bet · GI01TU25 · 1995-05-16 00:00:00 — I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens samtligaförslag under avsnittet Post- och telekommunikation i åretsbudgetproposition. Förslagen avser medelsanvisningar påsammanlagt för det /96 med fördelning på följande ändamål:00>Post- och telestyrelsen90>249,0 mkr00>Upphandling av särskilda samhällsåtaganden90>539,6 mkr00>Ersättning till för rikstäckande00>betalnings- och kassaservice90>300,0 mkr00>Kostnader förenade med statens ägande i SOS00>Alarmering AB90>210,0 mkr00>Informationsteknik: Telekommunikation m.m.90>37,5 mkrI betänkandet behandlas också ca 30 motionsyrkanden. en privatisering av och och regionalpolitisk utveckling inom post- ochtelekommunikationsområdet. Med hänvisning till främst gällandeansvarsförhållanden och pågående beredningsarbete avstyrkssamtliga motionsyrkanden. Utskottet förutsätter dock att syftetmed flera motioner kommer att tillgodoses. Det gäller exempelvisyrkanden om en utveckling av post- och telemarknaden som främjaren regionalpolitiskt önskvärd samhällsutveckling.Till betänkandet har fem reservationer fogats.M-ledamöterna anser att och börprivatiseras och att anslaget till för rikstäckandebetalnings- och kassaservice bör minskas till 150 miljonerkronor.Fp-ledamoten anser att en privatisering av böranstå till dess att en tillfredsställande konkurrenssituationråder på telemarknaden. Fp-ledamoten anser vidare att statligupphandling bör prövas av teleinvesteringar som inte ärföretagsekonomiskt lönsamma men som bedöms varasamhällsekonomiskt eller regionalpolitiskt motiverade.Enligt c-ledamoten bör anslaget till förrikstäckande betalnings- och kassaservice beräknas till 375miljoner kronor.Till betänkandet har ett särskilt yttrande fogats avm-ledamöterna om angelägenheten av en fortsatt avreglering avtelemarknaden.SJÄTTE HUVUDTITELN Post- och telekommunikationRegeringen föreslår i proposition 1994/95:100 bilaga 7() under avsnittet D. Post- ochtelekommunikation (s. 77--87)1. att till för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på (punkt D 1, s.81--83),2. att till Upphandling av särskildasamhällsåtaganden för /96 anvisar ettreservationsanslag på (punkt D 2, s. 83--84),3. att till Ersättning till förrikstäckande betalnings- och kassaservice för /96anvisar ett reservationsanslag på (punkt D 3,s. 84--85),4. att till Kostnader förenade med statens ägandei för /96 anvisar ettreservationsanslag på (punkt D 4, s. 85),5. att till Informationsteknik: Telekommunikationm.m. för /96 anvisar ett reservationsanslag på37 (punkt D 5, s. 86--87). 1994/95:T208 av och (båda m)vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa likvärdiga konkurrensvillkoravseende teletransmissionskostnader.1994/95:T220 av m.fl. (m) vari yrkas6. att beslutar att under anslaget D 3. AB för rikstäckande betalnings- och kassaserviceinom anvisa ett i förhållande tillregeringen minskat anslag med 150 000 000 kr.1994/95:T221 av m.fl. (mp) vari yrkas36. att hos regeringen begär att den granskarPostens omstrukturering ur ett regionalpolitiskt perspektiv,37. att hos regeringen begär att den granskartelemarknadens expansion och utarbetar ett lagförslag för attskydda glesbygdskonsumenten och privatkonsumenter i allmänhet.1994/95:T232 av m.fl. (c) vari yrkas15. att till Ersättning till förrikstäckande betalnings- och kassaservice för /96anvisar utöver regeringens förslag eller således375 000 000 kr.1994/95:T237 av m.fl. (m) vari yrkas7. