bet · GJ01UbU3 · 1995-12-07 00:00:00 — Medhänvisning till vad utskottet haranfört avstyrks motion 1994/95:Ub303,1994/95:Ub368 yrkande 2, 1994/95:Ub370och 1994/95:Ub376.Interkulturellt synsättInterkulturella frågor tas upp i motion1994/95:Ub304 (c) yrkande 7.Motionärerna framhåller att skolanmåste arbeta i ett mångkulturelltsamhälle. Skolan har möjlighet attstärka barns och ungdomars förmåga attnaturligt umgås i en mångkulturellmiljö, där mångfalden blir till entillgång och positiv kraft. Skolan harett generellt ansvar för att organiserasin verksamhet så attinternationalisering och kulturkunskapsätts i fokus. Detta är något som börvara en utgångspunkt för fortbildningoch lärarutbildning. Motionärerna anseratt bör ges i uppdrag attutarbeta fortbildningsmaterial ikulturmötesfrågor. Den mångkulturellaskolan tas också upp i motion1994/95:Sf636 (mp). Motionärerna anseratt skolan - för att möjliggöra enöppen diskussion om det mångkulturellasamhället - måste öppnas för fler besökutifrån t.ex. fråninvandrarorganisationer (yrkande 10).En diskussion om det mångkulturellasamhället på skolan måste ske isamverkan med olika organisationer isamhället. Läroplansarbetet måstegenomsyras av ett interkulturelltsynsätt (yrkande 11) ochläromedelsproducenter skall uppmanasatt tillverka läromedel som har ettinterkulturellt synsätt (yrkande 12).Vad gäller frågor om ettinterkulturellt synsätt iundervisningen och vikten av att skolanarbetar så att internationalisering ochkulturkunskap sätts i fokus villutskottet framhålla att detinternationella perspektivet är ett avde övergripande perspektiv som detenligt läroplanerna är angeläget attanlägga i undervisningen i skolans allaämnen. Ett internationellt perspektivdr viktigt för att kunna se den egnaverkligheten i ett globalt sammanhangoch för att skapa internationellsolidaritet och förbereda för ettsamhälle med täta kontakter över kultur-och nationsgränserna. I läroplanernaframhålls också vikten av en närasamverkan mellan skolan ochnärsamhället. Det åligger alla somarbetar i skolan att verka för attutveckla kontakter med kultur- ocharbetsliv, föreningsliv och andraverksamheter utanför skolan som kanberika undervisningen.Regeringen har fastställtdirektiv (dir. 1995:19) för en kommittémed uppdrag att belysa det inre arbeteti skolan och föreslå åtgärder för attstimulera den pedagogiska utvecklingen.Kommittén skall bl.a. överväga påvilket sätt skolan kan ta till vara detfaktum att vårt samhälle ärmångkulturellt och använda detta som enresurs i sitt arbete. Kommitténsöverväganden i denna del skallredovisas senast den 31 augusti 1996.Med hänvisning till vad utskottetanfört bör avslå motionerna1994/95:Ub304 yrkande 7 och1994/95:Sf636 yrkande 10, 11 och 12.Sex och samlevnadSex- och samlevnadsundervisningen iskolan behandlas i motion 1994/95:Ub313(s). Motionärerna pekar på att de nyaläroplanerna anbefaller undervisning omsex och samlevnad. Det är kommunernasjälva som bestämmer hur målen iläroplanerna skall uppnås. Genom deknappa anvisningarna i kursplanernakommer utbildningen att försvagas,heter det i motionen. I yrkande 1framhålls behovet av en allsidigundervisning i sex och samlevnad.Undervisningen får inte bara bli enfråga om biologi utan handla omrelationer, känslor och etiskaaspekter. I yrkande 2 begärs förslagtill åtgärder för att garantera attalla barn och ungdomar får enobligatorisk sex- ochsamlevnadsundervisning.Som utskottet inledningsvis harframhållit innebär den nyamålstyrningen att läroplanerna inteskall styra undervisningensorganisation och uppläggning ellerskolans arbetsformer utan i stället geklara och tydliga mål för vad skolanskall uppnå. Ansvaret för att denationella målen nås vilar på denlokala nivån. Som stöd för det lokalaarbetet utarbetar olikatyper av kommentar- ochreferensmaterial. harnyligen gett ut ett referensmaterial omsex och samlevnad, Kärlek känns!förstår du . Genom läroplanerna harrektor ålagts ett särskilt ansvar föratt eleverna får kunskaper om sex