bet · GI01FiU10 · 1995-02-23 00:00:00 — Den ekonomiska politiken och budgetregleringen m.m.(prop. 1994/95:100 bil. I detta betänkande behandlar utskottet förslagen till riktlinjer för denekonomiska politiken och budgetpolitiken.Sammanlagt har 34 reservationer och 2 särskilda yttranden avgivits på depunkter som anges i betänkandets innehållsförteckning. När det gällerinriktningen av den ekonomiska politiken har företrädarna i utskottet förModeraterna, avgivit en gemensamreservation.OECD-länderna har definitivt lämnat 1990-talets första lågkonjunktur bakomsig. I ökar tillväxten och väntas något överstiga . Förflertalet länder inom OECD-området har utvecklingen emellertid inneburit går in i högkonjunkturen med en extremt hög statlig skuldsättning.Den svenska ekonomin kännetecknas av att exporten fortsätter att ökakraftigt. sker en påtaglig ökning av antalet sysselsatta och dåfrämst i industrisektorn. Återhämtningen av ekonomin hålls emellertid tillbakaav den alltjämt snabbt växande statsskulden. Det forsatt höga ränteläget bidrartill att hemmamarknaden utvecklas svagt. Näringslivets investeringarförutses dock öka kraftigt. Den samlade produktionen väntas öka med drygt2,och med nära 3 %.På grund av de senaste årens kraftiga försämringar av de offentligafinanserna har vi i tvingats att helt inrikta finanspolitiken moten stabilisering av statsskulden. måste finanspolitiken utformas såatt fördelningspolitiken och åtgärderna för att minska arbetslösheten får ökadtyngd. Enligt utskottets mening har de i finansplanen föreslagna åtgärderna ensådan inriktning.Penningpolitikens uppgift är att värna prisstabiliteten. Som utskottetser det kommer omläggningen av finanspolitiken att ge ett ökat förtroende förden ekonomiska politiken och därmed förutsättningar för en starkare växelkursoch lägre räntor. Utskottet konstaterar också att arbetsmarknads- ochnäringspolitiken nu ges en sådan utformning att politikens olika medel aktivtmedverkar till att undanröja de flaskhalsar, som kan uppträda i den nuuppåtgående konjunkturen. Därigenom kan inflationstendenserna hållas tillbaka.Utskottet framhåller särskilt i betänkandet att lönebildningen kommer attfå en avgörande betydelse för att den i finanansplanen föreslagna inriktningenav den ekonomiska politiken skall nå framgång. Arbetsmarknadens parter har ettstort ansvar för möjligheterna att nå framgång. Om lönerna genom parternasförsorg länkas in i en strategi för tillväxt innebär detta minskadinflationsrisk och förbättrade offentliga finanser. Detta skulle starkt bidratill lägre räntor, högre investeringar och en större uthålligsysselsättningsökning.På bara har statsskulden fördubblats och väntas i slutet av dettabudgetår uppgå till , motsvarande av BNP.Den exceptionellt snabba skuldökningen, som torde sakna motstycke i , har lett till att statsskuldräntorna svällt med ett beloppsom är lika stort som statens samlade stöd till barnfamiljer, inkl.föräldraförsäkringen.I betänkandet biträder finansutskottet regeringens förslag till inriktning avbudgetpolitiken. Skall arbetet med att sanera statsfinanserna vinna respekthos allmänheten måste åtgärderna ges en sådan inriktning att bördornasfördelning framstår som rättvis genom att alla får bidra efter förmåga. Dettamåste vara en viktig utgångspunkt om saneringsarbetet skall kunna få den bredafolkliga uppslutning som krävs för att man framgångsrikt skall kunna komma tillrätta med problemen.Utskottet delar regeringens uppfattning att man i första hand skall värna omgrundläggande offentliga verksamheter som barnomsorg, utbildning, hälso- ochsjukvård samt äldreomsorg. Det innebär med nödvändighet att besparingarna istor utsträckning måste inriktas mot transfereringar till hushåll. Besparingarmåste emellertid även fortsättningsvis göras i statlig konsumtion.Utskottet har inte heller något att erinra mot den föreslagna omfattningen pådet besparingsprogram som redovisas i finansplanen, framtill år 1998.