bet · GI01TU20 · 1995-04-20 00:00:00 — och1996 uppgår nedsättningen av utdelningskravet till 10 miljonerresp. Det totala utjämningsbeloppetfastställs efter årlig förhandling. harföreslagit att verket bör medges en total ram förresultatutjämning på och 10 miljonerkronor . Regeringen förordar en total ram förresultatutjämning för på men attramen för fastställs av regeringen när större säkerhetkunnat nås genom de årliga förhandlingarna.I motion T706 (m) föreslås att de kommunala flygplatserna medlinjetrafik integreras i det system för kollektivtrafik somutgörs av landets övriga flygplatser. En likabehandling i bl.a.ekonomiskt avseende av kommunala och statliga flygplatser medlinjefart bör ske eftersom de är delar i sammakollektivtrafiksystem. Enligt motionärerna bör LFV fördela sittöverskott till de kommunala flygplatserna i proportion tillderas verksamhet. Fler kommunala flygplatser än nu bör få del avresultatutjämningsmedel, bl.a. Hässlö flygplats i motion T239 (kds) avstyrks regeringens förslag omresultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser.Enligt motion T705 (s) bör systemet för resultatutjämningmellan statliga och kommunala flygplatser bibehållas efter 1997för de fem utpekade kommunala flygplatserna. Särskilt nämns dessbetydelse för /flygplats.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört omresultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser.Utskottet vill hänvisa till den av regeringen tillsattaKommunikationskommittén (dir. 1994:140) som bl.a. utreder frågorom regional balans och trafikförsörjningen med olika trafikslag,däribland flyget, i landets olika delar. Av det anförda följeratt samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.1.4 Driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen m.m.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att tillanslaget Driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen /96 anvisar ett reservationsanslag på 15,2miljoner kronor. Förslaget innebär en halvering av anslagsnivånjämfört med /95 då beslutade om enfördubbling av bidraget. Eftersom utbetalning av bidraget skeren gång baserat på föregående års kostnader framhållerregeringen att den föreslagna bidragsnivån motsvarar den nivåsom utbetalats. Regeringen anser att minst 10 miljonerkronor av anslaget bör utgå till driftbidrag till flygplatsernai inland, dvs. , , , ,och Gällivare.Riksdagen har /88 beslutat om anslagför regionalpolitiskt stöd till huvudmännen för kommunalaflygplatser i skogslänen med linjetrafik av regionalpolitiskbetydelse m.m. Beslut om bidragets fördelning fattas avregeringen efter förslag från LFV. Medlen användes tidigare tillinvesteringsbidrag och driftbidrag. Fr.o.m. /94utgår hela anslaget som driftbidrag med tonvikt på flygplatser iNorrlands inland varvid det statliga driftstödet skall kunnautgå med högst av den totala driftkostnaden vidflygplatsen. Länsstyrelserna har vidare möjlighet att prioriterainvesteringar i kommunala flygplatser inom ramen för anslagetför länstrafikanläggningar.I motion T232 (c) begärs att till Driftbidrag tillkommunala flygplatser i skogslänen för /96anvisar utöver regeringens förslag ellersåledes . Motionärerna anser att av anslagetskall utgå till flygplatserna iNorrlands inland dvs. till , , ,, och Gällivare.Enligt motionerna T238 (fp) och T708 (fp) innebär regeringensförslag om minskat anslag helt nya förutsättningar för attupprätthålla stödet till kommunala flygplatser i Norrlandsinland. Denna neddragning drabbar enligt motionärerna särskiltde mindre flygplatserna och skulle medföra betydande svårigheterför flera inlandskommuner att upprätthålla den trafik man har idagsläget. Flygtrafikens stora regionalpolitiska betydelseframhålls. Med hänvisning härtill anser motionärerna attregeringen bör återkomma med ett nytt förslag som bättretillgodoser kraven på regionalpolitisk balans inom ramen förstödet till de kommunala flygplatserna.I motionerna T239 (kds), T707 (kds) och Fi216 (kds) föreslåsen oförändrad anslagsnivå till driftbidrag till kommunalaflygplatser i skogslänen för /96 eller således30,2 miljoner kronor.Enligt motion T705 (s) bör ingå i denprioriterade bidragsgrupp för flygplatser i inlandvilken i övrigt omfattar flygplatserna i , ,, , och . I motionenföreslås vidare en avgift på t.ex. per flygbiljett för attskapa en utjämnings- och driftfond för driftstöd till kommunalaflygplatser i skogslänen och vissa köp av regionalpolitisktviktig flygtrafik. bör enligt motionärerna gesbidrag från anslaget.Utskottet tillstyrker för sin del den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen, för nästa budgetår.Minskningen av anslaget är enligt utskottets mening nödvändigmed hänvisning till det statsfinansiella läget.Enligt utskottets uppfattning bör, som regeringen föreslår,av stödet utgå till driftbidrag tillflygplatserna i inland, dvs. , ,, , och . Utskottet ärsåledes inte berett såsom begärs i motion T705 (s) att förordaatt även ingår i denna prioriterade grupp. Utskottet ärinte heller berett att, som begärs i motion T705 (s), föregripaden prövning av ansökningarna om bidrag som regeringen och LFVgör och förorda att får bidrag från anslaget.Utskottets ställningstagande innebär att samtligamotionsyrkanden avstyrks.Utskottet vill vidare hänvisa till den av regeringen tillsattaKommunikationskommittén (dir. 1994:140) som bl.a. utreder frågorom regional balans och trafikförsörjningen med olika trafikslagi landets olika delar vilket även omfattar infrastruktur i formav flygplatser.2 ()2.1 Inriktning, mål och resurser för Luftfartsverketsverksamhet --1997 m.m.Regeringens förslagLFV föreslår i treårsplanen för perioden --1997 attregeringen fastställer övergripande mål samt mål förmyndighetsarbetet.Som övergripande mål föreslås att LFV skall främja ettsäkert, konkurrenskraftigt och miljöanpassat flyg för atttillgodose människors resbehov och näringslivets behov avvarutransporter genom att bedriva flygplatsverksamhet,flygtrafiktjänst, flygsäkerhetsarbete och luftfartspolitisktarbete.Som mål för myndighetsarbetet föreslås attflygsäkerhetsstandarden skall vara lägst i nivå med och attstandarden på den inre säkerheten skall vara i nivå med den somfinns i övriga välutvecklade luftfartsnationer.LFV redovisar i treårsplanen därutöver ett antal interna målför verksamheten som gäller kraftiga minskningar av utsläppen avglykol och kväve vid verkets flygplatser samt interna mål omminskade luftföroreningar och bullerstörningar.Regeringen bedömer att det övergripande målet för LFV:sverksamhet överensstämmer med den inriktning som fastställdes avriksdagen för innevarande treårsperiod. Regeringen har ingenerinran mot detta eller mot verkets angivnaverksamhetsinriktning --1997.I fråga om målen för myndighetsverksamheten har enligtregeringen flygsäkerhetsmålet nu kompletterats med mål för deninre säkerheten (security). Regeringen har ingen erinran motdessa mål. Enligt regeringen pågår ett arbete inom LFV med atttill nästa treårsplan utarbeta verksamhetsmål även föråterstående delar av verkets myndighetsutövning, framför alltden luftfartspolitiska. LFV:s myndighetsdelar, främstLuftfartsinspektionen, kommer att ingå i den översyn avinspektionsverksamheten inom områdesom regeringen aviserat i budgetpropositionen.Luftfartsinspektionens kontrollverksamhet har granskats avRiksrevisionsverket (RRV) . Luftfartsinspektionenhar analyserat RRV:s förslag och vidtar enligt regeringen motdenna bakgrund åtgärder på ett flertal områden. Regeringenkommer att få en rapport om dessa åtgärder.Som ovan refererats (se avsnitt 1.1) anser regeringen attLuftfartsverkets arbete med att uppnå en minskning avluftfartens negativa miljöpåverkan även fortsättningsvis skallha hög prioritet. Verket skall bl.a. medverka i arbetet med attutforma ett miljöanpassat transportsystem i enlighet med vadregeringen angett i en särskild skrivelse till (skr. 1994/95:120).Regeringen