bet · GI01AU15 · 1995-05-19 00:00:00 — Hur pilotprojekten skall se ut eller utformas ärinte klart utan bereds fortfarande av regeringen.Utskottet finner nu inte skäl till något annatställningstagande än det som redovisades i nyssnämndabetänkande.Mot bakgrund av vad sålunda anförts avstyrks motionerna A52(m) och A54 (kds) båda i här berörda delar.Omfattningen /96PropositionenI budgetproposition föreslogs att anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle omfatta i genomsnitt 178450 personer i åtgärder , exklusive personer idatortekverksamhet, till en kostnad av 34,0 miljarder kronor.Regeringen beräknar nu behovet av antalet sysselsatta iåtgärder under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder till170 000 personer i genomsnitt till en kostnad av 34,4miljarder kronor.Alla arbetsmarknadspolitiska åtgärder bekostas inte överanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetslivsutveckling(ALU) finansieras över anslaget för bidrag tillarbetslöshetsersättning m.m.I 1995 års budgetproposition föreslogs att antalet personer iALU skulle uppgå till 10 000 vid utgången av /96.I det nuvarande läget på arbetsmarknaden är ALU en verkningsfullåtgärd som skapar sysselsättning. Även under nästa budgetår bördärför ALU-verksamheten hållas på en relativt hög nivå.ALU-verksamheten bör därtill få en allmän inriktning, så att denkan användas inom alla sektorer. Det är dock viktigt attåtgärden inte skapar undanträngningseffekter mot ordinariearbetsmarknad eller snedvrider konkurrensen. Projekten bör inteheller utformas så att de skapar inlåsningseffekter. Åtgärdenskall inriktas mot de grupper som riskerar att slås ut frånarbetsmarknaden. Regeringens förslag är att antalet ALU-platserskall uppgå till 30 000 i genomsnitt under nästabudgetår. Beroende på situationen på arbetsmarknaden och för deäldre arbetslösa skall emellertid AMS ha möjlighet att utökavolymen på ALU om läget så kräver.Två andra åtgärder som inte huvudsakligen finansieras överanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder är datortek ochutbildningsvikariat.Deltagare i datortek föreslås få en ersättning som lämnasenligt samma principer som i stort gäller för deltagare i ALU.Vid utbildningsvikariat får arbetsgivaren göra avdrag frånarbetsgivaravgifterna, vilket i praktiken innebär att mångasmåföretag inte kan komma i åtnjutande av avdrag. Omfattningenpå datortek och utbildningsvikariat bör vara i genomsnitt 20 000personer på vardera åtgärd.Sammanfattningsvis skall i genomsnitt 240 000 personer permånad få sysselsättning genom arbetsmarknadspolitiska åtgärderunder nästa budgetår.MotionerI tre motioner tas frågan om inriktningen av ALU upp.Moderaterna ställer sig i motion A52 (yrk. 9) bakomregeringens förslag att öka antalet men kan inteacceptera den av regeringen föreslagna begränsningen av ALU tillföreträdesvis långtidsarbetslösa och invandrare. Det bör enligtmotionärerna ankomma på AMV att göra sådana mer detaljeradebedömningar.Vänsterpartiet anser i motion A55 (yrk. 6) att ALU även ifortsättningen bör koncentreras mot miljö- och kultursektorerna.Motionärerna framför vidare att de anser att inrättande av ALUskall godkännas av parterna i respektive bransch för attförhindra undanträngningseffekter.Även de gröna framhåller i motion A56 (yrk. 8)att miljöinriktningen även i fortsättningen skall prioriterasvid ALU.Utskottets bedömningUtskottet delar allmänna inställning att det börankomma på AMV att göra de mer detaljerade bedömningarna av hurALU-platserna skall fördelas. Enligt utskottet är det emellertidregeringen och som skall ange den övergripandeinriktningen om vilka grupper, i detta fall delångtidsarbetslösa och andra utsatta grupper, som skallprioriteras. En sådan prioritering inom denna åtgärd ligger helti linje med inriktningen av övriga arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.I det nuvarande läget på arbetsmarknaden är ALU enligtutskottet en verkningsfull åtgärd som motverkar passivitet. Ilikhet med anser utskottet dock att det ärviktigt att