ochsamlevnad. Sex- och samlevnadsfrågor ärett kunskapsområde inom flera olikaämnen. Vidare vill utskottet peka påatt sex och samlevnad finns angivet imålbeskrivningen för ämnet biologi igrundskolan och det är därmedobligatoriskt för alla elever. Motbakgrund av vad utskottet anfört börriksdagen avslå motion 1994/95:Ub313.Alkohol, tobak och narkotika ()Undervisning om riskerna med alkohol,tobak och narkotika () behandlas imotion 1994/95:Ub367 (fp). Motionärernahänvisar till rapporter som visar på enförhöjd konsumtion av alkohol blandungdom och inte minst bland flickor igrundskolan. Det är därför av vikt attANT-undervisningen i får enavsevärt bättre kvalitet. Det kan skegenom att integreras i grundskolansundervisning som ett obligatorisktmoment i undervisningen (yrkande 1).Grundutbildning och fortbildning avgrundskollärare i ANT-frågor måsteförbättras (yrkande 2).I den nya läroplanen för detobligatoriska skolväsendet (Lpo 94)anges att rektor har ett särskiltansvar för att ämnesövergripandekunskapsområden - bl.a. riskerna medtobak, alkohol, narkotika och andradroger - integreras i undervisningensolika ämnen. ANT-frågor tas också uppsom kunskapsområden i ämnena biologioch idrott. Utskottet har i detföregående redovisat att ansvaret föratt de nationella målen nås vilar påden lokala nivån och att Skolverketutarbetar olika typer av kommentar- ochreferensmaterial som skolorna kan hasom stöd i undervisningen. Utskottethar inhämtat att förnärvarande på regeringens uppdragarbetar med ett referensmaterial omANT. Utskottet vill, när det gälleryrkande 2 om grundutbildning ochfortbildning av lärare, hänvisa tillatt regeringen i 1995 årsbudgetproposition (prop. 1994/95:100,bil. 9 s. 30) redovisade sin avsikt attgöra en översyn av lärarutbildningen.Utbildningsdepartementet har tillsatten arbetsgrupp som skall göra enprobleminventering och presentera enförstudie som skall kunna utgöraunderlag för ställningstagande tillinriktningen av det fortsattautredningsarbetet. Mot bakgrund av vadutskottet anfört bör avslåmotion 1994/95:Ub367.MiljöUtbildningen i naturkunskap måsteförbättras i grund- och gymnasieskolanenligt motion 1994/95:Ub328 (m) yrkande1. I yrkande 2 begärs förslag tillutbildningssatsningar som ligger i nivåmed motsvarande inom övriga EU. Det ärangeläget att den svenska skolan påliknande sätt som sker inom EU sökerintegrera miljökunskap i utbildningen.Utskottet vill med anledning avmotionen hänvisa till de nyaläroplanernas skrivningar ommiljöperspektiv. I både Lpo 94 och iLpf 94 är miljöper-spektivet ett av de övergripandeperspektiv som skall anläggas iundervisningen i skolans olika ämnen.Miljöperspektivet skall ge elevernamöjligheter både att ta ansvar för denmiljö de själva direkt kan påverka ochatt skaffa sig ett personligtförhållningssätt till de övergripandeoch globala miljöfrågorna.Undervisningen bör belysa hursamhällets funktioner och vårt sätt attleva och arbeta kan anpassas för attskapa en hållbar utveckling. I de nyakursplanerna finns ocksåmiljöperspektivet, bl.a. i de natur-orienterande ämnena i grundskolan.Utskottet vill också peka på deförbättrade möjligheterna för elevernaatt fördjupa och bredda kunskaper inomolika ämnen genom det timplaneutrymmesom finns för elevens eget val.Enligt utskottets mening bör riksdagenmed hänvisning härtill avslå motionen.Allmänna timplanefrågorEnligt motion 1994/95:Ub311 (m) bör detvara fler valfria ämnen i skolan.Antalet obligatoriska ämnen - framförallt på gymnasienivå - bör reducerastill förmån för det individuella valet.Alla elever behöver gedignaspråkkunskaper (svenska och minst tvåfrämmande språk), historia, matematik,kemi och fysik. Alla andra ämnen bordekunna göras till föremål förindividuella val.Utskottet erinrar om att det i dennuvarande gymnasieskolan inte finnsnågon möjlighet att minska antaletkärnämnen eller omfattningen av dessa.Om en elev väljer att gå ettspecialutformat program är dockutrymmet för elevens val - bortsettfrån kärnämnena - mycket stort. Elevenkan