bet · GI01UbU17 · 1995-05-11 00:00:00 — För utvärderingen bör den centrala myndighetenförfoga över viss basorganisation, som har en sådan bredd ochett sådant djup i sin kompetens att myndigheten kan hållasamman detta arbete inom alla de huvudområden som bliraktuella. Detta framhålls av regeringen. Utskottet fäster stortavseende vid att de verksamhetsformer som utvecklats inomKanslersämbetet får sin fortsättning inom isamband med att ämbetets uppgifter förs över till verket.Utskottet vill stryka under -- vilket regeringen harfäst uppmärksamheten på -- att högskolornas arbete medkvalitetsutveckling samt kommande bedömning avdetta kommer att spela en viktig roll för statsmakternas beslutrörande högre utbildning.Som utskottet ser det är yrkandet i motion 1994/95:Ub46yrkande 2 tillgodosett med vad utskottet har anfört. Yrkandetbör således avstyrkas. Utskottet, som ovan framhållit vikten aven sammanhållen central organisation, tillstyrker regeringensförslag att lägga ned Kanslersämbetet.6. Uppgifter för den nya myndighetenRegeringen föreslår i propositionen bl.a. attkvalitetsbedömningen av utländska utbildningar påeftergymnasial nivå i samband med beviljande av studiemedel börgöras av . Detta innebär en överföring avuppgifter från () till den nyamyndigheten. Enligt 4 kap. 16 a § studiestödsförordningen(1973:418) får studiemedel beviljas för studier på gymnasialoch eftergymnasial nivå i annat land än de nordiska länderna,om utbildningen kan anses ha en godtagbar standard. Det är förnärvarande CSN:s uppgift att fatta beslut i frågorna. Sedanreglerna för studiestöd ändrades har antalet svenskastudenter som läser utomlands ökat kraftigt. /94var det inte mindre än 14 000 svenska studenter som fickstudiemedel för utlandsstudier. Den fortgående kraftigaökningen av internationella studier, som ett alternativ tillstudier i , tillsammans med de höga kraven påkvalitetsgranskning i motiverar enligt regeringensuppfattning en översyn av beslutsordningarna. Detta haräven påpekats av 93.I flera motioner avstyrks regeringens förslag om överföringav uppgifter från CSN till . Enligt motionerna1994/95:Ub48 (c) yrkande 3, 1994/95:Ub49 (fp) yrkande 2 och1994/95:Ub51 (s) bör kvalitetsbedömningen av utländskautbildningar i samband med beviljande av studiemedel ligga kvarpå CSN. Vidare framförs i motionerna 1994/95:Ub48 (c) yrkande2, 1994/95:Ub49 (fp) yrkande 3 och 1994/95:Ub46 (kds) yrkande 3invändningar mot de begränsningar av svenska studentersmöjligheter att få studiemedel för studier utomlands sommotionärerna befarar.Utskottet vill med anledning av regeringens förslag ochmotionerna anföra följande.Utskottet anser det önskvärt, i likhet med regeringen, attkvalitetsbedömningen av icke-nordiska eftergymnasialautbildningar sker sammanhållet och på ett sätt som ärlikvärdigt med de bedömningar som görs för motsvarandeutbildningar i . Sakbedömningen bör då göras av en ochsamma myndighet. ställning som kompetenscentrumbåde nationellt och internationellt gör det naturligt att tillverket samla de beslutsbefogenheter som avserkvalitetsbedömning av utbildningar.Utskottet har inhämtat att sådana övergångsregler planerassom garanterar de studerande rätt att fullfölja sinautlandsstudier på de premisser som meddelats av CSN. Ensärskild utredare skall överväga hur överföringen av uppgifterfrån CSN till skall genomföras och lägga fram deförslag som kan föranledas därav. Som framgått ovan har antaletsvenska studenter som läser utomlands ökat kraftigt. Utskottethar erfarit att prövningen av ifrågavarande utländskautbildningar innebär ett mycket omfattande arbete förCSN. Utskottet utgår från att den kompetens på området som nufinns hos CSN utnyttjas av den nya myndigheten under ettuppbyggnadsskede. Det bör ankomma på de båda myndigheterna attkomma överens om formerna för sådant samarbete.