bet · GI01JoU23 · 1995-05-18 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att EU:s gemensamma miljöpolitik skall hasom mål att utveckla länder mot kretsloppssamhället därkretsloppen kan slutas och avfallet reduceras,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att EU bör verka för utsläppsnivåerbaserade på vad naturen tål, de s.k. kritiskabelastningsgränserna,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att EU skall precisera och utveckla dens.k. miljöskyddsgarantin,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inte tänker acceptera någraprincipiella försämringar när förhandlingsresultatbeträffande miljö omförhandlas 1996.1994/95:T225 av m.fl. (mp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU skall verka för attinföra maximikrav på utsläpp på de fyra största växthusgaserna,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU skall verka för attinföra en gemensam minimiskatt på koldioxid ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU verkar för att granskaEU:s internationella agerande i klimatfrågan.1994/95:Jo604 av m.fl. (kds) vari yrkas9. att hos regeringen begär förslag till enutvecklad strategi för hur miljöarbete i EU börbedrivas.1994/95:Jo605 av m.fl. (kds) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU bör medverka till striktadirektiv på vattenområdet samt arbeta för att få till stånd enskärpning av EU:s förbränningsdirektiv.1994/95:Jo609 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om strategi och prioriteringar imiljöarbetet inom EU,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om klimatvårdande uppgifter vadgäller klimatpolitiken inom EU,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krav på införande av ekonomiska styrmedelför kväveoxider inom EU,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljökrav på fartyg som löper mellanhamnar inom EU.1994/95:Jo641 av m.fl. (c) vari yrkas28. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisning av arbetet med att behållahögsta tillämpade skyddsnivå och höja miljöskyddsnivån i helaEuropa,29. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en strategi för att övriga EU-länder skallbörja tillämpa utbytesprincipen enligt lagen om kemiskaprodukter och en analys av utbytesprincipens legala status irelation till de delar av som rör handeln mellanmedlemsländer,30. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vara pådrivande för att få till ståndytterligare miljövillkor i ,31. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om roll och inriktningen avmiljöarbetet i EU.1994/95:Jo685 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för en regelutveckling så att svenskasträngare miljö- och hälsoskyddsregler får behållas, i enlighetmed vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för att EU tillåter enskilda medlemsländeratt införa hårdare regler på miljöområdet, i enlighet med vad imotionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för att medlemslandet med högsta miljöskyddinom EU skall vara norm för EU-åtgärder, i enlighet med vad imotionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för att miljöskydd blir ett övergripandemål i all EU-policy, i enlighet med vad i motionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för att miljöskydd införs som ett avUnionens grundläggande mål i unionsfördragets artikel B, ienlighet med vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för att försiktighetsprincipen ochutbytesprincipen skrivs in i unionsfördraget, i enlighet med vadi motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för att konkreta avvecklingsplaner försärskilt farliga ämnen upprättas, i enlighet med vad i motionenanförts,8. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för att EU som mål för sin kemikaliepolitikanger att alla svårnedbrytbara och naturfrämmande ämnen skallavvecklas, i enlighet med vad i motionen anförts,9. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för att principen om avfallsminimering styrutformningen av EU:s avfallsdirektiv och förordningar, ienlighet med vad i motionen anförts,10. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för att nuvarande avfallsdirektiv skrivs omeller helt avskrivs, i enlighet med vad i motionen anförts,11. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för att EU följer , ienlighet med vad i motionen anförts,16. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för att EU:s transportprogrammiljöanpassas, i enlighet med vad i motionen anförts,17. att som sin mening ger regeringen till känna attden i EU skall verka för att också fortsatt får drivaegna frågor i alla internationella fora, i enlighet med vad imotionen anförts.1994/95:Jo687 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna attden hos regeringen begär att regeringen i börverka för att permanent får behålla övergångsreglerna påkemikalieområdet,11. att som sin mening ger regeringen till känna attden i bör verka för att EU som mål för sinkemikaliepolitik anger att alla svårnedbrytbara ochnaturfrämmande ämnen skall avvecklas,12. att som sin mening ger regeringen till känna attden i bör verka för att försiktighetsprincipenoch utbytesprincipen blir grundläggande i EU:s lagstiftning, ochatt de skrivs in i unionsfördraget,13. att som sin mening ger regeringen till känna attden i bör verka för att principen omavfallsminimering styr utformningen av EU:s avfallsdirektiv ochförordningar,14. att som sin mening ger regeringen till känna attden i bör verka för att EU:s nuvarandeavfallsdirektiv skrivs om eller helt avskrivs, ienlighet med vad i motionen anförts,15. att som sin mening ger regeringen till känna attden i bör verka för att EU:s nuvarandeskrivning angående miljöskatter ändras i enlighet med vad imotionen anförts.1994/95:Jo689 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samverkan med EU-länderna i miljöarbetet. InledningUtskottet vill inledningsvis erinra om att tidigareriksdagsbeslut gett uttryck för en hög ambitionsnivå ochbetydande politisk enighet om de övergripande målsättningarnaför det svenska miljöarbetet inom EU. I samband med attriksdagen godkände framhölls bl.a. attsamarbetet inom EES innebar att fick en viktig plattformför offensiva insatser på miljöområdet. De förutsättningar somEES-avtalet gav beträffande möjligheterna att aktivt verka föratt miljöfrågorna skall få en ökad tyngd inom EG och iinstitutionerna på EES-området skulle utnyttjas av regeringen.Utgångspunkten för regeringens agerande skulle vara att dengemensamma miljöpolitiken skulle präglas av den högaambitionsnivå och offensiva inriktning som miljöproblemen kräveroch som kännetecknar den svenska miljöpolitiken. Inom avtaletsram skulle aktivt bidra till att den tillväxt som kommeratt bli följden av EFTA-ländernas anknytning till den inremarknaden också leder till en miljömässigt hållbar utveckling.En offensiv svensk miljöpolitik ansågs vara av stor betydelseför att ge miljöfrågorna ökad tyngd i EG och i (1992/93:EU1, rskr. 18).I december 1994 godkände förslaget om medlemskap iEuropeiska unionen (prop. 1994/95:19, UU5, rskr. 63).Strategin för det svenska miljöarbetet i EU skulle som mål bl.a.ha att högsta tillämpade ambitionsnivå på miljöområdet bör gällaoch att inte skall behöva sänka några miljöstandardertill följd av medlemskapet i EU. skall vara drivande iEU:s miljöpolitik så att nya miljöregler, såväl harmoniseradesom minimiregler, sätts på så hög skyddsnivå som möjligt.Reglerna bör utformas som minimiregler, så att de tillåter enmedlemsstat att vidta strängare åtgärder och vara ett föredöme imiljöhänseende. De enskilda länderna måste också få behålla sinfrihet att använda ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. En högmiljöprofil bör således