ALU-verksamheten inte skapar undanträngningseffektermot den ordinarie arbetsmarknaden. Med hänsyn till de positivaeffekterna av åtgärden stöder utskottet regeringens förslag attutvidga tillämpningsområdet för ALU så att åtgärden kan användasinom alla sektorer. Utskottet anser inte att ett godkännandebehövs av respektive bransch för inrättande av ALU.Mot bakgrund härav avstyrks i aktuella delar motionerna A52(m), A55 (v) och A56 (mp) angående inriktningen av ALU.Tillfällig personalförstärkningPropositionenSedan ett antal år har AMV haft möjlighet att använda en vissdel av åtgärdsmedlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för tillfälliga personalförstärkningar.I och med att krav ställts på en förbättrad matchning ochrörlighet på arbetsmarknaden har möjligheten att använda medelför tillfälliga personalförstärkningar successivt utökats.Regeringen föreslog budgetproposition, ochriksdagen beslutade, att högst av anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle få användas förtillfälliga personalförstärkningar.Regeringen gör bedömningen att platsförmedlingsverksamhetenmåste hållas på en fortsatt hög nivå så att lediga platsersnabbt kan tillsättas.Regeringen bör därför bemyndigas att kunna utöka AMV:smöjlighet att använda medel för tillfällig personalförstärkningutöver vad har beslutat.MotionerI två motioner tas frågan om tillfälligpersonalförstärkning upp.Moderaterna motsätter sig inte i sin motion A52 (yrk. 4) attregeringen får rätt att omfördela anslag till förmån för flerarbetsförmedlare. Motionärerna understryker dock att de ärtveksamma till om en sådan omfördelning faktiskt höjereffektiviteten. Viktigare är, enligt , att förstärkaden enskildes incitament för ett aktivt och konstruktivtarbetssökande.Vänsterpartiet yrkar i motion A55 dels avslag på regeringensförslag (yrk. 9) om ett bemyndigande för regeringen attytterligare åtgärdsmedel får användas för tillfälligpersonalförstärkning, dels att skall besluta att AMSfår disponera av anslaget till dettaändamål (yrk. 10).Utskottets bedömningUtskottet har tidigare i detta betänkande framhållit att detkrävs en betydande rörlighet och flexibilitet på arbetsmarknadenför att undvika att det uppstår flaskhalsar som bromsartillväxten. Utskottet delar regeringens bedömning att behovet aven effektiv platsförmedling härigenom ökar. har somframgår ovan godkänt att av A2-anslaget får användas för tillfällig personalförstärkning.Utskottet föreslår nu att med anledning avpropositionen i motsvarande del och motion A55 (yrk. 9)godkänner att ytterligare högst får användasför tillfällig personalförstärkning.Med vad sålunda anförts avstyrks motionerna A52 yrkande 4 (m)i här berörd del och A55 yrkande 10 (v).Personalförstärkning av arbetsförmedlingen i invandrartätaområdenPropositionenI storstadsområdena bor drygt hälften av alla utomnordiskamedborgare i . En allt starkare koncentration till vissastadsdelar och förortsområden har skett successivt under desenaste decennierna.År 1994 var antalet anmälda arbetssökande bland utomnordiskamedborgare störst . Den kraftiga ökningen avutomnordiska arbetssökande leder till en ökning av personer somär aktuella för vägledning, platsförmedling och olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Mot bakgrund av detta bör enligt regeringen en förstärkningske av arbetsförmedlingen i invandrartäta områden. Av de medelsom tidigare föreslagits för tillfällig personalförstärkning vidarbetsförmedlingen för /96 bör AMS i sinfördelning till länen avsätta en större andel än förpersonalinsatser i dessa områden. I första hand börförstärkningar ske i de invandrartäta storstadsområdena.MotionerVänsterpartiet yrkar i motion A55 (yrk. 31) att riksdagenskall anslå ytterligare , utöver de 125miljoner kronor som redan anslagits, till projekt istorstädernas invandrartäta områden under anslaget D 12.Miljöpartiet de gröna anser i motion A56 (yrk. 17) att som ettmedel för att få invandrare i arbete, socialbidrag skallkunna omvandlas till lån för dem som vill starta egnaföretag som