bet · GI01UbU8 · 1995-03-09 00:00:00 — Utskottet avstyrker tolv motionsyrkanden från allmännamotionstiden med förslag om ändringar i nu gällanderiksdagsbeslut om nytt betygssystem för . Utskottetanser att skall stå fast vid sitt ställningstagandeför drygt sedan om betygssystemets utformning.I fem reservationer föreslår m, c, fp och kds -- var för sigeller i olika kombinationer -- uttalanden av riksdagenbeträffande utvecklingssamtalen, nationella prov, individuelltuppföljningsprogram och omdöme i slutbetyget. Vänsterpartietförordar i två reservationer en utredning om betygsfri skolaresp. frihet från avgifter vid särskild prövning för att höjaeller komplettera betyg. 1994/95:Ub304 av m.fl. (c) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag i enlighet medvad i motionen anförts om skriftligt omdöme.1994/95:Ub310 av m.fl. (v) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elevers möjlighet att utan avgiftkomplettera eller höja redan satta betyg.1994/95:Ub339 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingssamtal i struktureradeformer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omdömen för elever som inte kan gesavgångsbetyg i årskurs 9,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatoriska nationella prov iårskurs 5,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett individuellt uppföljningsprogramför elever som inte nått de angivna kunskapsnivåerna i årskurs5.1994/95:Ub342 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjlighet till dispens från kraven på betygi grundskolan.1994/95:Ub364 av m.fl. (v) vari yrkas7. att hos regeringen begär en utredning om enbetygsfri skola enligt vad i motionen anförts.1994/95:Ub368 av m.fl. (kds) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sexgradigt betygssystem fr.o.m.årskurs 7,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den avlämnande skolan skall haskyldighet att utarbeta ett skriftligt omdöme för elever sominte uppnått fastställd kravnivå i ett ämne när han/hon lämnargrundskolan.1994/95:Ub901 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av betyg för elever medskolsvårigheter,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nationella prov och uppföljning avstudieresultaten. godkände -- med vissa förändringar-- de riktlinjer för ett mål- och kunskapsrelateratbetygssystem för det obligatoriska skolväsendet som dendåvarande regeringen hade lagt fram (prop. 1992/93:220, bet.1993/94:UbU1, rskr. följande år föreslog den dånytillträdda regeringen ändringar i det beslutet, vilkagodkändes av (prop. 1994/95:85, bet. UbU6, rskr.136). Det nu gällande riksdagsbeslutet innebär i sina huvuddragatt betyg skall sättas fr.o.m. höstterminen i årskurs 8 i entregradig skala: Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket välgodkänd (MVG). Om en elev inte når upp till kursplanens kravför godkänd nivå, får han eller hon inget betyg i ämnet.Riksdagen slog än en gång fast att utvecklingssamtalen skallvara den viktigaste formen för kontakterna mellan skolan ochhemmet.Under den allmänna motionstiden innevarande har ettantal motioner väckts med yrkanden om vissa förändringar i detsenaste, nu gällande riksdagsbeslutet, vilka utskottet i detföljande tar ställning till.Vänsterpartiet återkommer i motion 1994/95:Ub364 yrkande 7till sitt förslag att en parlamentarisk utredning skalltillsättas om konsekvenserna av en helt betygsfri skola.Motionärerna anför utförligt en rad argument mot användningenav betyg i skolan och menar att framtidens elever inte behöverbetyg för att utvecklas, erhålla kunskaper och en bredkompetens. I stället krävs en skola som tar eleverserfarenheter och färdigheter på allvar utan att försöka fångain dem i redan färdiga mallar.Det är enligt motion 1994/95:Ub342 (s) uppenbart att betygenlätt styr undervisningens inriktning och begränsar elevernasvilja att själva söka