hållas över hela fältet. Av resursskäloch allmänpolitiska skäl är dock en noggrann prioriteringnödvändig. Särskilt bör följande områden prioriteras, nämligenförsurningen och klimatet, avfallet och kretsloppet,kemikaliefrågorna samt de övergripande internationella frågorna.Utskottet har också funnit anledning att i detta ärenderedovisa några allmänna synpunkter angående roll iberedningsprocessen och hanteringen av det nu aktuella ärendet.Som framgått ovan föreligger i ärendet drygt 160motionsyrkanden, varav många innehåller specificerade yrkandenom detaljfrågor av vitt skilda slag. Utskottet har av bådepraktiska och principiella skäl försökt undvika att behandladessa motioner yrkande för yrkande. Med de arbetsförutsättningarsom normalt gäller för utskottsarbetet -- som äger rum islutfasen av den statliga beredningsprocessen -- ärmöjligheterna begränsade att göra en mer ingående beredning avyrkanden som inte omfattas av det beredningsunderlag somtillhandahålls i propositioner och skrivelser från regeringen.Ett ytterligare skäl är att utskottet inte ansett det som ensjälvklar fördel för den svenska förhandlingspositionen inom EUom på ett hundratal specificerade punkter skulleställa ytterligare krav på regeringens agerande i miljöfrågorna.Risken är uppenbar att detta skulle ge en splittrad bild av desvenska miljöambitionerna och kanske t.o.m. försvåra möjlighetentill framgång i de högst prioriterade miljöfrågorna. Även omdet finns ett stort antal miljöfrågor som är angelägna att förafram måste således enligt utskottets mening godta attdet görs en viss prioritering mellan dessa. För miljöfrågornasfortsatta hantering inom EU kan det också ha ett värde i sig omriksdagen kan redovisa en viss politisk samstämmighet,åtminstone i huvudfrågorna.Mot angivna bakgrund har utskottet eftersträvat en merövergripande bedömning som koncentreras till den allmännainriktningen av miljöarbete i EU och de huvudfrågor påmiljöpolitikens område som enligt utskottets bedömning bör ägnassärskild uppmärksamhet. Som närmare framgår av det följandeutgår utskottet därvid i många fall från att de mer detaljerademotionsyrkandena kan inrymmas i det förhandlingsupplägg somskrivelsen innefattar.Utgångspunkter för det svenska arbetetSkrivelsenEnligt regeringen bör EU:s politik på samtliga områden bidratill en hållbar utveckling i linje med slutsatserna från 1992års om miljö och utveckling i . Denförstärkning av EU:s miljöprofil som skedde genomMaastrichtfördraget bör fortsatt utvecklas. Arbetet skall utgåfrån besluten vid och grundas på en medvetenhetom de ekologiska gränserna för mänskliga aktiviteter.Utnyttjandet av energi- och naturresurser skall ske på etthållbart sätt. skall därför verka för en långsiktiginvesteringsstrategi inom EU för att ersätta gamla metoder ochtekniska lösningar som inte uppfyller miljökraven så snabbt sommöjligt med ny teknik och nya investeringar som förenarekonomiska krav med ekologiska grundvillkor. Det innebär attSverige i EU-arbetet skall förena insatserna för en bättre miljömed åtgärder för att skapa nya arbetstillfällen. Den imedlemsländerna högsta tillämpade ambitionsnivån skall gälla somutgångspunkt för det svenska miljöpolitiska arbetet i EU liksomatt någon sänkning av normerna i ej bör ske.Sverige stöder den analys om förhållandet mellan tillväxt ochmiljö som förs fram i skrift om ekonomisktillväxt och miljö. Utgångspunkten är att ekonomisk tillväxt ochen hållbar utveckling kan gå hand i hand om tillräckligastyrmedel finns. stöder också de tankegångar om en nyutvecklingsmodell som presenteras i EU:s s.k. vitbok omtillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning.Sverige skall vara pådrivande i omställningen av deproduktions- och konsumtionsförhållanden som utgör ett hotmot miljön. I första hand gäller det omställningen inom tre fördet ekonomiska livet centrala