bedöms som realistiska. Eventuellt kan enligtmotionärerna de s.k. kvinnolånen vara förebild för lånen.Samma uppfattning redovisar () i motionA57.Miljöpartiet de gröna och tar i det följandeupp motioner som rör övriga åtgärder till förmån förinvandrare.Miljöpartiet framhåller i motion A56 (yrk. 18) att flyktingari ett tidigt skede skall få möjligheter till individuellutbildning i språk eller andra färdigheter så att de lättare kanta sig in på den svenska arbetsmarknaden.I samma motion (yrk. 19) föreslår attarbetsgivare som nyanställer en invandrare skall få sänktarbetsgivaravgift det första halvåret.Miljöpartiet framhåller vidare (yrk. 20) att statusfyllda ochinternationella verksamheter med fördel kan flytta ut tillinvandrartäta områden. Dessutom bör regeringen enligtmotionärerna uppmuntra tillkomsten av lokalaarbetsmarknadspolitiska handlingsprogram på nivå idessa områden.Dessutom framför (yrk. 21) att UHÄ och AMS bör, isyfte att tillvarata utländska utbildningar, prioritera envidareutveckling av de instrument som finns för att jämförautländska utbildningar av yrken motsvarande svenska. Regeringenbör också enligt motionärerna arbeta med att underlättahögutbildades möjlighet till sysselsättning som motsvarar derasutbildning och kompetens.Kristdemokraterna ställer sig i motion A54 (yrk. 6) bakomregeringens förslag om åtgärder för att underlätta utomnordiskamedborgares inträde på arbetsmarknaden. Motionärerna föreslårdessutom att en särskild, snabbarbetande kommission meddeltagare av arbetsmarknadens parter tillsätts. Kommissionenskall komma fram med ytterligare förslag på området.Utskottets bedömningUtskottet ställer sig bakom regeringens bedömning att en storandel av de tillfälliga personalförstärkningarna vidarbetsförmedlingen bör användas för personal i invandrartätaområden.Vad angår förslag noterar utskottet attsocialförsäkringsutskottet har behandlatmotionsförslag beträffande ytterligare medel till projekt istorstädernas invandrartäta områden (bet. 1994/95:SfU13, rskr.309, 310). uttalade då i sitt avriksdagen godkända betänkande att det inte fanns möjlighet attanvisa ytterligare medel. finner inteskäl till något annat ställningstagande. Utskottet avstyrkerdärför motion A55 (v) i här aktuell del.När det gäller de grönas och Centerpartietsförslag om lån till invandrare som vill starta egna företagliknande de s.k. kvinnolånen vill utskottet framhålla att AMSunder bedrivit utvecklingsarbete vad gällerförbättrat stöd och rådgivning till invandrarföretagare. Ettsärskilt informationsmaterial om invandrarföretagande harproducerats av , och ().Målgruppen är Af och etc. Tyngdpunkten iAMV:s kommande verksamhet kommer bl.a. att ligga påinvandrarföretagare -- att stimulera och ge stöd till invandraregenom rådgivning och starta-eget-bidrag. Enligt vad utskottetinhämtat kommer den invandrarpolitiska kommittén (Ku 1994:11)att presentera ett delbetänkande där man bl.a.kommer att föreslå åtgärder för invandrares företagande. Medhänsyn till att motionskraven ligger i linje medutredningsarbetet avstyrks motionerna A56 (mp) i här berörd deloch A57 (c).Enligt vad utskottet inhämtat kommer (Ku 1994:11) dessutom i sitt utredningsarbete att taupp de frågor som berörs i de grönas yrkanden18--21 i motion A56 samt yrkande 6 i motionA54 angående övriga åtgärder till förmån för invandrare.Med hänsyn till det sålunda pågående utredningsarbetetavstyrker utskottet motionerna A54 (kds) och A56 (mp) båda i härberörda delar.Informationsinsatser för invandrarePropositionenFör att bryta motståndet hos arbetsgivare mot att anställautomnordiska invandrare och flyktingar och därigenom underlättadessas inträde på den svenska arbetsmarknaden börarbetsförmedlingen aktivt sprida information. Framför alltbehöver små- och medelstora företag få del avinformationsinsatserna eftersom det är där mångaarbetstillfällen förväntas kunna uppstå. Mot denna bakgrundföreslår regeringen att högst av medlenunder anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under budgetåret1995/96 får användas för informationsinsatser förinvandrare.Utskottets bedömningUtskottet finner regeringens förslag väl avvägt ochtillstyrker därför detsamma.