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att privatisera , ,och de delar av och SJ som ärkonkurrensutsatta.1994/95:T239 av m.fl. (kds) vari yrkas14. att avvisar regeringens förslag att under ettnytt anslag (D 5) anvisa medel () förTelekommunikation,15. att under anslaget anvisar ytterligare37 för utökade forskningsinsatser inominformationsteknologins område,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgiftsuttag från aktörer verksamma påpostmarknaden.1994/95:T801 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Postens prissättning förtidningsdistribution på landsbygden.1994/95:T802 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt telesamtal inom ett län högst skall debiteras enligtregiontaxa.1994/95:T803 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statlig upphandling av teleinvesteringar sominte är företagsekonomiskt lönsamma men bedöms varasamhällsekonomiskt lönsamma eller regionalpolitiskt motiverade.1994/95:T804 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt uppta förhandlingar med EU om förläggning av den nyatelemyndigheten till Sverige.1994/95:T805 av och (båda c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att upprätthållalagstiftningens krav om oförändrad postservice i glesbygden.1994/95:T806 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att återinföra ett prismål förfack- och specialtidningar.1994/95:T807 av () vari yrkas1. att till Ersättning för rikstäckandebetalnings- och kassaservice för /96 anvisar ettreservationsanslag på ,2. att beslutar att inlevereradeöverskott skall höjas med jämfört medregeringens förslag för /96.1994/95:T808 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskoleutbildningen på distans genomtelesystemets utformning kan prioriteras för ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillräcklig kapacitet i DalslandsAXE-nät,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gemensamt riktnummer för helalandskapet /95:A404 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att AXE-systemet på telenätetskyndsamt byggs ut.1994/95:A442 av m.fl. (mp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tydligare krav skall ställas påPostverket för att ge god service i hela landet,14. att hos regeringen begär en utredning för attundersöka om den ökade konkurrensen för inneburitminskade möjligheter att fullgöra allmänhetens och riksdagenskrav på god service i hela landet.1994/95:K810 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om privatisering av AB.1994/95:K811 av () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förtydligande av telelagen så att detklart framgår att samtrafik även skall kunna ske på nivånoptofiber, särskilt i lands- och glesbygd, där det vore alltförkostsamt att etablera flera parallella nät.1994/95:N298 av m.fl. (m) vari yrkas7. att beslutar bemyndiga regeringen att säljaPosten,8. att beslutar bemyndiga regeringen att säljaTelia.1994/95:Ub903 av m.fl. (m) vari yrkas8. att hos regeringen begär förslag om enförsäljning av i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att hos regeringen begär utredning omytterligare åtgärder för att avreglera den svenska telemarknadeni enlighet med vad som anförts i motionen.InledningI detta betänkande behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen under rubriken och telekommunikationsamt ca 30 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden ompost- och telefrågor. I sammanhanget kan nämnas att utskottettidigare i vår har behandlat motionsyrkanden som omfattarinfrastruktursatsningar för flera trafikslag (Trafikpolitikensinriktning, bet. 1994/95:TU13). Bland dessa motionsyrkandeningår bl.a. förslag om regionala åtgärder på teleområdet förolika delar av landet. Vidare kan nämnas att utskottet avser attunder återkomma till ämnesområdet genom att behandlaett antal motioner som väckts under den allmänna motionstiden ominformationsteknikens utveckling. 