föreslår med utgångspunkt i förperioden --1997 följande ekonomiska mål och ramar förverksamheten.Regeringen har inte något att erinra mot LFV:s förslag omhöjning av totalproduktiviteten under perioden.Regeringen fäster stor vikt vid det rationaliseringsarbete sompågår inom verket för att kunna möta en ökande verksamhetsvolymutan ökande driftkostnader.Regeringen framhåller att de ekonomiska målen för LFV börligga fast. Detta innebär att målet för avkastning, mätt ijusterat eget kapital efter skattemotsvarighet, bör vara minst13 % . Utdelning till ägaren bestämsårligen av regeringen i samband med fastställande av bokslutet.Som mål för utdelningen föreslås på justerat eget kapitalper år . Ett soliditetsmål på vidutgången av föreslås. Som restriktion för prishöjningarunder åren 1995--1997 anges att luftfartsavgifterna får öka medhögst av nettoprisindex, räknat fr.o.m. år 1993.De långsiktiga ekonomiska målen hanteras enligt regeringeninom ramen för en samlad ägarstrategi för affärsverksamheteninom område. Frågor om avvägningar,finansiering och kostnadsfördelning mellan de olikakommunikationsslagen ingår enligt regeringen också som en del iarbetet inom den parlamentariska kommitté som regeringen idecember 1994 tillsatt för att utarbeta en nationell plan förkommunikationerna i Sverige.Under våren 1995 avser regeringen att för första gångenbesluta om slutlig utdelning från LFV för enligt de nyaprinciper som fastslogs av som följd av förslagen i1994 års budgetproposition. Då kommer även att behandlas denåterstående särskilda skuld till staten på 50 miljoner kronorsom LFV i särskild skrivelse till regeringen påtalat att verkethar enligt sin årsredovisning. Skulden härrör från åren1973--1975 då verket mot bakgrund av dåtida avkastningsregler avregeringen medgavs att aktivera räntor på vissa investeringar.Beloppet bör enligt regeringen betalas senast den 30 juni 1996.I föreslås, inräknat senare genomförd revidering,sammanlagt investeringar för under åren1995--1997, vilket är en ökning med ca 1,3 miljarder kronorjämfört med innevarande planperiod. Ökningen förklaras bl.a. avinvesteringar som har tidigarelagts av arbetsmarknadsskäl,framför allt en ny regionflygplats i och en ny terminalvid Sundsvall-Härnösands flygplats. De största investeringarnasom planeras är dock i en tredje rullbana på Stockholm-Arlandaflygplats och i flygtrafikledningssystemet. I övrigt planeras1995--1997 främst ersättningsinvesteringar ochmiljöförbättrande åtgärder. Finansieringen av investeringarnabedöms till kunna ske genom intern finansiering. Denexterna delen är till stor del finansieringsbidrag från AMS ochfrån lokala och regionala intressenter i projekten i Värmlandoch . LFV föreslår att verket får vissa ytterligarefinansiella befogenheter för att effektivisera finansfunktionen.Regeringen anser att LFV:s investeringsinriktning för åren1995--1997 i huvudsak kan godkännas. Enligt regeringen böremellertid förslaget om ett civilt luft- och rymdfartsmuseumytterligare övervägas av verket och behandlas i särskildordning. Regeringen godkänner emellertid den föreslagnaomfattningen av investeringarna på förperioden --1997.I fråga om LFV:s förslag om utvidgade finansiellabefogenheter biträds dessa av regeringen. Verket bör därmed ilikhet med övriga affärsverk ges rätt att ta upp ävenlångfristiga lån utanför () inom enoförändrad total låneram på . Anbud måstedärvid enligt regeringen alltid infordras av RGK. Vidare bör dennuvarande restriktionen att i genomsnitt högst avkassamässigt överskott får placeras utanför RGK slopas ochersättas med att anbud alltid måste infordras av RGK.Beträffande LFV:s förslag om ändrade villkor för beslut omvissa större investeringar delar regeringen syn på attnuvarande regler bör ändras. Enligt regeringen börLFV få rätt att självt besluta om investeringar i infrastruktur,säkerhetssystem etc. på högst som följer denhuvudsakliga inriktningen i aktuell treårsplan. Om eninvestering anmälts