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1994/95:100 (budgetpropositionen), i vad avser bilaga 1Finansplanen, yrkandena 1--3 och 5,dels följande under allmänna motionstiden väckta motioner:1994/95:Fi201 av m.fl. (m),1994/95:Fi202 av och (),1994/95:Fi203 av m.fl. (kds),1994/95:Fi204 av m.fl. (s),1994/95:Fi205 av m.fl. (v),1994/95:Fi206 av och (),1994/95:Fi207 av (), i vad avser yrkandena 1, 2, 4 och 5,1994/95:Fi208 av (), i vad avser yrkande 1,1994/95:Fi209 av m.fl. (v),1994/95:Fi210 av m.fl. (m),1994/95:Fi211 av m.fl. (fp), i vad avser yrkandena 1--4 och8,1994/95:Fi212 av m.fl. (mp), i vad avser yrkandena 1--4, 6, 9och 25,1994/95:Fi214 av m.fl. (s),1994/95:Fi215 av m.fl. (s),1994/95:Fi216 av m.fl. (kds), i vad avser yrkandena 1--5,1994/95:Fi218 av m.fl. (v), i vad avser yrkandena 1--4,1994/95:Fi219 av m.fl. (c), i vad avser yrkandena 1--5 och 16,1994/95:Fi412 av och (),1994/95:Fi507 av och (),1994/95:Fi508 av m.fl. (s),1994/95:Fi603 av Per och (),1994/95:A201 av m.fl. (mp), i vad avser yrkande 2,1994/95:A807 av m.fl. (c), i vad avser yrkande 1,1994/95:K224 av m.fl. (kds), i vad avser yrkandena 7 och 8,1994/95:Kr414 av och (), i vad avser yrkande 10,1994/95:Sk623 av (), i vad avser yrkande 2,1994/95:So623 av m.fl. (kds), i vad avser yrkande 8 och1994/95:U502 av m.fl. (mp), i vad avser yrkandena 7 och8. I proposition 1994/95:100 (budgetpropositionen) föreslår regeringen ibilaga 1 Finansplanen () att riksdagen1. godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som regeringen har förordat i propositionen,2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som regeringen har förordat i propositionen,3. att godkänner riktlinjerna för budgetering ochredovisning av statens verksamhet i enlighet med vad regeringenhar förordat (Ekonomisk styrning av statlig verksamhet, avsnitt2.1),5. att bemyndigar regeringen att för budgetåret1995/96 besluta om lån i till investeringar imyndigheters anläggningstillgångar för förvaltningsändamålintill ett sammanlagt belopp av 12 (Budgetförslaget och statensekonomiska ställning, avsnitt 6.1). 1994/95:Fi201 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att offentliggöra IMF:s årligasammanfattande synpunkter.1994/95:Fi202 av och ()vari yrkas1. att hos regeringen begär att en expertutredningtillsätts för att granska olika tekniska utformningar av bl.a.friktionsavgifter som medel att öka trögheten på marknaden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det demokratiska underskott som uppstårdå valutamarknaden inte omgärdas av spelregler,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall verka inom EU för attmöjlighet skall ges för stater att införa tröghetsskapandeåtgärder för kapitalflöden mellan unionens medlemmar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall ta initiativ för attupprätta internationella spelregler för valutaflöden med syfteatt öka trögheten i valuta- och andra kapitalflöden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av genomlysning och regler förvaluta- och finansmarknader.1994/95:Fi203 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att uppmärksammainstitutionernas grundläggande betydelse för en långsiktigt godekonomisk utveckling.1994/95:Fi204 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av ett parlamentariskt forumför debatt, rekommendationer och beslut i långsiktigamiljöresurs- och fördelningsfrågor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett sekretariat inom regeringskanslietför analys av ekonomisk och social utveckling