1 BakgrundMot bakgrund av bl.a. den förändrade marknadssituationen påpost- och telekommunikationsområdet beslutade år 1993om ny lagstiftning samt om förändrade marknadsförutsättningarför affärsverken och Televerket.Den 8 juni 1993 fattade beslut om en telelag ochen förändrad verksamhetsform för , m.m. (prop.1992/93:200, bet. TU30, rskr. Genom beslutet godkänderiksdagen den nya lagstiftningen samt ombildningen av Televerkettill ett av staten helägt aktiebolag, . Bolagiseringengenomfördes och telelagen (1993:597) och lagen (1993:599) omradiokommunikation trädde i kraft den 1 juli 1993.Den 17 december 1993 beslutade om en postlag ochen förändrad verksamhetsform för m.m. (prop.1993/94:38, bet. TU11, rskr. Genom beslutet godkänderiksdagen den nya lagstiftningen på postområdet samtombildningen av till ett av staten helägt aktiebolag,. Bolagiseringen genomfördes och postlagen (1993:1684)trädde i kraft den 1 mars 1994.I samband med de båda besluten överfördesmyndighetsuppgifterna på post- och teleområdet till dennybildade myndigheten, . På postområdetär styrelsen tillsynsmyndighet samt ansvarar för hanteringen avobeställbara brevförsändelser. Som förvaltningsmyndighet påtelekommunikationsområdet är styrelsen funktionsansvarig förtelesystemet i , vilket innebär att myndigheten ansvararför att det finns ett väl fungerande allmänttelekommunikationssystem som täcker hela landet och kan erbjudasalla. har också ansvaret församhällsåtaganden på post- och teleområdet gällandetotalförsvarets och funktionshindrades behov avkommunikationstjänster.2 Anslagsfrågor2.1 Anslaget D 1. Post- och telestyrelsenFrån anslaget ersätts för de kostnaderstyrelsen har i samband med tillståndsgivning, tillsyn,föreskrivande verksamhet och marknadsövervakning. Vidaredisponeras anslaget för arbetet med nationell och internationellharmonisering av regler och standardisering av tekniska krav.Styrelsen uppbär avgifter enligt post- och telelagstiftningenoch viss annan lagstiftning. Avgifterna, som inlevereras påinkomsttitel till statsbudgeten, skall motsvara full täckningför samtliga kostnader som uppkommer i samband med myndighetensverksamhetsåtaganden, utom kostnader för vissasamhällsåtaganden.Regeringen föreslår en medelsanvisning på fördet förlängda /96.Regeringens förslag i denna del har inte föranlett någramotionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget.2.2 Anslaget D 2. Upphandling av särskilda samhällsåtagandenRegeringen föreslår en medelsanvisning på nära 540 miljonerkronor för det förlängda /96 enligt följandefördelning:Televerksamhet00>Totalförsvarsområdet90>349 734 000 kr00>Handikappområdet90>6 000 000 krPostområdet00>Totalförsvarets behov av brevbefordran90>36 000 000 kr00>Befordran av blindskrift90>40 500 000 kr00>Handikappservice i samband med postservice90>30 000 000 kr00>Befordran av blindskriftsförsändelser90>77 354 000 kr90>539 588 000 krRegeringens förslag i denna del har inte föranlett någramotionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget.2.3 Anslaget D 3. Ersättning till för rikstäckandebetalnings- och kassaserviceFrån anslaget utbetalas ersättning till Posten för denrikstäckande betalnings- och kassaservice som företaget harförbundit sig att tillhandahålla enligt det avtal som upprättatsmed staten.Regeringen anger att inom Posten pågår en omfattanderationalisering och strukturförändring med målet att förbättraproduktiviteten och nå ett bättre resultat. Utan att frångåmålet om en rikstäckande post- och kassaservice framhålls att enanslagsbesparing därmed är möjlig att åstadkomma. Regeringenföreslår mot denna bakgrund en medelsanvisning på 300 miljonerkronor för det förlängda /96. Det innebär enligtpropositionen en reducering av anslaget med 50 miljoner kronor.Tre motioner har väckts som behandlar regeringens förslag tillmedelsanvisning.I motion T220 (m) framhålls att inom Posten pågår sedan fleraår ett arbete med att höja produktiviteten. Genom nyinformations- och kommunikationsteknik bedöms att ytterligaremöjligheter finns att uppnå effektiviseringar. Vidare börbeaktas att det ligger i Postens intresse att visa sin styrkasom ett rikstäckande företag. Mot denna bakgrund föreslås attanslaget halveras till /96.I motion T232 (c) efterlyses en konsekvensanalys avregeringens förslag till medelsanvisning. I avvaktan på attregeringen kan leda i bevis att den föreslagna neddragningeninte försämrar service och tillgänglighet i glesbygd