kunskap. Det är därför angeläget att manmed stor ödmjukhet följer erfarenheterna också av det nyabetygssystemet. Motionärerna ser en allvarlig begränsning i detabsoluta kravet på att det skall ges betyg och föreslårmöjlighet till dispens för försök med en betygsfrigrundskola.Utskottet anförde vid sin behandling tidigare underinnevarande av det då aktuella yrkandet frånVänsterpartiet bl.a. att varje betygssystem oavsettutformningen påverkar arbetet i skolan. Efter ett flertalutredningar och remissomgångar kunde man, menade utskottet,konstatera att det perfekta betygssystemet sannolikt intefinns. Utskottet ansåg emellertid att det finns behov av ettnationellt betygssystem för att ge eleverna intyg på uppnåddakunskaper efter genomgången grundskoleutbildning. Betygenspelar också en viss roll som instrument för urval tillgymnasieskolan, fastslogs det.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. I nuförevarande sammanhang och med anledning av vad i motion1994/95:Ub342 anförs om att man bör följa erfarenheterna av detnya betygssystemet vill utskottet erinra om den kommitté somregeringen står i begrepp att tillsätta om skolans inre arbete(jfr prop. 1994/95:100 bil. 9 s. 26). Det bör enligt utskottetinte uteslutas att denna kommitté i sitt arbete följererfarenheterna av ett mål- och kursrelaterat betygssystem ochiakttar de förändringar i skolmiljön som blir följden av detnya betygssystemets införande. Utskottet vill även tillägga attSkolverket inom ramen för sin reguljära uppföljningsverksamhetkan förväntas uppmärksamma pedagogiska och andra konsekvenserav det nya betygssystemet.Riksdagen bör med hänvisning till det anförda avslåmotionerna 1994/95:Ub342 och 1994/95:Ub364 yrkande 7.Antalet betygssteg och betygstillfällen tas upp i motion1994/95:Ub368 (kds) yrkande 13, där det föreslås attbetygsskalan skall omfatta sex steg och att betyg skall gesfr.o.m. Motionärerna anför att det inte får vara förglest mellan betygsstegen, om betygssystemet skall medverkatill att motivera eleven till att försöka nå nästa steg.Informationen, som betygen skall ge, blir också bristfällig, omantalet steg är alltför litet. Inom ramen för ett mer allmänthållet yrkande om betydelsen av betyg för elever medskolsvårigheter anförs i motion 1994/95:Ub901 (m) yrkande 2 attbetygen genom det minskade antalet steg blir sämre när detgäller att informera om elevens kunskaper och som pedagogisktverktyg.Som framgår av det föregående har tidigare underinnevarande på förslag av den nuvarande regeringenbeslutat att betyg skall sättas fr.o.m. höstterminen i årskurs8 och att betygsskalan skall vara tregradig. Vid sitttillstyrkande av regeringens förslag (bet. 1994/95:UbU6 s. 8)ansåg utskottet att det inte fanns bärande skäl för att igrundskolan såvitt avser godkäntnivån och nivåerna ovanför haett större antal betygssteg än de tre som ett årtidigare hade beslutat för gymnasieskolan. Utskottet vidhållersin uppfattning och föreslår att skall hålla fast vidsitt tidigare ställningstagande såvitt avser antalet betygsstegoch betygstillfällen. Med hänvisning härtill avstyrks de bådanu förevarande motionsyrkandena.I motion 1994/95:Ub339 (m) yrkande 2 begärs etttillkännagivande av om vad motionärerna har anfört omutvecklingssamtal i strukturerade former. Skolor, som iutvecklingsarbetet kring samtalen mellan hem och skola finneratt de vill ge skriftlig information, skall inte anses hindradefrån att göra så. Motionärerna hänvisar tillutvecklingssamtalen inom arbetslivet med de noteringar somsamtalen leder fram till. De anser det önskvärt med en liknandeutveckling i skolan.Utskottet uppehöll sig utförligt vid den nya ordningen medutvecklingssamtal, när utskottet tidigare under innevaranderiksmöte behandlade regeringens förslag om ändringar iriksdagsbeslutet om nytt betygssystem. Av vad utskottet dåanförde framgår att samtalen