på lång sikt.1994/95:Fi205 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lönepolitiken i statlig verksamhet.1994/95:Fi206 av och () variyrkas att hos regeringen begär en utredning ommöjligheten att inrätta ett lönetak för anställda i offentligverksamhet.1994/95:Fi207 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om satsning på investeringar för attutveckla och vårda människan,2. att beslutar att inte gå in i EU:s valutaunion,4. att hos regeringen begär utredning och förslag omåterinförande av checkkredit i Riksbankenoch om lagen om kreditpolitiska medel, i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en mer rättvisande beräkning av statensskuld, där även tillgångar medräknas.1994/95:Fi208 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av regler för de friakapitalrörelserna.1994/95:Fi209 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att minska storleken på arvoden.1994/95:Fi210 av m.fl. (m) vari yrkas1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som anförts i motionen,2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetpolitiken samt inriktningen och omfattningen av deutgiftsminskningar och inkomstförstärkningar som anförts imotionen.1994/95:Fi211 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som förordats i motionen,2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en miljömässigt hållbar ekonomiskutveckling,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelningspolitiska prioriteringar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konvergensprogram till EU.1994/95:Fi212 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om en nyekonomisk politik som tar sin utgångspunkt i ekologins ochmiljöns fundamentala roll för samhällsutvecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den ekologiska krisen och vikten av attinte miljöskulden tillåts öka ytterligare utan tvärtom skallminskas,3. att hos regeringen begär ett ekonomiskt-politisktåtgärdsprogram för att uppfylla de miljömål som riksdagentidigare har antagit eller uttalat,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av den ekonomiska politikeninför ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om huvudmålen i en grön ekonomisk-politiskstrategi,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet att utveckla en väl fungerandemarknadsekonomi, en s.k. kretsloppsekonomi,25. att beslutar sänka arbetsgivaravgifterna medtotalt 25 för /96.1994/95:Fi214 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av åtgärder för att förhindraväxande klyftor bl.a. genom tillsättande av enjämlikhetsdelegation.1994/95:Fi215 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att den tillsätter en utredningmed uppgift att föreslå medel att motverka storalöneskillnader.1994/95:Fi216 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att antar de riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som anges i motionen,2. att antar de riktlinjer för budgetpolitiken somanges i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en parlamentarisk kommitté förlångsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om etikens betydelse för en god ekonomiskutveckling,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken,1994/95:Fi218 av m.fl. (v) vari yrkas1. att antar de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som förordas i motionen,2. att antar de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som förordats i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om penningpolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om strukturpolitiken,1994/95:Fi219 av m.fl. (c) vari yrkas1. att med avslag på proposition 1994/95:100 bilaga1 i motsvarande del godkänner de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken i enlighet med vad i motionen anförts,2. att med avslag på proposition 1994/95:100 bilaga1 i motsvarande del godkänner de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen i enlighet med vad i motionen anförts,3. att med avslag på proposition 1994/95:100 bilaga1 i motsvarande del godkänner riktlinjerna för finans- ochpenningpolitiken i enlighet med vad i motionen anförts,4. att med avslag på proposition 1994/95:100 bilaga1 i motsvarande del godkänner inriktning och omfattning avutgiftsminskningar och inkomstförstärkningar i enlighet med vadi motionen anförts,5. att med avslag på proposition 1994/95:100 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om parlamentarisk förankring av det s.k.konvergensprogrammet,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om minskad statlig konsumtion och denkommunala ekonomin.1994/95:Fi412 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisningen av jämförelsetal m.m. ifinansplan och statsbudget,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att beräkningarna som avser budgetensintäktssida avsevärt bör förbättras samt att precisionen vidberäkningarna av utgifterna bör höjas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en klarare analys och redovisning avinstitutionella förhållanden som på avgörande sätt kan påverkabedömningen av den svenska ekonomin,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisningen av posten statsskuldräntor.1994/95:Fi507 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetet med strukturförändringar.1994/95:Fi508 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om effektivare resursanvändning i statligverksamhet.1994/95:Fi603 av Per och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om placeringsregler förkapitalförvaltare av premiereservsystemet i det reformeradeallmänna pensionssystemet.1994/95:A201 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att satsa på en "grön offentlig sektor".1994/95:A807 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av den ekonomiska politikenför att åstadkomma en hållbar utveckling, god miljö, rättvisfördelning och regional balans.1994/95:K224 av m.fl. (kds) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att aktivt deltar iEU:s ekonomiska och monetära samarbete,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att samarbetet inom EMU skall leda tillbåde låg inflation och aktiv bekämpning av arbetslösheten.1994/95:Kr414 av och () variyrkas10. att beslutar att aktiebolaget skallöverlåtas till de ideella organisationerna med deförutsättningar som angavs i riksdagsbeslutet 1994.1994/95:Sk623 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsekvensanalyser före beslut omförändrad service till näringslivet.1994/95:So623 av m.fl. (kds) vari yrkas8. att avslår regeringens förslag beträffandeutbetalning av barnbidrag, bidragsförskott och bostadsbidrag.1994/95:U502 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige inom EU motsätter sig förverkligandet av EMU och engemensam valuta,8. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige inom EU föreslår gemensamma mellanstatliga åtgärder föratt öka trögheten på finansmarknaden. UtskottetDen ekonomiska politikenInternationell utvecklingAv tabell 1 framgår att definitivt har lämnat 1990-taletsförsta lågkonjunktur bakom sig.Tabell 1. BNP-tillväxt i vissa OECD-länderÅrlig procentuell förändring1994 1995 1996USA 3,8 2,9 2,2Japan 1,0 2,4 2,9Västra 2,0 2,4 3,2Frankrike 2,1 3,0 3,3Storbritannien 3,7 3,3 2,8Danmark 4,6 3,3 2,8Finland 3,7 4,8 4,1Norge 4,8 2,9 2,6OECD-Europa 2,3 2,8 3,1OECD-total 2,8 2,8 2,7Källor: och Finansdepartementet.Några avgörande förändringar i den bedömning av den internationellautvecklingen som presenteras i finansplanen i