bedömsbesparingen som oacceptabel. Enligt motionen bör därför anslageträknas upp med till sammanlagt 375 miljonerkronor för /96.I motion T807 (kds) anges att målet att garantera enrikstäckande betalnings- och kassaservice kan tolkas olika avregeringen och Posten. Likaså kan pågående rationaliseringmedföra påfrestningar på service och arbetstillfällen iglesbygden. Den föreslagna neddragningen av anslaget riskerardärför att drabba just glesbygdsservice. Enligt motionen är detlämpligare att besparingen kommer från en allmänrationalisering. Mot denna bakgrund föreslås en medelsanvisningpå och att Postens avkastningskrav samtidigthöjs med 50 miljoner kronor.Utskottet kan konstatera att har slagit fast attalla skall ha tillgång till en väl fungerande kassaservice.Utskottet anser att detta krav bör ligga fast. För att erbjudaett rikstäckande kassaservicenät till rimliga kostnader är detsamtidigt nödvändigt med en fortsatt utveckling ocheffektivisering av Postens betalningsförmedlingstjänster. Avsamma skäl är det även angeläget att Posten kan utveckla ochutföra ytterligare finansiella tjänster. Med hänvisning till vadsom nu anförts förutsätter utskottet att krav om enrikstäckande kassaservice för alla uppfylls.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund regeringens förslagtill medelsanvisning och avstyrker följaktligen motionerna T220(m), T232 (c) och T807 (kds) i nu behandlad del.2.4 Anslaget D 4. Kostnader förenade med statens ägande i har till uppgift att samordna samhälletsalarmeringsfunktioner och möjliggöra snabba och effektivahjälpinsatser. Staten betalar en årlig avtalsmässig avgift tillbolaget för vissa grundkostnader.Regeringen föreslår en medelsanvisning på 210 miljoner kronorför det förlängda /96.Regeringens förslag i denna del har inte föranlett någramotionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget.2.5 Anslaget D 5. Informationsteknik:Telekommunikation m.m.I propositionen anges att det finns behov av förstärktaresurser för att uppnå målet att även fortsättningsvisskall ha en tätposition när det gäller utveckling och användningav informationsteknik. Regeringen framhåller att man har föravsikt att kontinuerligt följa utvecklingen på området främstvad gäller tillgång till och kostnader för kommunikation ochnättjänster i landets alla delar.I sammanhanget framhålls att regeringen har gettRiksrevisionsverket (RRV) i uppdrag att se över telelagenseffekter för att utvärdera om lagstiftarens intentioner attskapa förutsättningar för en fungerande konkurrens uppfylls.Dessutom kommer regeringen att ta initiativ till att studerakonkurrensförutsättningarna på hela telemarknaden och hurtillgången till goda tele- och datakommunikationer till rimligapriser kan främjas i landets alla delar. Enligt vad utskotteterfarit avses vidare projekt genomföras med syfte att främjasåväl en bred användning som en ökad kunskap ominformationsteknikens möjligheter och förutsättningar. Mot dennabakgrund föreslås att anvisas över det nyaanslaget Informationsteknik: Telekommunikation m.m.I motion T239 (kds) avvisas regeringens förslag. Enligtmotionen kan man än så länge inte peka på något som tyder på attutvecklingen inte blir positiv även i glesbygden med ökadeinvesteringar och sänkta priser. Medlen föreslås i ställetöverföras till Kommunikationsforskningsberedningen för utökadforskning inom informationsteknikens område.Enligt utskottets mening kan den nya informationsteknikenmöjliggöra att vår konkurrenskraft stärks och attlevnadsstandarden och miljön förbättras. Det är därför av storbetydelse att landets alla delar kan ta till vara de möjlighetersom teknikutvecklingen innebär. Som regeringen anger finns deten rad olika frågor som kan behöva övervägas närmare. den nya teknikens utveckling och användning samt hur enväl fungerande konkurrenssituation skall kunna uppnås utan attsamhällsmålen hotas.