bet · GI01SfU16 · 1995-05-18 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 1994/95:179om ändringar i utlänningslagen. Vidare behandlas ett antalmotioner som väckts med anledning av propositionen. Även ettantal motioner från allmänna motionstiden /95 och någramotioner som väckts i annat sammanhang behandlas i betänkandet.I propositionen föreslås att det i utlänningslagen (UtlL)skall föras in en uttrycklig bestämmelse om att brottslighet kanutgöra ett särskilt skäl att inte bevilja de facto-flyktingaroch krigsvägrare asyl. Om brottsligheten ligger på gränsen tillvad som ensamt skulle kunna utgöra grund för avslag får ävenandra allvarliga anmärkningar vägas in i bedömningen. De skälsom talat mot att asyl skall beviljas måste dock alltid vägasmot det skyddsbehov utlänningen har.Beträffande uppehållstillstånd för andra än asylberättigadeförs in en bestämmelse i UtlL om att utlänningens skötsamhet ochhederlighet skall beaktas vid prövningen av ansökningar omuppehållstillstånd. Vilken tyngd dessa anmärkningar skall ha föratt uppehållstillstånd skall vägras måste även i dessa fall bliberoende på en bedömning av det enskilda fallet. Utskottetföreslår med anledning av ett motionsyrkande att det avregeringen föreslagna uttrycket "skötsamt och hederligt" ilagförslaget ändras till "hederlig vandel".Vidare föreslås i propositionen att tidsbegränsadeuppehållstillstånd skall i större utsträckning än fåmeddelas under en prövotid när det råder tveksamhet om ensökandes förväntade levnadssätt.Möjligheterna att återkalla ett uppehållstillstånd medhänvisning till utlänningens levnadssätt föreslås vidgade. Föratt ett beviljat uppehållstillstånd skall kunna återkallas måstedock krävas allvarligare anmärkningar i fråga om levnadssättetän vad som krävs för att det första tillståndet skall vägras.Anmärkningarna måste alltid vägas mot det skyddsbehovutlänningen har och mot de skäl i övrigt utlänningen kan åberopaför sin bosättning i . Den tid under vilken ettuppehållstillstånd får återkallas föreslås utsträckt från tvåtill tre år.I medborgarskapslagen föreslås att en bestämmelse införs varavframgår att tyngdpunkten i prövningen av en sökandes levnadssättbör ligga på en bedömning av om sökanden kanförväntas leva skötsamt och hederligt. Bedömningen skall görasmot bakgrund av sökandens tidigare levnadssätt. Utskottetföreslår även här att det föreslagna uttrycket "skötsamt ochhederligt" i lagförslaget ändras till "hederlig vandel".Den tid (karenstid) som skall ha förflutit innan en sökandesom begått brott tas upp till svensk medborgare bör, enligtpropositionen, i större utsträckning än fastställas efteren bedömning i det enskilda fallet. I propositionen anförsvidare att regeringen efter en vägning av skälen för och emotinte funnit skäl att föreslå införande av en möjlighet attåterkalla ett beslut om naturalisation.I propositionen föreslås vidare att möjligheterna för anhörigaatt få uppehållstillstånd beviljat efter inresa vidgas.Huvudregeln skall fortfarande vara att uppehållstillstånd skallföreligga före inresa. Enligt de nya reglerna skall undantagkunna göras för den som är nära anhörig till en här bosattperson eller som annars har särskild anknytning till omdet är uppenbart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats omprövningen skett före inresan. För den som fått avslag på entidigare ansökan och enligt ett lagakraftvunnet beslut skallavvisas eller utvisas föreslås en viss uppmjukning. En nyansökan skall enligt förslaget få bifallas om det skulle stridamot humanitetens krav att verkställa avvisningen ellerutvisningen.Utskottet gör vissa förtydliganden om hur de nyabestämmelserna bör tolkas, och utskottet understryker särskiltvikten av att barnens situation beaktas. Utskottet anser attriksdagen med anledning av föreliggande motioner och medgodkännande av vad utskottet anfört bör anta lagförslaget idenna del.Utskottet behandlar i betänkandet också ett antal motionerfrån den allmänna motionstiden som tar upp frågor om uppskjuteninvandringsprövning och s.k. kvinnoimport. Motionerna avstyrksmed hänvisning till bl.a. tidigare redovisning av praxis iärenden om permanent uppehållstillstånd när förhållandet upphörinom tvåårsperioden.Utskottet tillstyrker propositionen i övrigt och avstyrkerbifall till övriga motioner.Till betänkandet har fogats 25 reservationer. Regeringen () har i proposition1994/95:179 föreslagit att anta de i propositionenframlagda förslagen till1. lag om ändring i utlänningslagen (1989:529),2. lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap,3. lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429).Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet. Motion väckt med anledning av skrivelse 1994/95:301994/95:Sf3 av m.fl. (m, c, fp, kds) vari yrkasatt antar propositionens förslag till1. lag om ändring i utlänningslagen (1989:529),2. lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429).Motion väckt med anledning av skrivelse 1994/95:1311994/95:Sf11 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom reglerna om utvisning på grund av ringa brott.Motioner väckta med anledning av proposition 1994/95:1791994/95:Sf19 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår de föreslagna ändringarna av 2 kap.4 §, 2 kap. 11 § 1 och 2 och 3 kap. 4 § samt den föreslagna nya4 b § utlänningslagen,2. att beslutar att 3 kap. 4 § andra stycket 2skall ha följande lydelse: "... det beträffande en utlänning somomfattas av 1 § 2 eller 3 på grund av brottslighet ellerbrottslighet i förening med någon annan omständighet finnssärskilda skäl att inte bevilja asyl",3. att avslår förslaget att förlänga tidsfristenför återkallelse av uppehållstillstånd i 2 kap. 11 § 3utlänningslagen från två till ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om terminalåtkomst för och till vissa uppgifter urpolisregistret,5. att avslår förslaget till ändrad lydelse avlagen om svenskt medborgarskap 6 § första stycket 3 p 1,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på synnerliga skäl för attåtskilja ett barn från en av dess föräldrar genom verkställighetav ett avlägsnandebeslut,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vistelsetid i efterlagakraftvunnet avvisningsbeslut utan den sökandes förskyllansom grund för bifall till ny ansökan om uppehållstillstånd,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om risk för kvarhållande i hemlandet förmilitärtjänstgöring som grund för bifall till ny ansökan omuppehållstillstånd,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om genomförande av anknytningsutredninghär i landet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlänningslagens reglering avåterreseförbud,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättshjälp genom offentligt biträde iärenden om rätt till uppehållstillstånd efter ny ansökan pågrund av anknytning,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om karenstiden grundad på att sökandenlevt gömd i ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att sökanden verkat förorganisation som gjort sig skyldig till övergrepp av olika slagsom grund för avslag på en ny ansökan om uppehållstillstånd.1994/95:Sf20 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att även incidentrapporter frånflyktingförläggning skall vägas in vid bedömningen omuppehållstillstånd i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att återkallelse avuppehållstillstånd skall spegla förutsättningen för tillstånd ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att svenskt medborgarskap skallkunna återkallas i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för erhållande av svensktmedborgarskap.1994/95:Sf21 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att med ändring av propositionen i denna delbeslutar att endast lagakraftvunnen dom skall beaktas vidprövning enligt det nya stycket i 2 kap. 4 § utlänningslagen ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att med ändring av propositionen i denna delbeslutar att endast lagakraftvunnen dom skall vägas in vidprövning av skötsamhet och hederlighet vad gäller defacto-flyktingar och krigsvägrare enligt den nya lydelsen i 3kap. 4 § utlänningslagen i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att med avslag på regeringens förslag tilländrad lydelse i 2 kap. 11 § första stycket utlänningslagen somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåterkallelse av uppehållstillstånd,4. att beslutar att ge medborgarskapslagen sådanlydelse att kan överlämna beslut imedborgarskapsärenden till regeringen.1994/95:Sf22 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att med ändring av propositionen i denna delbeslutar att andra allvarliga anmärkningar mot den asylsökandeslevnadssätt inte ensamt utgör grund för avslag när det gäller defacto-flyktingar och krigsvägrare,2. att med ändring av propositionen i denna delbeslutar att endast lagakraftvunna domar skall beaktas vidbedömning av utlänningars skötsamhet och hederlighet när detgäller uppehållstillstånd för andra än asylberättigade,3. att , med avslag på regeringens förslag tilländrad lydelse av 2 kap. 11 § första stycket utlänningslagen,som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom återkallande av uppehållstillstånd,4. att