där i princip sätta samman restenav sitt studieprogram. Utskottetföreslår att avslår motionen.I motion 1994/95:Ub353 (s) framhållsatt det är målen som skall styraverksamheten i skolan och att det ärkommunerna som skall avgöra vilkaresurser som behövs för att nå de målriksdagen har fastställt. Mot denbakgrunden finns det enligtmotionärerna inte längre behov av attdetaljreglera antaletundervisningstimmar i olika ämnen. Enskola kan behöva fler, en annan ettmindre antal undervisningstimmar.Utskottet vill med anledning avmotionen erinra om attundervisningstiden harreglerats i central författning, numerai skollagen, för både ochgymnasieskolan. Detta innebär engaranti för att eleverna får minst denundervisningstid som finns angiven ilagen. En elev kan därutöver behövaytterligare undervisning för att nåkunskapsmålen för ett eller fleraämnen. När det gäller gymnasieskolan ärutbildningens omfattning numeradefinierad i gymnasiepoäng. Systemetmed gymnasiepoäng innebär att en elevsom når kunskapsmålet i en kurs medfärre antal undervisningstimmar kan gåvidare till nästa kurs snabbare och atten elev som behöver mer undervisningkan få det. Elever i gymnasieskolan hardock alltid rätt till undervisning ihela den omfattning som timplanenanger. Utskottet ser fördelar i detnuvarande systemet med en minstagaranterad undervisningstid och är inteberett att föreslå att detändras. Utskottet avstyrker såledesmotionen.Nationella provI motion 1994/95:Ub338 (m) framhållsatt nationella prov bör införas iämnena franska och tyska. Motionärernapekar på att enligt förslagkommer nationella prov att förekommaendast i engelska, matematik ochsvenska. Till skillnad från EU-ländernakommer då att stå utannationella prov i franska och tyska.Det finns risk för att detta kommer attleda till att kunskaperna sjunker idessa språk. Det finns också risk attallvarliga trovärdighetsproblem försvensk språkutbildning uppstår i en tiddå det europeiska samarbetet skallutvecklas, heter det i motionen.Utskottet noterar att i regeringensuppdrag till att utarbetaprov som stöd för betygsättning nämnsämnena svenska, engelska och matematik.Dessutom skall överväga omdet är möjligt att erbjuda centraltutarbetade kursprov i B-språk och/elleri naturvetenskapliga ämnen. Skolverketskall starta uppbyggnaden av enprovbank, ur vilken skolor kan hämtaprov de finnerlämpligast. skall vidareutveckla instrument för utvärdering avden gymnasiala utbildningen enligtprinciper som redan genomförts igrundskolan. I gymnasieskolan bör dessautvärderingar i synnerhet gällayrkesämnen och andra karaktärsämnen.Utgångspunkten för regeringens uppdragär uttryckligen att arbetet med attutarbeta och tillhandahålla prov ochkunskapsbedömningar skall ske inomramen för tillgängliga medel.Skolverket måste därför prioriteravilka prov och bedömningsinstrument somskall utarbetas. Utskottet har erfaritatt ett prov kostar ca 1,5 miljonerkronor. Utskottet har inhämtat attSkolverket avser atttillhandahålla prov i engelska,matematik och svenska. Skolverketarbetar dessutom med de delar avuppdraget som avser provbank ochövergripande kunskapsbedömningar förvissa program med yrkesämnen.Skolverket planerar att iviss omfattning erbjuda instrument förbedömning av kunskaper i B-språk.Utskottet finner inte anledning tillnågot särskilt uttalande frånriksdagens sida med anledning avmotionen. bör därför avslåmotionen.Kurs- och timplanefrågorIdrottIdrottsundervisningen behandlas i fleramotioner. I två motioner, 1994/95:Ub383(c) yrkande 4 och 1994/95:Ub387 (mp),begärs att antalet timmar i ämnetidrott och hälsa i återgårtill samma nivå som tidigare, dvs. I motion 1994/95:Kr412 (c)yrkande 6 framhålls att timtiden förämnet idrott kan utökas genom skolansegen profilering eller genom elevensegna val. Motionärerna begär ingenförändring av timtalet men anser attavvägningen vad avser timtiden förämnet idrott och hälsa i förhållandetill andra praktisk-estetiska ämnenmåste utvärderas. Enligt motion1994/95:Kr414 (m) yrkande 