jämförelse med den prognos somdepartementet redovisade i propositionen 1994/95:25 föreligger inte(jfr 1994/95:FiU1).Vad gäller utvecklingen utanför OECD-området kan nämnas att tillväxten i des.k. DAE-länderna (Dynamic Asian Economics), dvs. , , ,, och enligt bedömning kommeratt fortsätta vara stabilt hög. Den årliga BNP-tillväxten väntas under perioden1994--1996 ligga . Denna utveckling har bl.a. inneburit att av densvenska exporten går till . De mest expansivamarknaderna för svensk export i detta område är i här nämnd ordning ,, och Singapore.De händelser av större betydelse som har inträffat efter det attFinansdepartementet färdigställde den nu aktuella prognosen (kalkylernaavslutades ) är den finansiella krisen i och den svårajordbävningen i i . Det är främst den mexikanska krisen i kombinationmed växande politisk instabilitet i och som skapat oro på denfinansiella marknaden. Förutom har den även drabbat länder med storaunderskott i de offentliga finanserna. Dessa länder har fått se sina valutorytterligare försvagas som räntedifferensen gentemot de storaindustriländerna och har ökat något. Jordbävningen iKobe innebär med all sannolikhet att tillväxten i blir något lägreän vad som angivits i tabell 1. De flesta etablerade konjunkturbedömare draremellertid den slutsatsen av här akuella händelser att de endast får enövergående och trots allt begränsad påverkan på den ekonomiska utvecklingen iOECD-området.I motion Fi219 (c) efterlyses -- bl.a. med hänvisning till jordbävningeni -- en mer ingående analys av vad olika scenarier i det internationellaskeendet kan få för konsekvenser för världsekonomin.Som utskottet ser det är det förenat med stora svårigheter att med rimligsäkerhet kunna förutse sådana händelser som den mexikanska krisen eller dennämnda jordbävningen. I motionen nämns som exempel på händelser som bordebelysas i ett alternativt scenario även en tänkbar jordbävning i . Detförefaller emellertid inte särskilt meningsfullt att inom ramen för denprognosperiod som är aktuell i finansplanen analysera effekterna av en sådanhypotetisk katastrof.Den utveckling som beskrivs i tabell 1 kan tolkas så att OECD-området nu ärinne i en period med en tillväxt på . Även omhögkonjunkturen i av ochFinansdepartementet bedöms nå sitt toppläge under innevarande år väntasproduktionen i fortsätta att öka. Men i likhet med högkonjunkturernaunder tenderar arbetslösheten i även fortsättningsvis attligga kvar på mycket höga nivåer (jfr tabell 2).Tabell 2. Konsumentpriser och arbetslöshet i vissa OECD-länderÅrlig procentuell förändring1993 1994 1995 1996KonsumentpriserUSA 3,0 2,7 3,5 3,8Japan 1,3 0,5 0,4 0,6Västra 4,1 3,0 2,3 2,5Frankrike 2,1 1,8 2,0 2,5Storbritannien 1,5 2,4 3,0 3,4Danmark 1,2 2,0 2,6 3,0Finland 2,2 1,2 2,3 2,7Norge 2,3 1,5 2,3 2,7OECD-Europa 3,2 2,8 2,9 3,3OECD-totalt 2,8 2,3 2,7 3,0Öppen arbetslöshetOECD-Europa 10,7 11,6 11,3 10,9OECD-totalt 8,0 8,3 7,9 7,7Källor: och Finansdepartementet.En viktig skillnad i jämförelse med utvecklingen under 1980-taletshögkonjunkturer kan dock föreligga om den inflationsprognos som redovisas ifinansplanen och som står i god överensstämmelse med OECD-prognosen infrias.Inflationen i kommer under denna förutsättning --1996att vara väsentligt lägre än vad som kunnat noteras under1980-talet.I jämförelse med har den statliga skuldsättningen påtagligt ökat förnästan samtliga . Det är endast och som ijämförelse med skuldsituationen har förbättrat sina statsfinanser.Avsikten i det följande är att göra en översiktlig beskrivning avskuldutvecklingen i vissa OECD-länder.Det bör observeras att skulddefinition (tabell 3) inte heltöverensstämmer med den som ligger till grund för redovisningen i tabell 4, somutgår från EU:s definition.I flera