områden, nämligentransportsystemet, energisystemet och livsmedelsförsörjningen ivid mening (från jordbruk över livsmedelsindustri och konsumtiontill avfallshantering). skall verka för att gamlametoder och tekniska lösningar som inte fyller miljökraven genomnya investeringar så snabbt som möjligt ersätts med ny tekniksom förenar ekonomiska krav med ekologiska grundvillkor.För att åstadkomma detta behövs såväl en långsiktig och välutformad investeringsstrategi som effektiva miljöregler ochekonomiska styrmedel. Ett viktigt sådant styrmedel är enkoldioxidskatt, vilket föreslås i vitboken. bör verkaför en gemensam miniminivå för beskattning av koldioxidutsläpp.I vitboken diskuteras också genomförande av en s.k.skatteväxling -- dvs. att resursförbrukning beskattas högre ocharbetskraft lägre än . I det arbete som pågår inom EU på dettaområde bör vara aktivt. De analyser som utredningen omförutsättningar för en ökad miljörelatering av skattesystemet(dir. 1994:11) skall utföra bör kunna komma till nytta i dettasammanhang.Sverige bör vidare stödja förslagen i femtemiljöhandlingsprogram om bl.a. utveckling av grönanationalräkenskaper.Den fortsatta utvecklingen av miljöpolitiken bör diskuterasvid den kommande regeringskonferensen i EU. En bredsamrådsprocess kommer att äga rum inför konferensen. En fortsattförstärkning av principer om hållbar utveckling, integrering avmiljöhänsyn i alla samhällssektorer, en hög ambitionsnivå i EU:smiljölagstiftning och möjligheter att gå före nationellt tillhörde viktiga frågorna.MotionernaUtgångspunkterna för det svenska miljöarbetet i EU är föremålför en rad motionsyrkanden. I motion Jo22 (v) redovisas dengrund som bör gälla för miljöstrategi i EU (yrkande 1).I motion Jo23 (m) framförs krav på att investeringsbesluten inteskall styras via offentliga investeringsstrategier (yrkande 2)och att miljöpolitiken i första hand skall syfta till att uppnåde miljöpolitiska målen och inte ges andra syften (yrkande 3).Vidare betonas betydelsen av marknadsekonomiska lösningar(yrkande 4). Enligt motion Jo26 (fp) yrkande 2 bör ett krav påhållbar utveckling införas i EU:s grundläggande fördragstexter.Vidare framhålls betydelsen av att miljöavgifter beslutas sommiljöfrågor och inte skattefrågor i EU (yrkande 3) samt attoffentlighet bör gälla avseende miljöfakta och miljöbeslut iEU:s organ (yrkande 4). Enligt motion Jo27 (kds) yrkande 1 börSverige vid driva frågan om enförstärkt miljögaranti innebärande bl.a. en omvänd bevisordningsamt verka för en ändring från enhällighet till kvalificeradmajoritet i fråga om gemensamma miljöskatter (yrkande 2). Vidarebör som EU-medlem verka för en effektivareimplementering av det femte miljöhandlingsprogrammet (yrkande3). Enligt yrkande 4 bör man ha en kontrollstation om ett årför att utvärdera hur offentlighetsprincipen tillgodosetts pånationell nivå när det gäller miljöarbete i EU. Vidareframhålls att skall driva på arbetet för ökadoffentlighet beträffande EU:s miljöarbete och själv gå föregenom att deklarera hur röstat i ministerrådet (yrkande5). Betydelsen av att dokument översätts till flera språk samtanvändningen av informationsteknologin för spridning av relevantmiljöinformation till allmänhet och EU:s instanser betonas iyrkande 6. Vidare bör inom EU verka för att EU i sinhandel med ger information så att dessa smidigt kananpassa sig till marknadsutvecklingen inom EU (yrkande 9).Sverige bör tillsammans med andra länder i EU använda sig avmöjligheten att genomföra informationskampanjer omåtgärdsförslag på miljöområdet i de länder där dessa idéer inteslagit rot (yrkande 14) samt kraftfullt stödja arbetet förframtagande av teknikutvecklande energiprestandanormer ihushållsapparater m.m. (yrkande 16). Inför regeringskonferensen1996 skall driva frågan om en omskrivning avunionsfördraget vad avser målen för EU:s energipolitik ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 17). I motionJo28 (c) yrkas att i EU aktivt skall arbeta för en ökadöppenhet mot allmänheten i miljöfrågor (yrkande 1). Enligtmotion Jo29 (mp) yrkande 1 skall regeringen i EU verka för attEU:s grundläggande miljöpolitik ändras. En hållbar utveckling avsamhället skall vara ett av EU:s grundläggande mål och skrivasin i unionsfördraget (yrkande 2). Vidare skall resurshushållningoch miljöskydd vara ett av unionens mål (yrkande 3). I fördragetbör anges att den gemensamma politiken i EU skall leda till enhållbar utveckling och att ett långsiktigt hållbart samhällemåste vara det mål mot vilket alla politiska beslut skall prövas(yrkande 5). Vidare bör regeringen verka för att det i EU blirtillåtet för enskilt medlemsland att gå före, dvs. ha högremiljökrav (yrkande 6) samt att inte skall behöva sänkamiljökraven vad avser de undantag som fick vid inträdeti EU (yrkande 9).I ett antal motioner från den allmänna motionstiden i januari1995 framförs i stort sett samma krav som redovisats ovan närdet gäller utgångspunkterna för det svenska miljöarbetet i EU.Det gäller motionerna Jo609 (m) yrkande 7 (strategi ochprioriteringar i miljöarbetet inom EU), Jo641 (c) yrkandena 28,30 och 31 delvis (behålla högsta tillämpade skyddsnivå och höjamiljöskyddsnivån i hela , vara pådrivande för att få tillstånd ytterligare miljövillkor i ofPreferences, roll och inriktningen av miljöarbetet iEU), Jo685 (mp) yrkandena 1--5 och 17 (svenska strängare miljö-och hälsoskyddsregler får behållas, enskilda medlemsländertillåts införa hårdare regler på miljöområdet, medlemslandet medhögsta miljöskydd inom EU som norm för EU-åtgärder, miljöskyddsom övergripande mål i all EU-policy, miljöskydd som ett avunionens grundläggande mål i unionsfördraget, Sverigesmöjligheter att fortsatt få driva egna frågor i allainternationella fora), Jo689 (s) yrkande 2 (samverkan medEU-länderna i miljöarbetet), Jo604 (kds) yrkande 9 (en utveckladstrategi för miljöarbete i EU) och K224 (kds) yrkandena11, 12, 15 och 16 (EU:s gemensamma miljöpolitiska mål,utsläppsnivåer baserade på vad naturen tål, precisera ochutveckla den s.k. miljöskyddsgarantin, inga försämringar närSveriges förhandlingsresultat beträffande miljö omförhandlas).Enligt motion Jo22 (v) yrkande 6 bör införandet av enkoldioxidskatt i EU prioriteras. I motion Jo23 (m) yrkande 5framhålls att bör verka för en gemensam nationellminiminivå för koldioxidskatt och en ökad miljörelatering avenergiskatter. I motionerna Jo26 (fp) yrkande 1 och Jo27 (kds)yrkande 13 framhålls att i EU aktivt skall arbeta för engemensam skatteväxling för miljöns och sysselsättningens skull.Enligt sistnämnda motion skall offensivt stödja arbetetinom EU vad gäller framtagandet av en gemensamkoldioxid-/energiskatt (yrkande 15). I motion Jo29 (mp) yrkasatt regeringen i EU driver frågan om skatteväxling som en metodatt ekonomiskt knyta ihop ekologi och ekonomi (yrkande 11), attSverige skall gå före på detta område och skatteväxla (yrkande12), att regeringen i EU verkar för att miljöskatter används istörre utsträckning än (yrkande 13) samt att regeringen iEU verkar för att dessa miljöskatter enbart är minimiskatter(yrkande 14). I motion Jo641 (c) yrkas att bl.a. skallverka för en lägsta nivå för koldioxidskatt liksom en bredskatteväxling (yrkande 31 delvis). Enligt motion Jo687 (mp)yrkande 15 bör i ministerrådet verka för att EU:snuvarande skrivning angående miljöskatter ändras så attmiljömässigt motiverade miljöskatter inte blockeras. I motionT225 (mp) yrkande 13 framhålls att i EU skall verka föratt införa en gemensam minimiskatt på koldioxid.Utskottets övervägandenSom regeringen framhåller bör EU:s politik på samtliga områdenbidra till en hållbar utveckling i linje med slutsatserna från1992 års om miljö och utveckling i betonades starkt betydelsen av enhållbar hushållning med naturresurserna