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund regeringens förslagatt anvisar till anslagetInformationsteknik: Telekommunikation m.m. för nästa budgetår.Utskottet förutsätter att regeringen för kommer attredovisa hur medlen används. Utskottet avstyrker motion T239(kds) i nu aktuell del.3 Privatisering av och Posten AB3.1 MotionsförslagFrågan om en utförsäljning och privatisering av Posten ochTelia behandlas i fyra motioner.I motionerna T237, N298 och Ub903 (samtliga m) framhålls attstatliga verksamheter som är konkurrensutsatta,eller som utan problem kan konkurrensutsättas, skulle fungeralika bra eller bättre som privat drivna företag. Genom enprivatisering får företagen dessutom tillgång till riskkapitaloch bättre utvecklingsmöjligheter. hör till deverksamheter som i ett första steg bör privatiseras. Teliabehöver i samband med internationaliseringen en marknadsmässigvärdering samt nytt kapital för att offensivt kunna delta i denfortsatta omstruktureringen av branschen. Som ett första stegbör en minoritetspost i bjudas ut i samband med ennyemission. bör företaget i övrigt bjudas ut påmotsvarande sätt. Vidare anges att Posten bedriverkonkurrensutsatt verksamhet som t.ex. Postbanken, vilka kankomma i fråga för ägarbreddningar och privatisering. Regeringenbör ges bemyndigande att sälja såväl som Posten.I motion K810 (fp) framhålls att effektiv konkurrens gynnarkonsumentintresset. Telemarknaden bör därför utvecklas motverklig konkurrens med så jämnstarka marknadspartners sommöjligt. har dock ännu en alltför dominerande ställning påden svenska telemarknaden, även om konkurrensen för närvarandeökar. Enligt motionen bör man därför avvakta med enprivatisering av till dess att en tillfredsställandekonkurrens uppnåtts på marknaden.3.2 Utskottets ställningstagandePost- och telekommunikationer utgör en väsentlig del avlandets infrastruktur. De har stor betydelse för näringslivetskonkurrenskraft och de enskilda människorna i landet. Det ärdärför nödvändigt att se till att landets alla delar hartillgång till en god post- och teleservice. Vidare krävs attfunktionshindrade erbjuds en god post- och teleservice.När Postverket och bolagiserades uttaladeriksdagen mot denna bakgrund att statsmakternas behov avstyrning, kontroll och insyn måste tillgodoses på etttillfredsställande sätt. Ett av de skäl som den dåvaranderegeringen framförde var att genom ett statligt ägande skapasgarantier för att såväl serviceåtaganden som demokratisktinflytande kan säkerställas.Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att förorda attPosten och privatiseras. Utskottet avstyrker motionernaT237 (m), N298 (m) och Ub903 (m) och K810 (fp) i nu aktuell del.4 Fortsatt avreglering av telemarknaden4.1 MotionsförslagI motion Ub903 (m) framhålls att avregleringen ochliberaliseringen av lagstiftningen på teleområdet måste drivasvidare. Utöver en privatisering av finns det enligtmotionen skäl att analysera andra åtgärder i avreglerande syfte.Regeringen bör därför återkomma till med förslag somsyftar till en fortsatt avreglering inominformationsteknikområdet.I motion K811 (kds) anges att kommunala fiberoptiska näthåller på att byggas ut på flera orter i landet. Det enda sättetatt förhindra att landsbygdskommunerna halkar efter i dennautveckling är att säkerställa att deras datanät kan kopplas ihopmed varandra och med de nät som byggs i storstäderna. Dettaförhindras dock av Telias prispolitik och av att bolaget vägraratt hyra ut ledig kapacitet. Enligt motionen bör därförtelelagen förtydligas så att det framgår att samtrafik ävenskall kunna ske på nivån optofiber, särskilt i lands- ochglesbygd där det vore alltför kostsamt att etablera fleraparallella nät. Telias konkurrenter kan därmed beredas möjlighetatt hyra de outnyttjade fiber som knyter samman allasmå och medelstora tätorter i landet.4.