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna /95:Ub46 yrkande 3, 1994/95:Ub48 yrkandena 2 och3, 1994/95:Ub49 yrkandena 2 och 3 samt 1994/95:Ub51 ochtillstyrker regeringens förslag beträffande överföring avuppgifter från CSN till den nya myndigheten.Regeringen anser det önskvärt att till samlacentrala myndighetsuppgifter som är till stöd för och främjaruniversitets och högskolors internationella kontakter samtrörlighet och utbyte för studenter, lärare och forskare. Sedanår 1984 pågår en verksamhet med ekvivalering av utländskahögskoleutbildningar. VHS fungerar också som svenskkontaktpunkt för vissa utbildningsprogram inom EU. Dessauppgifter bör övertas av . Regeringen föreslårockså att skall ansvara för informationen tillutlandet om svensk högre utbildning samt ha huvudansvaret förinformationen till svenska studenter om studier i utlandet. Förden senare uppgiften förutsätts och få ettgemensamt informationsuppdrag.I motion 1994/95:Ub620 (c), som väcktes och således innan propositionen lades fram,föreslås inrättande av ett fristående svenska och utländska utbildningar. Det behövs ettfristående institut som snabbt kan värdera både svenska ochutländska utbildningar, anser motionärerna. Institutet skallockså genom en faktabank kunna ge service åt olikautbildningsanordnare.Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringens förslagatt överföra uppgifter när det gäller godkännande av vissautländska utbildningar från CSN till . Avpropositionen framgår att den nya myndighetens uppgift ävenkommer att avse vad motionärerna förordar om uppgifter för ettfristående institut. Enligt utskottet fyller nuvarandeekvivaleringsverksamhet ett stort behov, främst för invandraresom kommer till med en avslutad universitetsutbildningoch som har svårigheter på arbetsmarknaden på grund av attarbetsgivare inte kan bedöma värdet av den aktuellautbildningen. Utskottet erinrar om de ovan redovisade uppdragentill att svara för information till utlandet omsvensk högre utbildning och för information till svenskastudenter om studier i utlandet.Med det anförda avstyrker utskottet motionen.Beträffande uppgifter i övrigt för den nya myndighetenpåtalas i motion 1994/95:Ub49 (fp) yrkande 4 att ekvivaleringav utländska examina bör vara en högt prioriterad uppgift fördet nya så att de problem som ibland uppståttmed långa väntetider kan elimineras. Vidare anförs i motion1994/95:Sf636 (mp) yrkande 8 att instrumenten för att jämförasvenska utbildningar med utländska bör vidareutvecklas. Det ärviktigt för att kunna tillvarata invandrarnas utländskautbildningar. Motionärerna anser det orimligt att invandraresom har utländsk utbildning ibland tvingas göra om helautbildningen. -- Det nya kanslersämbetet bör få i uppdrag attsammanställa en bruksanvisning för universitets- ochhögskoleutbildningar, enligt motion 1994/95:Ub905 (mp) yrkande19. Ett sådant informationsmaterial skulle kunna användas avstudenter inför studie- och yrkesval och av arbetsmarknaden somvägledning vid planering av personalbehov.Utskottet erinrar om vad som ovan anförts om att verksamhetenmed ekvivalering av utländska utbildningar fyller ett stortbehov främst för invandrare som kommer till med enavslutad universitetsutbildning. Utskottet vill också erinra omregeringens förslag om aspirantutbildning för arbetslösaakademiker, i första hand arbetslösa invandrare med akademiskutbildning, vilket utskottet har tillstyrkt i sitt betänkande1994/95:UbU15. Utskottet utgick från att utbildningen utformasflexibelt och med möjligheter att ta till vara deltagarnaskunskaper och erfarenheter.Vad gäller information till studenter och arbetsmarknadkommer, enligt regeringens förslag, dessa uppgifter att liggapå . Det blir alltså en uppgift förHögskoleverket att svara för information om högskolornassamlade utbildningsutbud till ledning för presumtiva studerande(prop. s. 25). Vidare föreslår regeringen att detinformationsuppdrag som VHS nu har och som innebär att svaraför allmän information i samhället om högskolan och dessverksamhet förs över till Högskoleverket.Med vad som anförts är enligt utskottets mening motionärernasförslag i huvudsak tillgodosedda. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1994/95:Ub49 yrkande 4, 1994/95:Ub905 yrkande 19 och1994/95:Sf636 yrkande 8.7. Genomförande av en ny organisationRegeringen föreslår godkänna att ett statligthelägt servicebolag med högskolorna som företrädare förstaten bildas enligt senare beslut av regeringen. I enskrivelse till regeringen har Svenska och Nya Högskolornas Rektorskonventhemställt att regeringen medger att serviceuppgifter förhögskolorna avseende samordnad antagning, upphandling, juridiskservice samt service i fråga om ADB och administrativutveckling får bedrivas i form av ett statligt helägtservicebolag (aktiebolag). Regeringen anser att en särskildutredare bör få i uppdrag att lägga fram de förslag som behövsför slutligt ställningstagande till det avrektorsorganisationerna föreslagna servicebolaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om statligtservicebolag.I avvaktan på att ett statligt servicebolag bildas bör,enligt regeringens förslag, Verket för högskoleservice vara enuppdragsmyndighet för medverkan vid antagning av studenter,upphandling, juridisk rådgivning samt administrativutveckling/ADB.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att Verket förhögskoleservice ombildas till en uppdragsmyndighet.Regeringen begär bemyndigande av att lägga nedVerket för högskoleservice så snart en överföring avverksamheterna till ett servicebolag kan ske.Utskottet föreslår att bemyndigar regeringen attbesluta om nedläggning av Verket för högskoleservice.När det gäller decentralisering och rationalisering avhögre utbildning och forskning förs förslag fram i motion1994/95:Ub50 (mp) yrkandena 1 och 2. Motionärerna anser attdecentraliseringen bör fullföljas. SUNET (det för högskolor ochuniversitet gemensamma kommunikationsnätet), pedagogisktutvecklingsarbete, fortbildning av lärare etc. bör få handhasav högskolorna själva eller av för dem gemensamma organ. Det ärviktigt, anför motionärerna, att det nya servicebolaget hållsöppet för insyn och att styrelsen sammansätts så att även småhögskolors och mindre högskoletäta regioners intressen beaktas.Enligt motionärerna bör en kommitté för rationalisering avhögre utbildning och forskning i tillsättas. Kommitténbör finna bättre former för kanalisering av forskningsmedel,rationalisering av universitetens tjänstestruktur,modernisering av fakultetsorganisationen etc.Utskottet vill understryka att de uppgifter som åvilarHögskoleverket skall vara sådana som -- utifrån gällandeprinciper för styrning av högskolesystemet -- är av nationelltintresse. När det gäller uppgifter som utgör service tillhögskolorna påpekar regeringen att möjligheterna till enrationellare hantering förbättras, om högskolorna själva tarett större ansvar för en gemensam serviceorganisation (prop. Det är med denna avsikt som verksamheten inom detplanerade servicebolaget kommer att bedrivas.SUNET är en nationell angelägenhet. Utskottet gör sammabedömning som regeringen, nämligen att den nuvarande ordningenmed en administrativ funktion vid en central myndighet börbibehållas till dess att formerna för en fastarehögskolesamverkan blivit klarlagda i sin helhet. Mot bakgrundav vad motionärerna anför om kanalisering av forskningsmedeloch modernisering av fakultetsorganisationen vill utskotteterinra om den nu beslutade översynen av strukturen förforskningsfinansieringen (dir. 1995:41).Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionen.Departementstillhörigheten för Sverigeslantbruksuniversitet och Skogs- och jordbrukets forskningsråduppmärksammas i två motioner. I motionerna 1994/95:Ub610 (m)yrkande 1 och 1994/95:Ub624 (fp) yrkande 24 föreslås riksdagensom sin mening ge regeringen till känna vad i motionernaanförts om departementstillhörighet för Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) och Skogs- och jordbruketsforskningsråd (). I den förra motionen betonas att detskulle vara till stor fördel för atttillhöra ansvarsområde; ytterligaresamordning av resurserna vid SLU:s