2 skall ämnetidrott och hälsa ges stort utrymme iskolan. Eleverna bör stimuleras attanvända utrymmet i timplanen för detegna valet för idrottsämnet. I motion1994/95:Kr413 (kds) yrkande 3 framhållsatt undervisningens mål skall vara attskapa intresse för regelbunden motionoch skapa medvetenhet om kostensbetydelse för välbefinnande. I skolansundervisning skall friluftsliv ochidrottsutövande ingå som en naturligdel. I motion 1994/95:Ub343 (v) pekaspå att en god hälsa och sundamotionsvanor grundläggs . Delokala idrottsföreningarna utför ettimponerande arbete genom att ge barnoch ungdom möjlighet till fysiskaktivitet under lustfyllda former, mende kan inte ta på sig ansvaret för attföra ut denna information och nå alla.Det är skolan som har ansvar förelevinformation om fysisk träning ävenutanför skoltid (yrkande 1).Idrottsrörelsen är en resurs som skolanskulle vinna på att ha ett utökatsamarbete med (yrkande 2). Skolverketbör ta initiativ till att förbättraskolornas simundervisning ansermotionärerna i motion 1994/95:Ub363(v). Allt färre barn kan simma, vilketdr en konsekvens av minskade resursertill simundervisningen, heter det imotionen.Utskottet vill även när det gälleridrottsundervisningen hänvisa till denya läroplanerna och till vad utskotteti det föregående anfört om Skolverketsansvar för uppföljning och utvärdering.Ämnet idrott och hälsa har igrundskolan numera en garanterad tidenligt timplanen på 460 timmar.Därutöver finns i timplanen utrymme förskolans val och 470timmar för elevens eget val, vilkabl.a. kan användas för ämnet idrott.Det ingår i kursplanen för ämnet idrottoch hälsa att eleverna får pröva ochlära sig olika lekar, danser ochidrottsgrenar. Dessutom skall elevernafå möjlighet att ägna sig åtfriluftsliv. Avsikten är att de skallfå en bred erfarenhet av olikaaktiviteter och att de sedan kan väljadet som passar dem bäst. De skall kunnata ansvar för sin egen fysiska träning.Utskottet vill också peka på atthälsoperspektivet är en viktig del avämnet. När det gäller simundervisningvill utskottet erinra om att det enligtkursplanen är ett mål att eleven vidslutet av årskurs 5 skall kunna simmaoch hantera nödsituationer vid vatten.I likhet med motionärerna i motion1994/95:Ub343 anser utskottet detviktigt med en samverkan med detlokala föreningslivet. Detta har ocksåangetts i de nya läroplanerna. Detåligger alla som arbetar i skolan attverka för att utveckla kontakter medkultur- och arbetsliv, föreningsliv ochandra verksamheter som kan berikaundervisningen.Mot bakgrund av vad utskottet harredovisat och för egen del anfört börriksdagen avslå motionerna1994/95:Ub343 yrkandena 1 och 2,1994/95: Ub363, 1994/95:Ub387,1994/95:Kr412 yrkande 6, 1994/95:Kr413yrkande 3 och 1994/95:Kr414 yrkandena 2och 6.Kost m.m.Kostundervisning m.m. behandlas imotion 1994/95:Ub904 (m). I yrkande 1framhålls vikten av hemkunskap igrundskolan. Det är viktigt att följaupp och utvärdera att skolorna arbetarefter intentionerna i läroplan ochkursplan. Yrkande 2 tar uppundervisningen i kost och hälsa igymnasieskolan. Motionärerna pekar påatt sådan undervisning endast finns föralla elever inom kärnämnet Idrott ochhälsa. Det måste ges utrymme för enrelevant utbildning i gymnasieskolan. Iyrkande 3 i samma motion begärs enutvärdering av såväl omfattning sominnehåll vad gäller kostundervisningeni gymnasieskolan. bör bevakaatt konsumentfrågorna får enframträdande plats undervisningen ansermotionärerna i motion 1994/95:A807 (c)yrkande 13. I motion 1994/95:Ub383 (c)framhålls behovet av ett ökat timtaltill den praktiska utbildningen igrundskolan. Det är det viktigt attbl.a. hushålls- ochkonsumentutbildningen har tillräckligtmånga timmar (yrkande 3).Utskottet konstaterar att hemkunskapfinns på timplan med 118timmar. Kursplanen i ämnet tar upp ettsådant innehåll som skall ge praktiskaoch teoretiska kunskaper av betydelseför hälsa och livskvalitet. När detgäller konsumentfrågor behandlas dessai huvudsak i kursplanerna för ämnenahemkunskap