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är viktigt att telemarknaden fungerarväl så att de mål som angetts av statsmakterna uppnås. För dettakrävs bl.a. en aktiv konkurrensvårdande politik samt enkontinuerlig uppföljning av hur de telepolitiska målen uppnås.Utskottet vill i sammanhanget erinra om det uppdrag somregeringen har gett RRV att se över telelagen för att utvärderaom lagstiftarens intentioner att skapa förutsättningar för enfungerande konkurrens uppfylls.En fungerande samtrafik är enligt utskottets mening enförutsättning för att det svenska telesystemet skall kunnautnyttjas effektivt så att abonnenter i olika nät kan nåvarandra. Alla tillståndshavare är skyldiga att öppna sina nätför samtrafik med andra tillståndshavare. Enligt vad utskotteterfarit säljer i enlighet med gällande regleringnättjänster antingen via något av de kopplade näten eller viauthyrda förbindelser. Vidare gäller enligt gängseinternationella definitioner att begreppet "samtrafik" omfattartrafik i det kopplade nätet, och således inte "nivån optofiber"som motion T811 (kds) synes avse. Av budgetpropositionen framgåratt regeringen avser att initiera en studie med uppgift att seöver konkurrensförutsättningarna på hela telemarknaden och hurtillgången till goda tele- och datakommunikationer till rimligapriser i landets alla delar kan främjas.I avvaktan på resultatet av pågående och aviseratutredningsarbete bör enligt utskottets mening motionerna Ub903(m) och K811 (kds) i nu behandlad del inte bli föremål för någonåtgärd från sida. Motionsyrkandena avstyrksföljaktligen.5 Regionalpolitisk utveckling inom postområdet5.1 MotionsförslagI motion T805 (c) anges att i pågår enöversyn av lantbrevbäringen som resulterat i indragningar avs.k. avstickare från lantbrevbärarens färdväg. Dessaförändringar upplevs som klara försämringar och i strid medgällande lagstiftning. Vad människorna i glesbygden kräver ärinte ytterligare service, men de vill självklart behålla denservice de redan har. Mot denna bakgrund föreslås att regeringenutnyttjar sitt ägarinflytande i i syfte att bevarapostservicen i glesbygden.I motion T239 (kds) riktas kritik mot det ibudgetpropositionen omnämnda utredningsarbete som skulle studeraförutsättningarna för en finansiering av de regionala ochsociala kostnaderna på postområdet med avgifter från de företagsom är verksamma på marknaden. Enligt motionen riskerar sådanaavgifter att slå ut nya aktörer på marknaden. Den långsiktigasamhälleliga kostnaden i form av lägre effektivitet skulle vidaöverstiga intäkterna. Dessutom är Posten så dominerande påmarknaden att företaget ändock skulle få stå för huvuddelen avavgifterna.I motion T221 (mp) framhålls att med goda regionalaförbindelser menas även bra postkommunikationer. Posten har densenaste tiden lagt ner flera av sina kontor och införtlantbrevbäring samt "post i butik". Enligt motionen bör ennoggrann utredning göras om detta förfaringssätt leder tillförsämringar för glesbygd och småsamhällen.I motion A442 (mp) framhålls att posten behöver förbättras iglesbygden. Nedläggningarna av allt fler postkontor och denkraftigt försämrade servicen är oacceptabla. bördärför uttala tydligare krav på Posten om att en god serviceskall finnas i hela landet, oavsett bostadsort. En utredning börvidare tillsättas för att undersöka om den ökade konkurrenseninom området lett till försämrade möjligheter att motsvaraallmänhetens krav på god service i hela landet. Om så är falletkan det enligt motionen vara rimligt att genom avgifter frånkonkurrerande företag se till att dessa kostnader fördelas överbranschen i dess helhet.5.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den grundsyn som kommer till uttryck imotionerna om att utvecklingen på postmarknaden utgör en viktigförutsättning för den regionala utvecklingen. Utskottet villerinra om att mot denna bakgrund har fastställtsociala och regionalpolitiska mål i postlagen. Det åliggerPost- och att verka för att målen uppnås. Vidareanvisas medel över statsbudgeten för upphandling av särskildasamhällsåtaganden till förmån för bl.a. handikappade.