Åtgärder vid utförsäkringPropositionenEnligt gällande regler har den arbetslöse rätt att självbestämma att han eller hon skall komma i åtnjutande av en s.k.utförsäkringsåtgärd, så länge arbetsförmedlingen har medelför åtgärden och en tillgänglig åtgärdsplats.Regeringen anser att denna rätt begränsar arbetsförmedlingensfrihet att sätta in den åtgärd som förmedlaren anser är mestlämplig för personen och föreslår att en utförsäkringshotad intesjälv skall kunna välja vilken åtgärd han eller hon skallomfattas av för att återkvalificera sig till ersättning.Arbetsförmedlingen skall i stället bevilja den åtgärd somförmedlaren finner mest lämplig i varje enskilt fall. Förslagetinnebär ett förtydligande av kontraktet mellan den arbetslöseoch samhället.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag.En praktikåtgärd -- arbetsplatsintroduktionPropositionenFör närvarande finns flera olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som innefattar arbetsplatsförlagd praktik nämligeninvandrarpraktik, akademikerpraktik, vidgad arbetsprövning,arbetsprövning inom och praktikdelen inomungdomsintroduktionen. Gemensamt för dessa åtgärder är attarbetslösa får möjlighet att för en period praktisera på enarbetsplats och att de får utbildningsbidrag under tiden.Regeringen föreslår att det skall införas en ny åtgärd --arbetsplatsintroduktion -- som skall ersätta dessa. Dennapraktikåtgärd skall i princip kunna användas för alla som äranmälda som arbetslösa sökande hos arbetsförmedlingen och somförmedlingen bedömer vara i behov av praktik. För ungdomar iåldrarna 20--24 skall åtgärden få beviljas endast om den följsav en anställning som varar . Undantag härifrånföreslås gälla för praktik hos kommuner och ideellaorganisationer. Praktikperioden bör enligt förslaget kunna varaupp . För unga handikappade bör en längre tidkunna medges. Arbetsgivare som ordnar arbetsplatsintroduktionskall betala ett finansieringsbidrag på förvarje deltagare. Sådan avgift skall dock inte utgå för bl.a.äldre, invandrare och arbetshandikappade. Vid deltagande iarbetsplatsintroduktion bör deltagarna få utbildningsbidragenligt de bestämmelser som gäller för dessa. Sammaförsäkringsvillkor bör gälla som för övriga som fårutbildningsbidrag. Det bör enligt förslaget ankomma påregeringen att besluta om den närmare utformningen avarbetsplatsintroduktionen.Arbetsplatsintroduktion bör också vara ett instrument förarbetsförmedlingen att följa upp huruvida den arbetslöse ärberedd och kan ta arbete.Regeringen föreslår att den som avvisar ett erbjudande om enlämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd som berättigar tillutbildningsbidrag, däribland arbetsplatsintroduktion, skallkunna avstängas från rätt till ersättning och detta utan enskälighetsprövning. Förslaget föranleder ändringar i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd.Personer som anvisats till arbetsplatsintroduktion skall inteanses som arbetstagare när de deltar i verksamheter utom såvittgäller arbetsmiljölagen. I klargörande syfte bör detta fastslåsi en särskild lag om arbetsplatsintroduktion. Lagen bör gällaunder /96.Förslaget om arbetsplatsintroduktion innebär enligt regeringenatt bör upphäva lagen (1994:1835) om praktik förungdomar i ungdomsintroduktion samt sitt fattade beslutom en lag om invandrarpraktik.MotionerI tre motioner berörs arbetsplatsintroduktionen.Folkpartiet välkomnar i motion A53 (yrk. 5) regeringensförslag om arbetsplatsintroduktion. Motionärerna anser dock attåtgärdens tyngdpunkt skall riktas mot den enskilda sektorneftersom det är där de nya jobben måste komma.I motion A56 (yrk. 11) framhåller de gröna att enren praktiktjänstgöring, liksom skolutbildning, inte bör kostaanordnaren, dvs. arbetsgivaren, något. Dessutom motsätter sigmotionärerna att finansieringsbidraget inte skall gällainvandrare. De anser dock att flyktingar skall vara undantagnabidraget.Miljöpartiet