i treårsplanen och godkänts av regering ochriksdag, bör investeringen få påbörjas utan särskiltigångsättningstillstånd från regeringen.De utvidgade beslutsbefogenheterna för frågor omfinansiering och investeringar kräver enligt regeringen enförbättrad information. LFV bör således regelbundet tillregeringen redovisa omfattningen av placeringar och lån somgjorts utanför RGK. För investeringar på mer än 50 miljonerkronor skall regeringen informeras om förestående beslut ominvesteringen inte anmälts i treårsplan som godkänts av regeringoch riksdag.Regeringen hemställer i budgetpropositionen1. att godkänner vad som anförts i propositionen ominriktning och mål för verksamhet underperioden --1997,2. att godkänner vad som i propositionen anförts omekonomiska mål och ramar för verksamhet underperioden --1997,3. att godkänner vad som anförts i propositionen omLuftfartsverkets investeringsplan --1997,4. att bemyndigar regeringen att fastställautdelning för i enlighet med vad som anförts ipropositionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot vad regeringen föreslagitunder punkterna 1, 2 och 4 ovan.I motion T221 (mp) begärs att tillstånd för att bygga entredje start- och landningsbana på inte bör beviljas.Motionärerna anger som skäl att en tredje start- ochlandningsbana inte kan tillåtas av miljöskäl.Utskottet anser för sin del att även bör godkännavad regeringen anfört om under perioden1995--1997. Härav följer att motionsyrkandet avstyrks.Beträffande detta motionsyrkande vill utskottet erinra omden noggranna prövning som sker av denna typ av projekt bl.a.från miljösynpunkt. Regeringen har lämnat godkännandeenligt naturresurslagen för anläggandet av en tredje rullbana påArlanda flygplats. Vidare fastställde förmiljöskydd de närmare villkoren för verksamhetenmed tre rullbanor på . har ivissa delar överklagat det sistnämnda beslutet till regeringen.Tillståndsprövningen är således i alla delar ännu ej avslutad.2.2 flygplatsStockholm-Bromma flygplats som från början anlades avStockholms stad togs i bruk för reguljär trafik . År 1947övergick huvudmannaskapet till staten. Staten och Stockholmskommun tecknade ett markupplåtelseavtal om fortsattverksamhet på som gäller . Den flygtrafik,särskilt linjetrafiken, som bedrivs på är reglerad medhänsyn till bl.a. flygplatsens miljömässiga förutsättningar.I motionerna T237 (m), T701 (m), T703 (m) och T704 (m)framhålls att bör bibehållas och attflygtrafiken på bör fortsätta. bör bibehållaseftersom det behövs mer än en flygplats i avsäkerhets- och kommunikationsskäl. Anläggandet av en nyflygplats som alternativ till skulle bli alltförkostsamt. Det centrala läget i medför attBromma är ett överlägset alternativ till för trafik medövriga enligt motionärerna. har därförstor betydelse för flygförbindelserna mellan och andradelar av inte minst . Trafiken på har ocksåbidragit till ökad konkurrens och lägre priser på flygmarknaden.Utvecklingen av lågbullermotorer medför förbättrad miljö föromgivningen enligt motionärerna.I motion T221 (mp) föreslås att skall stängasoch området miljösaneras. Motionärerna anser att flygplatsenligger alldeles för nära bebyggelsen och därmed är en storhälsorisk.Enligt vad utskottet erfarit har kommunfullmäktige iStockholms kommun beslutat att man vill avveckla Brommaflygplats. har därför begärt att få inledaöverläggningar med beträffande detnya varaktighet och innehåll.Utskottet vill vidare erinra om vad kommunikationsministernanfört om i en interpellationsdebatt . att regeringen har visat en öppen attityd mot Stockholmskommun till att genomföra analyser av möjligheterna till enförtida avveckling av . Den närmare utformningenav en sådan analys bereds inom ,anförde kommunikationsministern. Hon sade vidare att det intetorde bli aktuellt med en avveckling av innanden tredje banan på är färdig år 1999.Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatetav de överläggningar mellan regeringen och somnu pågår, anser utskottet att någon åtgärd från sidainte nu är erforderlig. Samtliga motioner avstyrks därför avutskottet i denna del.2.3 flygplatsI motion T634 (c) framhålls att medel från anslagetSysselsättningsskapande åtgärder inomKommunikationsdepartementets område bör utgå till flygplatsen iKristianstad.Riksdagen beslutade (prop. 1994/95:25, bet.FiU1, rskr. 145) om detta anslag som totalt omfattar 2 miljarderkronor för /95. Enligt vad utskottet erfaritbeslutade regeringen om regleringsbrev tillbl.a. för användningen av den del på 50 miljonerkronor av anslaget som avsatts till åtgärder inomluftfartsektorn. Inga medel avsattes därvid till investeringarpå flygplatsen i hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionen.3 Anslag till Beredskap för civil luftfartUtskottet tillstyrker regeringens förslag om att tillBeredskap för civil luftfart för /96 anvisas ettreservationsanslag på . Utskottet hemställerLuftfartsmarknaden och luftfartsförsörjningen1. beträffande privatisering av , ochArlanda flygplats m.m.att avslår motionerna 1994/95:T237 yrkande 7 i dennadel, 1994/95:T703 yrkandena 2 och 3 och 1994/95:N298 yrkande 4,res. 1 (m)2. beträffande EU-frågoratt avslår motion 1994/95:T238 yrkande 17,3. beträffande miljöfrågoratt avslår motionerna 1994/95:T221 yrkande 32,1994/95:T224 yrkande 17, 1994/95:T225 yrkande 7 och1994/95:T702,res. 2 (v)res. 3 (mp)4. beträffande upphandling av olönsam regionalpolitisktviktig flygtrafikatt avslår motionerna 1994/95:T630 och 1994/95:T635,5. beträffande resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatseratt med avslag på motionerna 1994/95:T239 yrkande12, 1994/95:T705 yrkande 2 i denna del och 1994/95:T706godkänner vad regeringen anfört om resultatutjämning mellanstatliga och kommunala flygplatser,6. beträffande driftbidrag till kommunala flygplatser iskogslänen m.m.att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1994/95:T232 yrkandena 13 och 14,1994/95:T238 yrkande 16, 1994/95:T239 yrkande 13, 1994/95:T705yrkande 1 och yrkande 2 i denna del, 1994/95:T707,1994/95:T708 och 1994/95:Fi216 yrkande 22 till Driftbidragtill kommunala flygplatser i skogslänen för /96anvisar ett reservationsanslag på ,res. 4 (c)res. 5 (fp)Luftfartsverket7. beträffande inriktning och mål för Luftfartsverketsverksamhet --1997att godkänner vad regeringen härom anfört,8. beträffande ekonomiska mål och ramar förLuftfartsverkets verksamhet --1997att godkänner vad regeringen härom anfört,9. beträffande utdelning för Luftfartsverketatt bemyndigar regeringen att fastställa utdelningför i enlighet med vad som anförts ipropositionen,10. beträffande investeringsplanatt med avslag på motion 1994/95:T221 yrkande 30godkänner vad regeringen anfört om Luftfartsverketsinvesteringsplan --1997,res. 6 (mp)11. beträffande flygplatsatt avslår motionerna 1994/95:T221 yrkande 31,1994/95:T237 yrkande 12, 1994/95:T701, 1994/95:T703 yrkande 1och 1994/95:T704,res. 7 (m, fp)res. 8 (v, mp)12. beträffande flygplatsatt avslår motion 1994/95:T634,Anslag till Beredskap för civil luftfart13. beträffande anslag till Beredskap för civil luftfartatt med bifall till regeringens förslag tillBeredskap för civil luftfart för /96 anvisarett reservationsanslag på 106 300 000 kr.Stockholm den 20 april 1995På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), UlricaMessing (s), (), (), TomHeyman (m), (), (), Karl-ErikPersson (v), (), (), LenaSandlin (s), () och (). Privatisering av , och Arlandaflygplats m.m. (mom. 1), , Tom och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 7 slutar med ""bort ha följande lydelse:Utskottet anser att konkurrensutsatta verksamheter ellerverksamheter som utan problem kan konkurrensutsättas börprivatiseras. , som genom ABA förvaltarSveriges ägarandelar i SAS, samt . Vad gällerSILA finns enligt utskottets mening inte längre skäl för attstaten skall kvarstå som delägare, och bör därförprivatiseras. En sådan privatisering förutsätter diskussioneroch samråd