anläggningar och berördauniversitet bör ske. I den senare motionen framförs att Skogs-och jordbrukets forskningsråd är en viktig faktor för att ökavårt vetande inom all miljöforskning och att detta kan vara ettskäl som talar för att det skall ingå i samma departement somandra forskningsråd.I utredningen om ett nytt högskoleverk (SOU 1994:153)påpekades (s. 31 f.) att omfattasav kvalitetsarbete och av delar av det arbetesom VHS gör på uppdrag av statsmakterna. Lärare viduniversitetet kan få stöd från Rådet för grundläggandehögskoleutbildning. köper tjänster avVHS på samma sätt som andra högskolor, och vissa av dess beslutkan överklagas hos medelsbehov behandlas i riksdagensutbildningsutskott. direkta anknytningtill jord- och skogsnäringarna har försvagats,och det har utvecklats till ett "miljö- ochnaturresursuniversitet" med kontaktytor åt åtskilliga håll,framhöll utredningen.Utskottet har i sitt betänkande 1994/95:UbU14 om anslag tillSveriges anfört att verksamheten vid SLU,enligt utskottets mening, skulle gagnas av att regeringenredovisar en samlad syn på den högre utbildningen ochforskningen gemensam för de båda departementen.Då det ankommer på regeringen att besluta omregeringskansliets organisation, avstyrker utskottetmotionärernas förslag om uttalande av i frågan.8. AnslagRegeringen föreslår att till anvisarett ramanslag på för /96.I motion 1994/95:Ub46 (kds) yrkandena 5 och 6 föreslås attriksdagen till skall anvisa 60 000 000 krmindre än vad regeringen föreslagit och i stället anvisa60 till Rådet för grundläggandehögskoleutbildning för /96. Motionärerna har isamma motion fört fram förslag om att Rådet för grundläggandehögskoleutbildning skall finnas kvar som självständigmyndighet.Utskottet, som i det föregående har tillstyrkt regeringensförslag till en förändrad central myndighetsstruktur påhögskoleområdet, föreslår att anvisar det avregeringen begärda anslagsbeloppet till ochavstyrker därmed motion 1994/95:Ub46 yrkandena 5 och 6.Regeringen föreslår att till Verket förhögskoleservice, uppdragsverksamhet, anvisar ett anslag på1 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Regeringen föreslår att till Rådet för forskning omuniversitet och högskolor anvisar ett reservationsanslag på12 /96.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.9. LagförslagenSom en följd av sina förslag om uppgifter för det nyinrättadeHögskoleverket föreslår regeringen vissa ändringar ihögskolelagen (1992:1434), i lagen (1993:792) om tillstånd attutfärda vissa examina samt i skollagen (1985:1100).Enligt nuvarande lydelse i högskolelagen föreskriverregeringen vilka examina som får avläggas vid högskolorna. Iexamensordningen, som är en bilaga till högskoleförordningen,anges vilka examina som högskolorna får utfärda. För varjeexamen anges vilka krav som skall uppfyllas för respektiveexamen samt vilka högskolor som har rätt att utfärda respektiveexamen. Om universitet och högskolor vill införa ytterligareexamina får de göra en framställning till regeringen.Regeringen beslutar efter att ha hört , somprövar de kvalitetsmässiga förutsättningarna. Regeringen taräven hänsyn till de ekonomiska förutsättningarna samt detnationella behovet av en utökad examensrätt.Regeringen föreslår att ärenden om tillämpningen avexamensordningen, dvs. om rätt för en offentlig högskola attutfärda en viss examen, skall avgöras av ianslutning till dess ansvar för utvärdering ochkvalitetsbedömning i allmänhet. I de fall en utvidgadexamensrätt har resursmässiga konsekvenser eller på annat sättpåverkar de av regeringen fastställda utbildningsuppdragenskall högskolan anmäla frågan hos regeringen inom ramen förbudgetprocessen. Högskolan bör dessförinnanunderställa frågan för den kvalitetsmässigaprövningen. Beslut om återkallelse av examensrätt kan bliaktuellt som ett resultat av uppföljnings- ochutvärderingsverksamheten. Beslut skall då fattas avHögskoleverket.Regeringen anför vidare att beslut om vilka examina som fåravläggas vid även ifortsättningen skall fattas av regeringen. Beslut om att förain nya examina i examensordningen bör också som fattasav regeringen.Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagna ändringeni 1 kap. 11 § högskolelagen innebärande att Högskoleverketbeslutar om vid vilka högskolor -- utom såvitt avser SLU --examina får avläggas.Prövning av enskilda utbildningsanordnares rätt att utfärdaexamen skall även fortsättningsvis underställas regeringen ienlighet med lagen om tillstånd att utfärda vissa examina.Beslut i dessa ärenden får nämligen ekonomiska konsekvenser somavser studenternas rätt till studiemedel. Den beredning som nuutförs av bör enligt regeringens förslag förasöver till . Detta fordrar ändringar i 6 och 7 §§i nämnda lag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Som ovan nämnts föreslår regeringen att skallsvara för verksamheten med ekvivalering av utländskahögskoleutbildningar. Enligt skollagen är VHS den myndighet somvärderar utländska lärares kompetens. Ett överförande av dennauppgift till kräver ändringar i 2 kap. 4 och 4 a§§ skollagen. I övrigt föreslås ett par ändringar avredaktionell art.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändring avskollagen. beträffande avslag på propositionenatt avslår motion 1994/95:Ub47 yrkandena 1 och 2,res. 1 (m)2. beträffande inrättande av en ny myndighetatt med bifall till regeringens förslag i denna deloch med avslag på motionerna 1994/95:Ub607 och 1994/95:Ub624yrkande 27 godkänner att ett högskoleverk inrättas den 1 juli1995,3. beträffande den nya myndighetens ställningatt avslår motion 1994/95:Ub46 yrkande 1,4. beträffande Rådet för grundläggande högskoleutbildningatt med bifall till regeringens förslag i denna deloch med avslag på motionerna 1994/95:Ub46 yrkande 4,1994/95:Ub47 yrkande 3, 1994/95:Ub48 yrkande 1, 1994/95:Ub49yrkande 1, 1994/95:Ub624 yrkande 7 och 1994/95:Ub696 yrkande 10godkänner att Rådet för grundläggande högskoleutbildning läggsned med utgången av ,res. 2 (m, c, fp, kds)5. beträffande och dess verksamhetatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1994/95:46 yrkande 2 godkänner attKanslersämbetet läggs ned med utgången av ,res. 3 (kds)6. beträffande överföring av uppgifter från till den nya myndighetenatt med avslag på motionerna 1994/95:Ub46 yrkande3, 1994/95:Ub 48 yrkandena 2 och 3, 1994/95:Ub49 yrkandena 2och 3 samt 1994/95:Ub51 godkänner vad regeringen har anfört,res. 4 (c, fp, kds)7. beträffande av svenska ochutländska utbildningaratt avslår motion 1994/95:Ub620,8. beträffande uppgifter i övrigt för den nya myndighetenatt med avslag på motionerna 1994/95:Ub49 yrkande4, 1994/95:Ub905 yrkande 19 och 1994/95:Sf636 yrkande 8godkänner vad regeringen har anfört,9. beträffande servicebolagatt med bifall till regeringens förslag godkänneratt ett statligt helägt servicebolag med högskolorna somföreträdare för staten bildas enligt senare beslut avregeringen,10. beträffande uppdragsmyndighetatt med bifall till regeringens förslag godkänneratt Verket för högskoleservice ombildas till enuppdragsmyndighet,11. beträffande bemyndigandeatt med bifall till regeringens förslag bemyndigarregeringen att besluta om nedläggning av Verket förhögskoleservice,12. beträffande decentralisering och rationalisering avhögre utbildning och forskningatt avslår motion 1994/95:Ub50,res. 5 (mp)13. beträffande departementstillhörighet för Sverigeslantbruksuniversitet m.m.att avslår motionerna 1994/95:Ub610 yrkande 1 och1994/95:Ub624 yrkande 24,res. 6 (m, fp) - motiv.14. beträffande anslagsbeloppet under Högskoleverketatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1994/95:Ub46 yrkandena 5 och 6 tillHögskoleverket för /96 under åttondehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,res. 7 (m, c, fp, kds) - villk. 