skall vara förberedda mycketnoggrant och att de skall vara väl strukturerade. På utskottetsinitiativ gav regeringen som sin mening till kännaatt utvecklingssamtalen i de fall det visat sig att en elev harproblem av något slag bör mynna ut i ett åtgärdsprogram, varskaraktär utskottet närmare utvecklade. Utskottet fann detnaturligt att det skriftligen anges vad åtgärdsprogrammetinnehåller, såsom en bekräftelse på vad man är överens om ifråga om ömsesidiga åtaganden från hemmets och skolans sida(bet. 1994/95:UbU6 s. 5 f.). Det finns skäl att liksom vidbehandlingen av regeringens förslag även i det härsammanhanget erinra om att regeringen i den då aktuellapropositionen åberopade att den tidigare regeringen hadeuppdragit åt att -- med utgångspunkt iriksdagens beslut om utvecklingssamtal -- på lämpligt sättinitiera och stödja utvecklingsarbete i skolan med att förnyakontaktformerna mellan skola och hem.Utskottet, som sålunda hänvisar till sin tidigare utförligabehandling av utvecklingssamtalen, kan intefinna annat än att förevarande yrkande är tillgodosett med vadriksdagen har beslutat. Med anledning härav bör detavslås.Med ändring av det inledningsvis nämnda riksdagsbeslutet idecember 1993 har tidigare under innevarande riksmötebeslutat att nationella prov i ämnena svenska, engelska ochmatematik skall vara obligatoriska endast i årskurs 9.Enligt motionerna 1994/95::Ub339 (m) yrkande 4 och1994/95:Ub901 (m) yrkande 18 är det olyckligt att dettidigare beslutet om nationella prov även i årskurs 5 revs upp.I den förra motionen anförs att det finns flera skäl att ägnastörre intresse åt undervisningens resultat samt att elever ochföräldrar skall ha rätt till information om den enskildeelevens prestation. Den senare motionens yrkande innefattar ettförslag att regeringen skall återkomma med en redovisning avhur den nationella uppföljningen av studieresultaten skallgenomföras, så att eventuella beslut kan fattas i syfte att nåkursplanernas mål.Utskottet finner inte anledning att ändra sin uppfattningfrån att nationella prov skall vara obligatoriskaendast i slutet av årskurs 9. Även den här gången hänvisarutskottet till att det skall finnas tillgång till nationellaprov i svenska, engelska och matematik för årskurs 5 för attlärarna skall kunna se om eleverna har nått kravnivån i denårskursen. Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna när det gäller nödvändigheten av attundervisningen utvärderas. På lokal nivå bör detta kunnatillgodoses genom den nu nämnda tillgången till prov. Det börtilläggas att arbete med ett nationellt provsystemsyftar till att bibehålla en likvärdig utbildning i hela riketoch möjliggöra en mätning av kvalitet och kunskaper såväl i detoffentliga skolväsendet som i fristående skolor.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna inu berörda delar.För elever som inte har nått de mål för årskurs 5 somkursplanerna anger skall enligt motion 1994/95:Ub339 (m) ettindividuellt uppföljningsprogram göras upp av hem och skolatillsammans. Ett sådant program skall dels innehålla planer förskolans extra insatser, dels ange hur eleven och hemmet skallarbeta för att skolarbetet skall utvecklas positivt (yrkande5).Utskottet har i det föregående haft anledning att erinra omden ordning med åtgärdsprogram för elever med problem av någotslag som på utskottets förslag har beslutat tidigareunder innevarande . Åtgärdsprogrammet skall iförekommande fall vara resultatet av utvecklingssamtal. Av vadutskottet då anförde framgår att programmet bör utarbetas avskola, elev och föräldrar tillsammans och utgå från elevensbehov. Det skall av programmet framgå vad det är man vill sökaåstadkomma. beslut om utvecklingssamtal innebär attskolan regelbundet skall informeraelev och föräldrar om elevens skolgång. I de fall man lokaltbeslutar att nyttja centralt tillhandahållna ämnesprov