med systerbolagen i och . Vidare måstehänsyn tas till vad som är förmånligt för både företag ochskattebetalare. Vid en försäljning av aktierna i bör enligtutskottets mening eftersträvas att SAS i första hand blir ettbörsnoterat allnordiskt företag.I fråga om LFV vill utskottet understryka att verket alltmerövergått till att bedriva verksamheten i bolagsliknande former.Utskottet anser att detta är en positiv utveckling och därförbör en bolagisering övervägas med syftet att därefter ocksåprivatisera verksamheten vid LFV. Utskottet anser att förstasteget i en sådan process kan vara att privatisera Arlandaflygplats. Utskottet bedömer att det vore naturligt att sökamarknadsmässig finansiering på riskkapitalmarknaden för dekommande stora investeringarna i en tredje bana m.m. mening är därför en privatisering av Arlandaflygplats en lämplig åtgärd, men först krävs dock en utredningom konkurrensförutsättningarna och klarläggande av regelverken.Innan en försäljning av kan genomföras krävs någon formav strukturåtgärder.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna T237(m) yrkande 7 i denna del, T703 (m) yrkandena 2 och 3 och N298(m) yrkande 4 tillstyrks, bör av ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande privatisering av , ochArlanda flygplats m.m.att med bifall till motionerna 1994/95:T237 yrkande7 i denna del, 1994/95:T703 yrkandena 2 och 3 och 1994/95:N298yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. Miljöfrågor (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet anser" och på s. 10 slutar med "denna del" bortha följande lydelse:I fråga om miljö- och energifrågor anser utskottet attflyget är det minst effektiva transportmedlet frånenergisynpunkt samt att det dessutom ger upphov till svåramiljöstörningar i form av buller och luftföroreningar. mening kan kraftfulla satsningar på snabb- ochhögfartståg och elektroniska kommunikationer innebära att del av inrikesflyget konkurreras ut. I Syd- ochMellansverige bör därför utbyggnaden av snabbtågen påskyndas.Utskottet anser att förbud bör införas mot byggande av nyaflygplatser. Vidare bör utvecklingen av nya miljövänligaflygplanstyper stödjas t.ex. med miljödifferentieradelandningsavgifter och bränsleskatter.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T224 (v)yrkande 17 tillstyrks, bör av ges regeringen tillkänna. Syftet med övriga motionsyrkanden blir till väsentlig deltillgodosett. De påkallar ingen åtgärd från sida,varför de avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande miljöfrågoratt med bifall till motion 1994/95:T224 yrkande 17samt med avslag på motionerna 1994/95:T221 yrkande 32,1994/95:T225 yrkande 7 och 1994/95:T702 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Miljöfrågor (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet anser" och på s. 10 slutar med "denna del" bortha följande lydelse:Flyget har ökat . Detomfattande flygresandet kan ifrågasättas såväl från energi- sommiljösynpunkt. Utskottet anser att eftersom flygtrafiken svararför en mycket stor andel av avgasutsläppen bör flygets vidareexpansion bromsas. En miljömedveten politik och satsningar påalternativ till flyget är förutsättningar för att komma tillrätta med flygets miljöproblem. Luftfarten bör belastas med sinasamhällsekonomiska och miljömässiga kostnader. Enligt utskottetsmening bör ekonomiska styrmedel användas i syfte att minskakoldioxidutsläppen från flygtrafiken. böringa inrikesplan drivas med fossila bränslen.Utskottet anser att omfattande satsningar påjärnvägstrafiken måste göras i syfte att stärka järnvägenskonkurrenskraft gentemot luftfarten. Satsningen påjärnvägssträckan --har lett till att järnvägendär tagit marknadsandelar från luftfarten. På samma sätt börjärnvägstrafiken på persontrafikområdet kunna öka sinamarknadsandelar på andra inrikessträckor. kan dockinte ersätta flyget överallt. Flyget är motiverat på mångalängre sträckor, där det saknas underlag för järnvägstrafik.