215. beträffande anslagsbeloppet under Verket förhögskoleservice, uppdragsverksamhetatt med bifall till regeringens förslag tillVerket för högskoleservice, uppdragsverksamhet /96 under åttonde huvudtiteln anvisar ett anslagpå ,16. beträffande anslagsbeloppet under Rådet för forskningom universitet och högskoloratt med bifall till regeringens förslag tillRådet för forskning om universitet och högskolor /96 under åttonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,17. beträffande lagförslagenatt med bifall till regeringens förslag delsantar förslaget till lag om ändring i högskolelagen(1992:1434), dels antar förslaget till lag om ändring ilagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina,dels antar förslaget till lag om ändring i skollagen(1985:1100).Stockholm den 11 maj 1995På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit:Jan (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochConny (). Avslag på propositionen (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet som" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Utskottet avstyrker regeringens förslag till ett nyttcentralt högskoleverk. Ett sådant står inte i överensstämmelsemed den fortsatta frigörelse av universitet och högskolor somenligt utskottets mening bör vara vägledande förmyndighetsorganisationen inom universitets- ochhögskoleområdet.I stället bör regeringen återkomma med ett nytt förslag. Idetta bör med sin fokusering på kvalitetsfrågorsvara för statens huvudåtagande på myndighetsområdet. Ämbetetskall svara för en kontinuerlig uppföljning ochkvalitetsvärdering av universitetens och högskolornasutbildningsutbud. Alla andra myndighetsuppgifter böruniversiteten och högskolorna individuellt eller tillsammans haansvaret för. VHS kan gradvis avvecklas.Någon ändring beträffande Rådet för grundläggande utbildningbör enligt utskottet inte heller komma i fråga.Sammanfattningsvis anser utskottet att bör avslåpropositionen. bör därjämte som sin mening geregeringen till känna vad utskottet har anfört om ett nyttförslag till myndighetsorganisation på högskoleområdet.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda attriksdagen med bifall till motion 1994/95:Ub47 yrkandena 1 och 2samt med avslag på propositionen dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört om ett nyttförslag till myndighetsorganisation på högskoleområdet, delsanvisar ett reservationsanslag på tillKanslersämbetet, ett ramanslag på till Verketför högskoleservice, ett ramanslag på , ett reservationsanslag på64 till Rådet för grundläggandehögskoleutbildning samt ett reservationsanslag på12 till Rådet för forskning om universitet ochhögskolor.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motion 1994/95:Ub47 yrkandena 1och 2 samt med avslag på propositionen dels som sin meningger regeringen till känna vad utskottet har anfört om förslagtill ny myndighetsorganisation på högskoleområdet, delstill för /96 under åttondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,dels till Verket för högskoleservice för budgetåret1995/96 under åttonde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på111 , dels till förhögskolan för /96 under åttonde huvudtitelnanvisar ett ramanslag på , dels till Rådetför grundläggande högskoleutbildning för /96under åttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på64 , dels till Rådet för forskning omuniversitet och högskolor för /96 underåttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på12 ,2. Rådet för grundläggande högskoleutbildning (mom. 4)(), (), (), UlfMelin (m), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Utskottet delar" och på s. 10 slutar med "yrkande10 avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning om vikten av att främja dengrundläggande utbildningens kvalitet och pedagogiska förnyelsesom motionärerna framför. Rådet för grundläggandehögskoleutbildning har utvecklat och förnyat det pedagogiskaarbetet inom högskolan. Det har stimulerat den pedagogiskaförnyelsen och medverkat till att höja grundutbildningensstatus bl.a. genom att duktiga lärare genom rådet kan attraheraresurser till institutionerna. Det är därför viktigt, anserutskottet, att den självständiga verksamhet som rådet bedriverkan behållas.