beslutar att avslå förslaget till förändradlydelse av 6 § första stycket 3 p. 1 lagen om svensktmedborgarskap.1994/95:Sf23 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att man i lagtexten skall behållahederlig vandel i stället för det föreslagna skötsam ochhederlig,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att formuleringen förväntatlevnadssätt skall ges en tydligare definition,3. att beslutar att begreppet förväntatlevnadssätt i negativ bemärkelse endast får användas mot denasylsökande vid tidigare mycket grov brottslighet,4. att beslutar att det tydligare skall anges vadsom har den digniteten att ett permanent uppehållstillståndåterkallas,5. att beslutar att möjligheten att återkalla ettpermanent uppehållstillstånd ej förlängs från två till ,dvs. med avslag på propositionen i denna del, 2 kap. 11 § andrastycket,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en ny punkt 3 införs under 5 § omgällande rätt att söka uppehållstillstånd efter inresan,8. att beslutar ge nuvarande punkt 3 nummer 4,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anknytningsfallen retroaktivtsnarast ges möjlighet till en bestående familjeåterföreningenligt vad i motionen anförts,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att särskild hänsyn tas även till parutan barn,15. att beslutar att byta ut ordet uppenbart motsannolikt i 2 kap. 5 § tredje stycket utlänningslagen,16. att beslutar att efter lagakraftvunnetavvisnings- eller utvisningsbeslut skall möjligheterna att fåpermanent uppehållstillstånd (PUT) ökas genom orden strida mothumanitetens krav byts ut mot vara stötande för rättskänslan.Motion väckt med anledning av proposition 1993/94:1261993/94:Ub51 av m.fl. (nyd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på kunskap i svenska språket ochsvenska förhållanden för att erhålla svenskt medborgarskap.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /951994/95:Sf601 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt lagen ändras så att utvisningsbeslutet verkställs efter detatt de sammanlagda fängelsestraffen avtjänats.1994/95:Sf602 av m.fl. (m) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för erhållande av svensktmedborgarskap.1994/95:Sf606 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en familjemedlems förseelse inte skall drabba en hel familj.1994/95:Sf607 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att lagen ändras så att utvisningsbeslutet verkställs efterdet att de sammanlagda fängelsestraffen avtjänats.1994/95:Sf611 av m.fl. (kds) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att söka uppehållstillstånd i ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att () bör fålaglig rätt att ta del av polis- och kriminalregister för atthindra att män som misshandlat "importerade" kvinnor kan upprepa"importen".1994/95:Sf613 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om villkor för svenskt medborgarskap.1994/95:Sf616 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ge barn till enutlandssvensk förälder förnyad chans att söka svensktmedborgarskap utöver medborgarskap i sitt födelseland.1994/95:Sf621 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk information om rätten attsöka medborgarskap,13. att hos regeringen begär förslag till ändringav den s.k. tvåårsregeln enligt vad i motionen anförts.1994/95:Sf630 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt harmoniseringen av familjeåterförening bör få en generösarepraxis,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt alla invandrare bör kunna ansöka om svenskt medborgarskapefter tre år.1994/95:Sf635 av m.fl. (fp) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av de förändrade reglernaom utvisning på grund av brott,15. att hos regeringen begär förslag om förändringav reglerna för uppehållstillstånd i enlighet med vad i motionenanförts,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppskjuten invandringsprövning,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att motverka systematiskaövergrepp mot kvinnor och barn.1994/95:Sf636 av m.fl. (mp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att invandrare och flyktingar börerhålla svenskt medborgarskap i Sverige.1994/95:Sf637 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppehållstillstånd för den utländskaparten i äktenskap/samboförhållanden,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtskiljande av fäder från sina barngenom beslut om avvisning/utvisning,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvisning av misshandlade kvinnor,29. att hos regeringen begär förslag om sådanändring av lagen om svenskt