motsätter sig i motion A56 (yrk. 12) förslaget omändrade regler för arbetsplatsintroduktion vad gäller ungdomarmellan 20 och . Även ungdomar i denna åldersgrupp skallenligt motionärerna kunna få arbetsplatsintroduktion utan kravpå efterföljande tillsvidareanställning.Moderata samlingspartiet föreslår i motion A52 (yrk. 10) ettungdomsprogram som skall ses som ett erbjudande till den sominte går vidare i utbildning eller har arbete. Ungdomsprogrammetbör vara öppet för alla och bör bestå av tvådelar: praktik i företag och ett utnyttjande av de kommunaladatorteken. Praktiktiden bör omfatta maximalt ochinriktas på att ge praktisk yrkeserfarenhet. Enligt motionärernabör datortekdelen kunna ingå som en integrerad del av praktikenoch då ersätta delar av eller hela praktiktiden. Företagen börbidra ekonomiskt men med reduktion för den tid som avsätts fördatortek. För ungdomar bör utbildningsbidrag utgå.Moderaterna föreslår i motion Fi31 (yrk. 16) attfinansieringsbidraget skall vara , vilketminskar statens utgifter med ytterligare 240 miljoner kronor.Vänsterpartiet föreslår i motion A55 (yrk. 13) obligatoriskapraktikplatser på medelstora och stora företag.Miljöpartiet anser i motion A56 (yrk. 13) attarbetsgivaravgiften skall sänkas vid nyanställning av ungdomarmellan 18 och 24 år.Utskottets bedömningUtskottet vill först påpeka att utskottet i betänkandet1994/95:AU11 beträffande funktionshindrade ungdomar ochungdomsintroduktion föreslog att kravet på provanställning efterpraktikdelens slut borde kunna frångås när det gällerarbetshandikappade ungdomar. Utskottet vidhåller dennaståndpunkt vad gäller funktionshindrade ungdomar i åldern 20--24år som deltar i arbetsplatsintroduktion.Utskottet anser vidare att alla invandrare, och inte barautomnordiska invandrare, bör få kombineraarbetsplatsintroduktionens praktik med annan svenskundervisningän svenska för invandrare (sfi) med bibehållet utbildningsbidragom utbildningen är av av avgörande betydelse för att de skall fåett arbete på den reguljära arbetsmarknaden.Enligt utskottets uppfattning, i motsats till , ärdet viktigt att praktikplatserna kan fördelas både inom denoffentliga och den privata sektorn vilket ökar möjligheterna förde arbetslösa att få arbetslivserfarenhet.Beträffande de grönas yrkande omfinansieringsbidrag anser utskottet det rimligt att anordnarenfår bidra med en delfinansiering av verksamheten. Bidraget kantydliggöra för anordnaren att syftet är att praktikplatsen skallleda till en reguljär anställning. Därmed minskasundanträngningseffekten mot den ordinarie arbetsmarknaden.Utskottet anser att bidragets storlek på är väl avvägt.Utskottet anser slutligen att det inte föreligger skäl att haolika regler för invandrare och flyktingar när det gällerundantag från finansieringsbidrag.När det gäller krav på efterföljande anställning vidarbetsplatsintroduktion för ungdomar i åldern 20--, medundantag för praktik hos kommuner och ideella organisationer,vill utskottet särskilt betona möjligheterna tillprovanställning och visstidsanställning. Utskottet vill vidareframhålla att 20--24-åringarna är en attraktiv grupp påarbetsmarknaden och att förslaget beträffande dessa ställerstörre krav på arbetsgivarna. En påtaglig fördel med förslagetär att det ökar ungdomarnas chans att prova på riktiga arbeten.Anställningen bör också stärka ungdomarnas möjlighet att efterarbetsplatsintroduktionen få riktiga arbeten.Med hänsyn till att kommunerna får ett stort ansvar förungdomar upp till och att ungdomar i åldern 20--bådekan delta i datortek och i arbetsplatsintroduktion ställer sigutskottet inte bakom förslag om ungdomsprogram.Därmed avstyrks även yrkande om finansieringsbidragpå 2 000 kr.Vad gäller förslag kan noteras att utskottettidigare behandlat motionsförslag beträffande obligatoriskapraktikplatser (bet. 1994/95:AU11). Utskottet uttalade då bl.a.att avtal om utbildning och praktik i företag har träffatsmellan parterna inom olika branscher samt att det enligtutskottets mening i första hand är en fråga