iårskurs 5 ger utvecklingssamtalen efter ett sådant genomgångetprov självfallet mycket viktig information om elevens situationoch en naturlig grund för ett eventuellt åtgärdsprogram. uppfattning ligger denna ordning helt i linje medmotionärernas yrkande om uppföljningsprogram. Med hänvisninghärtill bör yrkandet avslås av riksdagen.I tre motioner förs fram förslag till ändringar i riksdagensbeslut om rätt för elev att i slutbetyget få ett omdöme iämne där eleven inte har erhållit betyg på grund av att haneller hon inte lyckats uppnå kursplanens kravnivå. Enligtmotion 1994/95:Ub339 (m) yrkande 3 skall skolorna vara skyldigaatt utarbeta ett omdöme i varje ämne där en elev inte gesbetyg. Ett väl genomarbetat omdöme från är av storbetydelse för den gymnasieskola som direkt eller efter en tidskall utarbeta ett individuellt program tillsammans med eleven.Även i motionerna 1994/95:Ub304 (c) yrkande 5 och 1994/95:Ub368(kds) yrkande 14 förordas en liknande skyldighet för denavlämnande skolan. Emellertid skall enligt den förra motionenskolan dock inte lämna sådant omdöme, om eleven inte önskar fådet. I den senare motionen anförs att det är viktigt attdokumentationen finns tillgänglig, om den skulle efterfrågas aveleven vid ett senare tillfälle.Utskottet anser inte att skall ändra sitt beslutsistlidna december i vad gäller elevs möjlighet till omdöme islutbetyget, när denne inte erhållit betyg i ämne. Därmedavstyrker utskottet bifall till förevarande motionsyrkanden.Vänsterpartiet återkommer i motion 1994/95:Ub310 även tillfrågan om avgifter vid komplettering. bör,föreslås det i motionen, som sin mening ge regeringen tillkänna vad motionärerna anfört om elevers möjlighet att utanavgift komplettera eller höja redan satta betyg. Alla eleverskall ha samma möjligheter att komplettera och förbättra sinabetyg oavsett föräldrarnas ekonomiska ställning.Med anledning av ett yrkande från harriksdagen tidigare under innevarande begärt attregeringen skall föranstalta om sådana ändringar i berördaförfattningar att avgift för sådan prövning som avser s.k.behörighetskomplettering i inte skall kunna tas ut.När det gäller s.k. konkurrenskomplettering (höjning avvisst/vissa betyg) ville inte utskottet förorda centralabestämmelser om att sådan prövning skall vara kostnadsfri.Riksdagen borde kunna utgå från att sådana avgifter är skäliga.Till skillnad från det aktuella yrkandet tarförevarande yrkande sikte på hela ungdomsskolan. Frågan omavgifter för särskilt anordnad prövning har därmed fått enstörre räckvidd.Utskottet har erfarit att man inom förnärvarande ser över nu gällande ordning för särskild prövningsåvitt avser gymnasieskolan och att förslag bereds inomregeringskansliet. Även frågan om frihet från avgift vid s.k.konkurrenskomplettering i är föremål föröverväganden. Mot bakgrund härav föreslår utskottet attriksdagen i avvaktan på förslag från regeringen nu avslårmotion 1994/95:Ub310. beträffande betygsfri skolaatt avslår motionerna 1994/95:Ub342 och1994/95:Ub364 yrkande 7,res. 1 (v)2. beträffande antalet betygssteg och betygstillfällenatt avslår motionerna 1994/95:Ub368 yrkande 13 och1994/95:Ub901 yrkande 2,3. beträffande utvecklingssamtalenatt avslår motion 1994/95:Ub339 yrkande 2,res. 2 (m)4. beträffande nationella provatt avslår motionerna 1994/95:Ub339 yrkande 4 och1994/95:Ub901 yrkande 18,res. 3 (m)5. beträffande individuellt uppföljningsprogramatt avslår motion 1994/95:Ub339 yrkande 5,res. 4 (m, kds)6. beträffande omdöme i slutbetygetatt avslår motionerna 1994/95:Ub304 yrkande 5,1994/95:Ub339 yrkande 3 och 1994/95:Ub368 yrkande 14,res. 5 (m)res. 6 (c, fp, kds)7. beträffande avgifter vid kompletteringatt avslår motion 1994/95:Ub310.res. 7 (v)den 9 mars 1995På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit:Jan (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),()ochConny (). Betygsfri