medborgarskap att handläggningenförs över från till Justitiedepartementet.1994/95:A802 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att se över regeln om att utlänningsom sammanbor eller är gift med en svensk utvisas om samboendetupphör . Vandelns betydelse i ärenden om uppehållstillståndGällande ordningEnligt bestämmelser i 3 kap. 1 § utlänningslagen (UtlL) avsesmed asyl ett uppehållstillstånd som beviljas en utlänning därföratt han är flykting, krigsvägrare eller de facto-flykting.Definitionen på vad som avses med en flykting är hämtad från1951 års Genèvekonvention angående flyktingars rättsligaställning och innebär att att en utlänning skall anses somflykting, om han befinner sig utanför det land som han ärmedborgare i, därför att han känner välgrundad fruktan förförföljelse på grund av sin ras, nationalitet, tillhörighet viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa ellerpolitiska uppfattning, och som inte kan eller på grund av sinfruktan inte vill begagna sig av detta lands skydd. Ävenstatslösa personer kan vara flyktingar om de av samma skälbefinner sig utanför det land där de har haft sinvanliga vistelseort.Asyl får vägras en flykting om det av hänsyn till vad som ärkänt om utlänningens verksamhet eller med hänsyn till riketssäkerhet finns synnerliga skäl att inte bevilja asyl. Iendast få fall har det förekommit att någon som bedömts varaflykting fått sin asylansökan avslagen på den grunden att detbedömts finnas synnerliga skäl att inte bevilja asyl. Det har dåi första hand varit fråga om politiskt aktiva personer sommedverkat i olika typer av grov brottslighet före inresan ochsom påstått att brottsligheten haft ett politiskt syfte.Regeringen har i dessa fall gjort den bedömningen att det varitfråga om grova icke-politiska brott och vägrat asyl. Även om deti ett ärende föreligger synnerliga skäl att inte bevilja asylkan så komma att ske på grund av de hinder mot verkställighetsom måste beaktas. Enligt bestämmelser i 8 kap. UtlL får enutlänning bl.a. inte återsändas till ett land där han riskerardödsstraff eller kroppsstraff eller riskerar att utsättas förtortyr och inte heller till ett land där han inte är skyddad motatt sändas vidare till ett land där han skulle vara i sådanfara.En krigsvägrare är en utlänning som har övergett enkrigsskådeplats eller som har flytt från sitt hemland ellerbehöver stanna i för att undgå föreståendekrigstjänstgöring. En de facto-flykting definieras som en personsom, utan att vara flykting, inte vill återvända till sitthemland på grund av de politiska förhållandena där och kanåberopa tungt vägande omständigheter till stöd för detta.Asyl får vägras dessa grupper, liksom för flyktingar, om detav hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigareverksamhet eller med hänsyn till rikets säkerhet finnssynnerliga skäl för det. Därutöver får asyl vägras defacto-flyktingar och krigsvägrare om det finns särskildaskäl att inte bevilja asyl. Bestämmelsen om möjlighet attvägra asyl vid särskilda skäl tillkom för att hänsyn skullekunna tas till vilka möjligheter har att ta emotutlänningar vid sidan av den reglerade invandringen.I 1980 års utlänningslag fanns en särskild bestämmelse omvandelns betydelse för frågan om uppehållstillstånd. Enligtdenna bestämmelse fick uppehållstillstånd vägras en utlänning pågrund av brister i hans vandel endast om det förelåg sådanaomständigheter som utgjorde av- och utvisningsgrunder enligtdenna lag. Sådana omständigheter var bl.a. om utlänningen pågrund av tidigare ådömt frihetsstraff eller någon annan särskildomständighet skäligen kunde antas komma att begå brott i Sverigeeller annat nordiskt land, om han yrkesmässigt bedrev otukteller i övrigt underlät att ärligen försörja sig eller om hanvar missbrukare och med anledning därav befanns vara farlig förannans personliga säkerhet eller levde på ett grovt störandesätt. Den nu behandlade regeln togs bort i och med införandet av1989 års utlänningslag och skälen härför kommenterades inte iförarbetena på annat sätt än att särskilda skäl att inte beviljaasyl liksom tidigare kan vara att en de facto-flykting gjort sigskyldig till allvarlig brottslighet. Någon klar praxis har inteutvecklats när det gäller hur grov brottslighet ellerasocialitet som det skall vara fråga om för att asyl skallvägras en de facto-flykting eller krigsvägrare. Även för de nubehandlade kategorierna av asylsökande skall de begränsningarsom ställs upp i 8 kap. UtlL i fråga om verkställighet beaktas.För andra utlänningar än sådana med asylskäl finnsbestämmelser i 2 kap. 4 § UtlL i vilka fall uppehållstillståndfår ges. Enligt