för arbetsmarknadensparter. Utskottet finner inte nu skäl till något annatställningstagande.Riksdagen beslutade om ett stöd förnyanställningar (prop. 1994/95:137, bet. AU20, rskr. 180) sombl.a. innebär avdrag motsvarande hela arbetsgivaravgiften, dockhögst och person. Detta anställningsstöd äravsett för arbetslösa. Stödet skall senast sökas den 31 maj1995. föreslår en sänkning av arbetsgivaravgiftenvid nyanställning av ungdomar mellan . Utskottet hartidigare behandlat ett liknande motionsyrkande. Det gälldeslopande av arbetsgivaravgift vid anställning av ungdomar (bet.1994/95:AU11). Utskottet uttalade då att det ovan nämndaanställningsstödet inte borde utvidgas till att omfatta andra änarbetslösa. I linje härmed anser utskottet att det inte finnsskäl till något stöd vid nyanställningar riktade mot ungdomarmellan 18 och 24 år.Utskottet delar regeringens bedömning att den som avvisar etterbjudande om en lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd somberättigar till utbildningsbidrag skall kunna avstängas frånrätt till ersättning i enlighet med vad som anges ipropositionen. Förslaget föranleder ändringar i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring samt lagen (1973:371)om kontant arbetsmarknadsstöd, vilka således tillstyrks.I likhet med regeringen anser utskottet vidare att en särskildlag om arbetsplatsintroduktion bör antas av vilken detframgår att personer som anvisats tillarbetsplatsintroduktion inte skall anses som arbetstagarenär de deltar i verksamheter utom såvitt gällerarbetsmiljölagen.Med hänsyn till det anförda avstyrks motionerna A52 (m), A53(fp), A55 (v), A56 (mp) och Fi31 (m) samtliga i här berördadelar beträffande arbetsplatsintroduktion m.m. Propositionen börgodkännas i motsvarande del.Ändrade regler för starthjälpPropositionenDen infördes en starthjälp på tillarbetslösa som flyttar till annan ort för att ta ett arbete. Ettvillkor för att få starthjälpen är att den anställning somtillträds inte får beräknas vara kortare än . Mångaanställningar inleds nu med en provanställning på sex månader.Personer som tar dessa anställningar kan inte få starthjälp,trots att dessa anställningar är just de fastaanställningar som bör gynnas. Villkoren för att kunna fåstarthjälp bör därför enligt regeringen ändras till att avseanställningar som beräknas vara . Starthjälpbör bara få lämnas en gång per person under en tvåårsperiod.Nivån på starhjälpen bör sänkas till 10 000 kr.MotionerI tre motioner berörs starthjälpen.Folkpartiet är i motion A53 (yrk. 2) positiv till regeringensförslag att lätta på villkoren för att få starthjälp men yrkardäremot avslag på regeringens förslag att begränsa nivån påstarthjälpen till 10 000 kr.I två motioner yrkas att starthjälpen skall upphävas, dels iMiljöpartiet de grönas motion A56 (yrk. 14 delvis), dels iKristdemokraternas motion A54 (yrk. 3 delvis). Kristdemokraternaanser att starthjälpen bidrar till en utarmning av landsbygden.Utskottets bedömningVad gäller nivån på starthjälpen delar utskottet regeringensbedömning att bidraget bör sänkas till 10 000 kr.Utskottet har behandlat motionsförslagbeträffande ett upphävande av starthjälpen (bet. 1994/95:AU11).Utskottet uttalade då bl.a. att utskottet så som idecember 1994 tagit ställning till regeringens förslag omstarthjälp och att åtgärden bör utvärderas när gått.Utskottet har fortfarande denna uppfattning. Ännu har inte sålång tid förflutit att det vore meningsfullt med en utvärdering.Med hänsyn härtill ställer sig utskottet bakom vad regeringenförordat beträffande starthjälpen och avstyrker motionernaA53 (fp), A54 (kds) och A56 (mp) i motsvarande delar.Ett nytt pendlingsstödPropositionenEtt ekonomiskt stöd kan underlätta en geografisk rörlighet ochäven underlätta för arbetsförmedlingen att ställa krav på dearbetslösa att ta de lediga arbeten som erbjuds.Regeringen föreslår därför att ett stöd för dag- ochveckopendling införs. Pendlingsstödet lämnas till en arbetslössom tar en anställning på en ort dit restiden överstiger 1,5timme enkel resväg.