skola (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar med "Utskottet anförde" och slutar med "yrkande 7" bortha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till de invändningar mot förekomstenav betyg i skolan som anförs i partimotion ochtillstyrker därmed yrkandet i motionen om en parlamentariskutredning om konsekvenserna av en helt betygsfri skola. Det ärnämligen viktigt att försöka förutsäga de behov och nyasituationer som kan uppstå och därmed kunna möta enny tids krav på utbildning och antagning till högre studier.När det gäller motion 1994/95:Ub342 delar utskottetmotionärernas skepsis -- som utskottet har uppfattat det -- motförekomsten av betyg i , men är dock inte berett atttillstyrka förslaget om försöksverksamhet. Det kan inteuteslutas att sådan verksamhet medför problem vid urval tillutbildningar i gymnasieskolan med begränsat antal platser.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande betygsfri skolaatt med bifall till motion 1994/95:Ub364 yrkande 7och med avslag på motion 1994/95:Ub342 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,2. Utvecklingssamtalen (mom. 3), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Utskottet uppehöll" och slutar med "det avslås"bort ha följande lydelse:Utskottet tillstyrker förslaget i motionen om ett uttalandeav om utvecklingssamtalen. Det är -- vilketunderstryks av motionärerna -- viktigt att man iutvecklingsarbetet kring samtalen ute i skolorna känner sigoförhindrad att ge skriftlig information i anslutning tillutvecklingssamtalen. För att nå de långsiktigt viktiganationella målen för skolan är det nödvändigt att varje elevkontinuerligt informeras om hur läraren bedömer att elevensarbete fortskrider. En kontinuerlig uppföljning av elevensarbete sker självfallet i samband med de väl struktureradeutvecklingssamtal som skall genomföras. Liksom motionärernavill utskottet hänvisa till utvecklingssamtalen i arbetslivet,vilka ofta bygger på en genomtänkt struktur och efter vilkabåda parter kan ta med sig de noteringar som samtalet lett framtill.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:3. beträffande utvecklingssamtalenatt med bifall till motion 1994/95:Ub339 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,3. Nationella prov (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar med "Utskottet finner" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att större intressemåste ägnas åt undervisningens resultat. Elever och föräldrarhar rätt att få säker information härom. För att möjliggöradetta måste skolan förfoga över sådana instrument att klarabesked kan ges. Utskottet instämmer sålunda i motionärernasförslag att nationella prov i svenska, engelska och matematikskall vara obligatoriska i årskurs 5. De enskilda skolornasresultat skall vara offentliga. Därmed skapas ett gedigetunderlag för diskussion om undervisningens kvalitet ochstudieresultat. Vidare bör regeringen i enlighet med vad somförordas i motion 1994/95:Ub901 återkomma till med enredovisning av hur den nationella uppföljningen avstudieresultat skall genomföras.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna1994/95:Ub339 yrkande 4 och 1994/95:Ub901 yrkande 18.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:4. beträffande nationella provatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub339yrkande 4 och 1994/95:Ub901 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,4. Individuellt uppföljningsprogram (mom. 5), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar med "Utskottet har" och slutar med "av " bortha följande lydelse:Utskottet tillstyrker förslaget i motionen att ett särskiltuppföljningsprogram skall göras upp av hem och skolatillsammans för de elever som i årskurs 5 inte har nått framtill de mål som anges i kursplanerna. Programmet skallinnehålla planer för skolans extra insatser