och samhällskunskap. Igymnasieskolan ingår undervisning omkostfrågor i ämnet Idrott och hälsa. Enelev skall efter genomgångenkärnämneskurs ha, kunskap om matensbetydelse för hälsan ur ett socialt ochnäringsfysiologiskt perspektiv .Utskottet vill också peka på attSkolverket har fått regeringens uppdragatt vid behov revidera gällandekursplaner och därvid föreslåregeringen de åtgärder som verketbedömer behövliga. Verket skall årligenredovisa sin tids- och arbetsplan förkontinuerlig kursplaneutveckling förgrundskolan, gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen. Utskottetanser att bör avslåmotionerna 1994/95:Ub383 yrkande 3,1994/95:Ub904 yrkandena 1, 2 och 3 och1994/95:A807 yrkande 13.TotalförsvaretI motion 1994/95:Ub312 (kds) tasfrågan om undervisning omtotalförsvaret upp. Motionärenhänvisar till den tidigare läroplanenför (Lgr 80) där det fannsklara skrivningar om totalförsvaret ochom hur vårt samhälle fungerar i kriseroch krig. Undervisningen om det svenskatotalförsvaret bör anges tydligare igrundskolans och gymnasieskolanskursplaner.Utskottet erinrar om att det nyastyrsystemet, målstyrningen, var ett avskälen till att ersätta Lgr 80. I denya kursplanerna för ämnetSamhällskunskap i och igymnasieskolan ingår att eleverna skallfå kunskaper om svensk utrikes- ochsäkerhetspolitik och internationellasamverkans- och konfliktfrågor.Utskottet vill även i detta sammanhanghänvisa till att har iuppdrag att vid behov revidera gällandekursplaner. bör enligtutskottet avslå motionen.HistoriaUndervisningen i historia behandlas itvå motioner. Enligt motion1994/95:Ub309 (m) bör införas krav påundervisning i om samernashistoria och om deras nuvarandeförhållanden. I motion 1994/95:Ub301(m) begärs ett tillkännagivande avriksdagen om behovet av allsidighistorieundervisning i de delar avlandet som inte alltid tillhörtSverige. Motionären framhåller attsvensk historia givetvis inte skallundanhållas eller negligeras men attlokal historia bör få en merframträdande plats.Utskottet vill peka på att skolanansvarar för att eleverna när deavslutar grundskoleutbildningen bl.a.skall ha en förtrogenhet med centraladelar av vårt svenska och nordiska,inklusive det samiska, samtvästerländska kulturarv. Detta framgårav de mål som eleverna skall uppnåenligt läroplanen (Lpo 94). Kunskaperom den egna historien, hembygdenshistoria och grunderna i den svenskaoch nordiska historien hör till det somalla elever skall få del av. Avkursplanen i ämnet historia framgårvidare att särskild uppmärksamhet skallägnas den svenska och nordiskakulturen, inklusive den samiska,inbegripet det som format denpersonliga och kollektiva historiskaidentiteten. Utskottet konstaterardärmed att kunskaper om såväl densamiska kulturen som kunskaper omhembygdens historia skall ingå iundervisningen i . Medhänvisning härtill bör avslåmotionerna 1994/95:Ub301 och1994/95:Ub309.Konfessionell undervisningI motion 1994/95:Ub372 (s) begärs enutredning om frivillig konfessionellundervisning i grundskolan.Religionsfriheten tillhör fundamenten iden svenska demokratin. Därav följerkraven på den gemensamma skolan atterbjuda en religionsundervisning sominte tar ställning i trosfrågor.Motionärerna pekar på att det finns enkonflikt mellan å ena sidan kraven påskolan att erbjuda en konfessionsfriundervisning och å andra sidanföräldrars önskemål att deras barnskall få del av en kvalificerad kunskapom den tro de själva omfattar.