkommer en styrning bort fråndenna företagsform. bör genom ett uttalande tillregeringen klarlägga att de kooperativa företagen skallbehandlas likvärdigt med andra företag. Med det anfördatillstyrkte näringsutskottet de ifrågavarande motionerna, ochriksdagen biföll utskottets hemställan (rskr. 1993/94:222).Med anledning av bl.a. nämnda riksdagsbeslut har -- såsominledningsvis nämnts -- en särskild utredare tillsattsför att bl.a. utreda om de kooperativa företagsformerna ärmissgynnade i jämförelse med andra företagsformer (dir.1994:149). Om utredaren finner att så är fallet skall utredarenföreslå de förändringar i lagar och andra författningar sombehövs för att uppnå likvärdighet mellan de olikaföretagsformerna. Utredningen skall bedrivas skyndsamt och varaavslutad senast under februari 1996.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att någotsärskilt initiativ från sida i frågan om nyföretagsform nu inte erfordras. Utskottet avstyrker följaktligenbifall till motion L206. beträffande bolagsorganens ansvaratt avslår motionerna 1994/95:L210 yrkande 2 och1994/95:N202 yrkande 9,res. 1 (c, v, mp)2. beträffande ansvarsgenombrottatt avslår motionerna 1994/95:L205, 1994/95:N220yrkande 9 och 1994/95:Ju221 yrkande 7,res. 2 (m)3. beträffande registrering av aktiebolags firmaatt avslår motion 1994/95:L202,4. beträffande avveckling av aktiebolagatt avslår motion 1994/95:L208,5. beträffande ny bolagsformatt avslår motion 1994/95:Sk341 yrkande 10,6. beträffande ny företagsformatt avslår motion 1994/95:L206.Stockholm den 21 mars 1995På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), EvaArvidsson (s), (), (),(), (), (), (), () och PerRosengren (v). Bolagsorganens ansvar (mom. 1)(), (), ()och Per () anser:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 4 slutar med "yrkande 9" bort haföljande lydelse:Som motionärerna påpekar utgör fastighetsspekulationer ettstort problem som ofta är förenat med ekonomiska oegentligheterav skilda slag. Ökade insatser måste vidtas för att förhindrasådan oseriös verksamhet. I detta sammanhang är det ocksåviktigt att peka på den roll som bulvaner spelar när det gällerekonomiskt missbruk i näringsverksamhet. Utskottet utgår frånatt , som har att utreda bl.a. frågor ombolagsorganens ansvar, särskilt uppmärksammar frågan om attutkräva ansvar av bolagsorganen för att förhindra och förebyggaatt oegentligheter förekommer. De förslag som kommittén kankomma att lägga fram i hithörande avseende bör enligt utskottetsmening skyndsamt beredas och framläggas för . med anledning av motionerna L210 yrkande 2 och N202yrkande 9 sålunda anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande bolagsorganens ansvaratt med anledning av motionerna 1994/95:L210 yrkande2 och 1994/95:N202 yrkande 9 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Ansvarsgenombrott (mom. 2), , och (alla m) anser:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 6 slutar med "därför avstyrkas"bort ha följande lydelse:Utskottet vill i likhet med sina tidigare ställningstagandenunder senare år till frågan om ansvarsgenombrott (se bet.1992/93:LU14 och LU40 samt 1993/94:LU32) åter understrykaprincipen om personlig ansvarsfrihet för bolagets förpliktelseroch dess betydelse för företagen och näringslivet samt framhållaatt de fall då principen genombrutits i rättspraxis är få tillantalet och avser speciella situationer. Som påpekas imotionerna torde en generell reglering av ansvarsgenombrott hanegativ inverkan på viljan att satsa kapital i företagande ochdet finns skäl anta att redan regeringens uppdrag tillAktiebolagskommittén att föreslå sådana regler verkar hämmandepå investeringsviljan. Utskottet delar också motionärernasfarhågor att regler om ansvarsgenombrott kan komma att försvåraönskvärda företagsrekonstruktioner. Utskottet vill erinra om attdet ingår i såväl Aktiebolagskommitténs somRedovisningskommitténs (Ju 1991:07) uppdrag att se över reglersom berör ansvarsförhållandena i aktiebolag. Mot den nu angivnabakgrunden bör ytterligare utredningsarbete inte läggas ned påfrågan om ansvarsgenombrott annat än om nämnda utredningsarbetevisar sig otillräckligt. Vad utskottet sålunda anfört börriksdagen med anledning av motionerna L205, N220 yrkande 9 ochJu221 yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande ansvarsgenombrottatt med anledning av motionerna 1994/95:L205, N220yrkande 9 och Ju221 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeAvveckling av aktiebolagBengt () och Per () anför:Vi delar uppfattningen att det, av hänsyn till borgenärers ochandra utomståendes intressen, visserligen är nödvändigt med ennoggrann reglering av ett aktiebolags avveckling. Det kanemellertid ifrågasättas om förfarandet för likvidation, som ärden vanligaste formen för avveckling av ett aktiebolag, behövervara lika utförligt i samtliga fall. Det finns enligt vår meningskäl att överväga införandet av mer flexibla regler förlikvidationsförfarandet som gör det möjligt att anpassaavvecklingsåtgärderna till bolagsförhållandet i det enskildafallet. I enlighet härmed kan exempelvis övervägas om inte detnyligen genomförda införandet av två aktiebolagskategorier isvensk rätt, publika resp. privata, bör föranleda en vissdifferentiering av likvidationsreglerna med hänsyn till de olikakategorierna. En förändring av nu avsett slag torde göraregelsystemet effektivare och dessutom spara kostnader förförfarandet. Några särskilda anvisningar att se överlikvidationsbestämmelserna har visserligen inte getts idirektiven till . Kommittén är dock enligtdirektiven oförhindrad att ta upp även andra frågor avseendeaktiebolagsrätten än de som särskilt tagits upp i direktiven.Vi utgår därför från att nu närmare seröver den rättsliga regleringen av avveckling av aktiebolag,främst reglerna om likvidationsförfarandet, i syfte att föreslåen reglering som gör det möjligt att anpassa förfarandet efterförhållandena i det enskilda fallet.