av har skuldkvoten -- bruttoskuldkvoten uttryckt somprocent av BNP -- mer än fördubblats. I tabell 3 redovisas skuldutvecklingenför de vars ekonomiska utveckling tidigare beskrivits i tabellerna1 och 2.Tabell 3. Bruttostatsskuldkvot (a) och budgetsaldo (b)i procent av BNP i vissa OECD-länder1980 1994 1995 1996(a) (a) (b) (a) (b) (a) (b)37,7 64,6 -2,0 64,7 -1,8 65,0 -1,8Japan 52,0 78,7 -2,0 83,4 -1,8 88,2 -1,8Tyskland 32,8 53,2 -2,7 61,2 -2,4 60,4 -1,8Frankrike 30,9 56,0 -5,7 58,8 -5,0 60,2 -4,0Storbritannien 54,1 51,8 -6,8 54,0 -4,7 54,1 -3,2Danmark 33,5 63,2 -4,2 69,3 -3,0 69,5 -2,2Finland 14,1 70,9 -4,6 80,2 -5,1 86,2 -3,3Norge 52,2 46,7 -1,3 47,8 -0,5 48,5 -0,2OECD-Europa* 41,4 72,6 -6,0 76,3 -5,2 76,9 -4,2OECD-totalt** 41,5 70,6 -3,8 72,9 -3,3 74,0 -2,9* Med undantag för , , , . ** Utöver undantagen i not* ingår ej heller och Nya Zeeland.Källa: OECD.Det kan nämnas att de länder som hade den högsta skuldkvoten enligtOECD:s definitioner var (), följt av (), (), () och ().I de konvergenskriterier som EU-länderna skall uppfylla innan växelkursernaslutligen låses i tredje etappen av EMU ingår en gräns för storleken på ettlands bruttoskuld. Dessa kriterier sätter således bl.a. maximigränser för denkonsoliderade bruttoskulden (skuldkvoten ) och den offentliga sektornsbudgetunderskott (av BNP). Även inflationstakt, långa marknadsräntor samtväxelkursutveckling ingår i kriterierna. Inflation och långa räntor igenomsnitt får inte överstiga nivån i en referensgrupp avländer med mer än 1,5 resp. . Denna referensgrupp består av detre länder som uppvisar störst prisstabilitet. Med utgångspunkt från senastkända utfallsdata (1994) skulle detta i nuvarande medlemskrets vara ,och Finland.I finansplanen görs följande redovisning av hur EU-ländernasekonomier förhåller sig till de i angivnakonvergenskraven.I tabell 4 är underskott och skuld angivna i relation till BNP. KPI visarårlig procentuell förändring. Räntan avser ca 10-åriga löptider och visargenomsnittet för året . Kriterierna för KPI och räntan äruträknade genom ett aritmetiskt genomsnitt av de tre länder som ingår ireferensgruppen.Tabell 4. Uppfyllandet av konvergenskriterierna 1994Budgetsaldo Skuld KPI RäntaBelgien -5,5 140 2,6 7,7Danmark -4,3 78 2,0 7,7Tyskland -2,9 51 3,0 6,7Grekland -14,1 121 10,8 --7,0 63 4,8 9,9Frankrike -5,8 50 1,8 7,1Irland* -2,4 89 2,8 7,8Italien -9,6 124 3,8 10,1Luxemburg 1,3 9 2,3 7,0Nederländerna -3,8 79 2,7 6,8Portugal -6,2 70 5,5 10,1Storbritannien -6,3 50 2,4 7,9Sverige -11,2 82 2,2 9,1Österrike -4,4 65 3,0 6,5Finland -4,7 72 1,2 8,0Konvergenskriterium *bruttoskuld föll från till 90,för attdärefter öka till 92,. --1996 gör den bedömningenatt skuldkvoten återigen bör minska.Källa: Finansdepartementet.Tabell 4 visar att det endast var ett fåtal länder som uppfylldesamtliga villkor, nämligen , och . gjorde dettai kraft av att ha uppvisat en trendmässigt fallande skuldkvot.Allmänt sett är det kriterierna som gäller de offentliga finanserna som inuvarande konjunkturfas vållar de största problemen. uppfyllde år 1994endast kriterierna för inflation och den långa räntan. , ,och har problem även med dessa variabler. En första prövningav konvergensvillkorens efterlevnad kommer att göras vid utgången av år 1996.Att en majoritet av medlemsländerna då skulle uppfylla de angivna kraven tersig emellertid tämligen osannolikt.Sammanfattningsvis kan osäkerhetsmomenten i den prognos som redovisas ifinansplanen anses vara måttliga. Tillväxten i OECD-området kommer att bliförhållandevis hög och något inflationshot föreligger inte iflertalet länder. Den faktor som kan innebära en lägre tillväxt är främstrisken att ränteuppgången har en större negativ effekt påinvesteringsaktiviteten än vad som förutses.