Önskemålet att erbjuda barnenkonfessionell undervisning möts i dagav att många familjer väljer friståendeskolor. En omfattande uppdelning mellanbarn i olika skolor beroende påföräldrarnas tro är inte en lyckligutveckling för det svenska samhället.Motionärerna anser att det finns starkaskäl för att verka för att inom dengemensamma ge utrymme förfrivillig konfessionellreligionsundervisning.Utskottet erinrar om att det igrundskolans nya timplan finns 470timmar för elevens val. Detta utrymmeskall användas för att eleverna skallkunna fördjupa och bredda sinakunskaper inom ett eller flera ämnen.Enligt utskottets mening är det fulltmöjligt att inom detta utrymme erbjudaeleverna att fördjupa sina kunskaper ien viss religion. Syftet med motionen,såsom utskottet har uppfattat den, kandärmed anses vara tillgodosett.Utskottet avstyrker därför motionen.TeckenspråkEnligt motion 1994/95:Ub356 (mp)yrkande 2 måste teckenspråk alltidfinnas tillgängligt som tillvalsämne iskolan.Utskottet konstaterar att enligt 1995års grundskoleförordning (1994:1194),som trädde i kraft ochsom tillämpas fr.o.m. /96 iårskurserna 1-7 och i hela grundskolanfr.o.m. /98, skall istället för B-språk erbjudas bl.a.teckenspråk om eleven och elevensvårdnadshavare önskar det. En kommun ärskyldig att anordna undervisning omminst fem elever väljer språket (2 kap.8 §). Det är således numera fulltmöjligt att inom fåutbildning i teckenspråk. Utskottetavstyrker därför motionen.MediakunskapUndervisning i mediakunskap behandlas imotion 1994/95:Ju809 (c) yrkande 8.Motionärerna hänvisar tillundersökningar som påvisar attvåldsutbudet inom medierna har ökat.Det borde vara en självklarhet i skolanatt diskutera och resonera om medier.Genom att ta upp problemen ökar manelevernas förmåga att skilja mellanverklighet och fantasi.Utskottet vill även när det gällerkunskaper om olika medier hänvisa tillde fastställda kursplanerna förämnena svenska och bild. Enligtkursplanen för ämnet svenska igrundskolan skall eleverna få kunskaperom språket och dess betydelse förmänniskan och samhället, omtidningarnas, reklamens och andramediers språk och funktion samtutveckla sin förmåga att analysera,tolka och kritiskt granska budskap iolika medier. Enligt kursplanen förämnet bild skall eleverna få kunskap omoch förståelse för att bilder kan bådeinformera och påverka. Skolans målskall vara att bl.a. lära eleverna atttolka innehållet i bildspråkligabudskap och med detta fåförutsättningar att förstå ochifrågasätta bildens budskap.Motsvarande gäller för gymnasieskolan.Med hänvisning till vad utskottetredovisat om målen för undervisningenenligt de nya kursplanerna avstyrkerutskottet motion 1994/95:Ju809 yrkande8.KörkortsutbildningKörkortsutbildning behandlas i tremotioner. Enligt motion 1994/95:Ub317(c, v) bör Tullängsskolan i gesbehörighet att utfärda körkort förpersonbil. Skolan utbildar ochexaminerar långtradarchaufförer,busschaufförer och lärare tilltrafikskolor. Elever som inte harkörkort erhåller automatiskt sådankompetens i samband med behörighetenför tyngre fordon. Motionärerna anseratt det borde vara naturligt att skolankan bedöma - under utbildningen förkompetens att framföra tyngre fordon -om tillräcklig kunskap uppnåtts för atterhålla körkort för personbil.Motionärerna i motion 1994/95:Ub361 (s)pekar på de höga kostnaderna förkörkortsutbildning och anser detnödvändigt med en omläggning avkörkortsutbildningen, där dennautbildning successivt överförs frånprivata körskolor till gymnasieskolan.I motion 1994/95:Ub385 (s) pekas på att16-åringar numera får övningsköra.Motionärerna anser dock att de villkorsom gäller för övningskörning ärtveksamma. För att få körkortstillståndbehövs endast en anmälan om handledare.För ungdomarnas och medtrafikanternassäkerhet vore det bra om eleverna,innan de lämnar , får enelementär grundkurs i teori, engrundkurs som ger nödvändigabaskunskaper som grund för att ansökaom körkortstillstånd.Utskottet vill när det gäller frågan omgrundläggande teoriutbildning förkörkort i erinra om att dennya timplanen för somgäller fr.o.m. innevarande läsår gerutrymme för den lokala skolan attprofilera sig inom olika områden. Detär fullt möjligt att inom ramen fördetta timutrymme t.ex. anordnateorikurs för körkort. Utskottet villockså peka på att trafik är ettämnesövergripande kunskapsområde.Rektor har ett ansvar för att detintegreras i undervisningen.Trafikfrågor skall således behandlas igrundskolan. Inom gymnasieskolan finnsdet inom ramen för det lokala tilläggetmöjlighet att erbjuda elever olikaprofileringar.