och ange hur elevenoch hemmet skall arbeta för att skolarbetet skall utvecklaspositivt.Vad utskottet nu har anfört bör med bifall tillyrkande 5 i motion 1994/95:Ub339 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:5. beträffande individuellt uppföljningsprogramatt med bifall till motion 1994/95:Ub339 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,5. Omdöme i slutbetyget (mom. 6), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Utskottet anser" och slutar med "förevarandemotionsyrkanden" bort ha följande lydelse:Utskottet föreslår att med ändring av sitt beslutfrån skall besluta att skolorna skall vara skyldigaatt utarbeta ett omdöme i varje ämne där en elev inte har fåttnågot betyg. Utskottet anser att det är skolans uppgift attaktivt redovisa sin bedömning av elevens studieresultat iförhållande till undervisningens mål. Ett sådant ansvarmarkerar den betydelse som måste läggas vid att eftersträvabästa möjliga studieresultat för varje elev, med det är ocksåen markering av skolans skyldighet att i varje enskilt fallnoga redovisa sina skäl till varför betyg inte getts. Ävenannat som har betydelse för elevens fortsatta skolgång bör däranges. För den gymnasieskola som direkt eller efter en tidskall utarbeta ett individuellt program tillsammans med elevenär det av stor betydelse att ett väl genomarbetat omdöme frångrundskolan finns tillgängligt.Vad utskottet anfört om omdöme i slutbetyget bör riksdagenmed bifall till motion 1994/95:Ub339 yrkande 3 och medanledning av motionerna 1994/95:Ub304 yrkande 5 och1994/95:Ub368 yrkande 14 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:6. beträffande omdöme i slutbetygetatt med bifall till motion 1994/95:Ub339 yrkande 3och med anledning av motionerna 1994/95:Ub304 yrkande 5 och1994/95:Ub368 yrkande 14 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört,6. Omdöme i slutbetyget (mom. 6)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Utskottet anser" och slutar med "förevarandemotionsyrkanden" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad som förordas i de nuförevarande motionerna att den avlämnande skall haskyldighet utarbeta ett skriftligt omdöme för de elever sominte har nått upp till kravnivån för årskurs 9. Om elev inteönskar erhålla ett sådant omdöme, skall det emellertid intelämnas ut till denne. Omdömet skall sålunda inte anges påbetygsdokumentet, men finnas tillgängligt på skolan.Vad utskottet har anfört om omdöme för elev som i årskurs 9inte har fått betyg i ämne där han eller hon inte nått upp tillkravnivån för betyget godkänd bör med anledning avförevarande motioner som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:6. beträffande omdöme i slutbetygetatt med anledning av motionerna 1994/95:Ub304yrkande 5, 1994/95:Ub339 yrkande 3 och 1994/95:Ub368 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,7. Avgifter vid komplettering (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Utskottet har" och slutar med "motion1994/95:Ub310" bort ha följande lydelse:Utskottet noterar att det enligt motionen varierar mellankommunerna när det gäller avgifter för särskild prövning förkomplettering av betyg. Utskottet instämmer i vad motionärernaanför om att detta är orättvist. Skolan bör uppmuntra elevernatill att fördjupa sina kunskaper och till att fortsätta sinastudier. Elevernas ambitioner i detta avseende skall ses somnågot positivt. Vidare bör alla elever ha samma möjligheter attkomplettera och förbättra sina betyg oavsett föräldrarnasekonomiska ställning. Utskottet har erfarit att det inomregeringskansliet görs överväganden beträffande de avgifter somnu är i fråga. Regeringen bör enligt utskottet föranstalta omsådana ändringar i berörda författningar att alla elever fårmöjlighet att utan avgift komplettera eller höja redan sattabetyg. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.