och ett bevarande av denbiologiska mångfalden. De miljöpolitiska åtgärderna skulleintegreras i all politisk ekonomisk verksamhet, och arbetet påatt nå en hållbar utveckling skulle vidare grundas påförsiktighetsprincipen. Dessa värderingar bör prägla EU:smiljöarbete. I liksom i de andra EU-länderna harpåbörjats ett uppföljningsarbete för att genomföra besluten frånkonferensen. Det svenska arbetet härmed har behandlatsav (1994/95:JoU16, rskr. EU:s uppföljning harbl.a. redovisats i det femte miljöhandlingsprogrammet. Iprogrammet slås bl.a. fast att EU skall sträva mot en fortsattekonomisk och social utveckling utan att skada miljön ochnaturresurserna.Grunden för det svenska miljöpolitiska arbetet är ettekologiskt baserat synsätt som tar hänsyn till att vi inte fåröverskrida gränserna för vad naturen kan bära och en medvetenhetom de komplexa och för störningar känsliga sambanden i natur ochmiljö. Det fortsatta arbetet i EU skall således utgå frånbesluten vid och grundas på en medvetenhet om deekologiska gränserna för mänskliga aktiviteter. Utnyttjandet avenergi- och naturresurser skall ske på ett hållbart sätt. Ilikhet med regeringen anser utskottet att kan och börvara pådrivande i omställningen av sådana produktions- ochkonsumtionsförhållanden som utgör hot mot miljön och en hållbarutveckling. bör därför verka för en långsiktiginvesteringsstrategi inom EU för att ersätta gamla metoder ochtekniska lösningar, som inte uppfyller miljökraven, med nyteknik och nya investeringar som förenar ekonomiska krav medekologiska grundvillkor. Det innebär att i EU-arbetetskall förena insatserna för en bättre miljö med åtgärder för attskapa nya arbetstillfällen. Som framhålls i skrivelsen måste deni medlemsländerna högsta tillämpade ambitionsnivån gälla somutgångspunkt för det svenska miljöpolitiska arbetet i EU. Någonsänkning av normerna i bör således ej ske. Utskottetdelar regeringens uppfattning när det gäller behovet avframförhållning i de frågor som kommer upp till beredning ochbeslut inom EU för att ha framgång i genomförandet av densvenska strategin för det miljöpolitiska arbetet. Det svenskamiljöarbetet i EU kommer att i stor utsträckning inriktas på attpåverka EU:s lagstiftningsarbete för att nå gemensamma lösningarsom är till fördel för miljön. skall Sverigenaturligtvis fortsätta att driva en aktiv nationellmiljöpolitik. Detta är också viktigt för trovärdigheten i vårtpådrivande arbete inom EU.Förhållandet mellan ekonomisk tillväxt och ekologiskttillstånd är komplext. Vissa utsläpp och andra miljöeffekterökar med en ökad ekonomisk aktivitet. Andra former avmiljöproblem minskar när välståndet stiger. Allmänt kan docksägas att den ekonomiska utvecklingsmodell som råder iindustriländerna inte är förenlig med de ekologiskagrundvillkoren. måste bli en internationell föregångarenär det gäller att åstadkomma en tillväxt som förenar sundaekonomiska villkor med de ekologiska villkoren. Som regeringenframhåller är det positivt att tar upp ochdiskuterar dessa viktiga frågor (kommissionens skrift omekonomisk tillväxt och miljö). En fortsatt diskussion är viktigför att arbetet inom EU skall kunna styras mot en hållbarutveckling. bör således stödja den analys omförhållandet mellan tillväxt och miljö som förs fram avkommissionen. Utgångspunkten är att ekonomisk tillväxt och enhållbar utveckling kan gå hand i hand om tillräckliga styrmedelfinns.I om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättningägnas ett avsnitt åt diskussioner om en ny utvecklingsmodell.Där beskrivs hur naturresurser, inkl. luft och vatten,överutnyttjas vilket leder till omfattande miljöförstöring.Samtidigt är arbetskraften underutnyttjad med stor arbetslöshetsom följd. Sammantaget leder detta till stora välfärdsförluster.Flera områden nämns där nytänkande måste ske för attutvecklingen skall vändas i en hållbar inriktning.