dessa bestämmelser får uppehållstillstånd gestill en utlänning som är nära anhörig till en i bosattperson eller som annars har särskild anknytning till , enutlänning som av humanitära skäl bör få bosätta sig i Sverigeeller en utlänning som har fått arbetstillstånd eller som harsin försörjning ordnad på annat sätt. Härutöver får regeringenföreskriva att uppehållstillstånd kan ges även i andra fall. Inu nämnda fall föreligger inte någon rätt tilluppehållstillstånd utan en möjlighet för den tillståndsgivandemyndigheten att bevilja uppehållstillstånd. Till skillnad frånvad som gäller för flyktingar, de facto-flyktingar ochkrigsvägrare finns det i fråga om dessa grupper inte uttryckt iUtlL i vilken mån hänsyn vid tillståndsprövningen skall tas tillskäl som talar emot beviljande av tillstånd. En sådan uttryckligregel togs bort i och med utlänningslag.Enligt 2 kap. 5 § UtlL är huvudregeln att uppehållstillståndskall ha beviljats före inresan till . Undantag kan dockgöras bl.a. om utlänningen skall återförena sig med en närafamiljemedlem som är stadigvarande bosatt i och som hantidigare sammanlevt med utomlands. Undantag kan vidare göras omdet annars finns särskilda skäl.När det gäller humanitära skäl kan det vara fråga om personersom på grund av sjukdom eller personliga förhållanden inte börvägras uppehållstillstånd här. Till denna grupp hör ocksåpersoner som inte omfattas av reglerna om asyl men beträffandevilka förhållandena i det land till vilket utlänningen skullebehöva resa är sådana att det ter sig inhumant att tvinga honomatt återvända, t.ex. till en pågående väpnad konflikt.Regeringsbeslutet , som blev vägledande för praxis ifråga om bosnier som kommit till på grund av kriget if.d. , innebar beviljande av permanentuppehållstillstånd på sådan humanitär grund. I praxis har vidavgörande av ansökningar grundade på humanitära skäl motsvarandebedömningar gjorts som i fråga om de facto-flyktingar ochkrigsvägrare när det gäller skäl som talar mot att tillståndbeviljas. En vägning har då skett mellan tyngden avanmärkningarna mot utlänningens levnadssätt och styrkan av dehumanitära skälen. En särskild typ av humanitära skäl utgör des.k. vistelsetidsreglerna som tillämpats från tid till annan. Detvå senaste exemplen utgörs av förordningarna 1991:1999 och1994:189 om uppehållstillstånd i vissa utlänningsärenden.Enligt båda dessa förordningar gäller att tillstånd får beviljasom inte särskilda skäl talar däremot. Av förordningsmotiven(1991:8 resp. 1994:1) framgår att ett särskilt skäl kan vara attsökanden själv eller någon medlem av sökandens familj vidankomsten eller senare handlat på ett sådant sätt som geranledning att ifrågasätta utlänningens beredvillighet att iakttagrundläggande normer i det svenska samhället och att brott kanvara en sådan omständighet. Den praxis som utvecklats vidtillämpningen av de nämnda förordningarna innebär attuppehållstillstånd har vägrats även vid fall av relativt ringabrottslighet.Kretsen av vilka anhöriga som bör beviljas uppehållstillståndhar utvecklats i praxis och bekräftats genom uttalanden i prop.1988/89:86 med förslag till utlänningslag m.m. att uppehållstillstånd regelmässigt beviljas för make/makaeller sambo, hemmavarande barn , ensamståendeförälder med minst ett vuxet barn bosatt i samt åldrigaföräldrar med majoriteten av de vuxna barnen bosatta i flera vägledande beslut har regeringen uttalat attanmärkningar mot utlänningens skötsamhet och hederlighet börvägas in vid bedömningen av om uppehållstillstånd bör beviljaspå grund av anknytning. Trots anknytning som enligt praxisskulle leda till att uppehållstillstånd beviljades har tillståndbl.a. vägrats för en person som dömtstill dagsböter för snatteri och för en person som en gånggodkänt ett strafföreläggande för snatteri och som visat prov påasocialt beteende enligt incidentrapporter från en förläggningoch som därutöver stod under åtal för flera brott.Ett uppehållstillstånd kan ges , tidsbegränsatuppehållstillstånd, eller utan tidsbegränsning, permanentuppehållstillstånd. gäller att den som beviljastillstånd för bosättning i normalt beviljas permanentuppehållstillstånd. Den tidigare ordningen innebar att enutlänning som fick stanna i inledningsvis fick etttidsbegränsat uppehållstillstånd. Anledning till ändringen år1985 var att det sällan förekom att förlängning av ettuppehållstillstånd vägrades på grund av utlänningens vandel.Tidsbegränsade uppehållstillstånd ges vid uppskjuteninvandringsprövning på grund av anknytning. Andra fall i vilkatidsbegränsade uppehållstillstånd meddelas är främst vidvistelse för gäststudier eller tidsbegränsat arbete.