bet · GJ01KU4 · 1995-10-17 00:00:00 — I detta betänkande behandlas åtta motionsyrkan-den från den allmänna motionstiden /95.Några motioner tar upp behovet av en helt nylagstiftning på dataområdet mot bakgrund av denstarka utvecklingen av informationstekniken. Ettpar motionsyrkanden vänder sig mot användning-en av personnummer i den nuvarande omfattning-en, och ett yrkande gäller behovet av informationtill den enskilde om samkörning av olika register.Utskottet har avstyrkt samtliga motioner, huvud-delen med hänvisning till att regeringen beslutatkommittédirektiv om en ny datalag m.m. En re-servation (m) föreligger i fråga om ny datalag-stiftning m.m. och en reservation (mp) gäller an-vändningen av personnummer. I fråga om person-nummeranvändningen har också avgetts ett sär-skilt yttrande (fp). 1994/95:K202 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till informationslag i enlig-het med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att Datainspektionen läggs ned när denna lagantas.1994/95:K217 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användningen av personnummer och den personliga integrite-ten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av användningen av personnummer och en anpass-ning till ett europeiskt synsätt.1994/95:K810 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av rättslig översyn över av IT-användningen berördalagar.1994/95:Ju807 av m.fl. (mp) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att inga dataregister skall få samköras utan att den registre-rade fått meddelande om det.1994/95:Ub903 av m.fl. (m) vari yrkas4. att hos regeringen begär en skyndsam genomlysning av alllagstiftning i syfte att anpassa denna till nya villkor i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag till integritetslagstiftning attersätta den nuvarande datalagen i enlighet med vad som anförts i motio-nen. En ny lag om datahanteringMotionernaCarl Bildt m.fl. (m) begär i motion Ub903 en generell revision av lagstift-ningen med utgångspunkten att göra all lagstiftning så beskaffad att denoberoende av enskildheter i den tekniska utvecklingen kan ge utrymme förden nödvändiga kreativiteten, som den skyddar sådana intressensom staten har särskild anledning att vaka över (yrkande 4). Motionen tarockså upp frågan om den nu gällande datalagens ändamålsenlighet(yrkande 5). Det har enligt motionärerna ifrågasatts om det över huvudtaget är ändamålsenligt att stifta en lag som är knuten till en speciell tek-nik. Starka skäl talar enligt motionärerna i stället för en allmängiltig in-tegritetslagstiftning. En sådan lagstiftning skulle ange den enskildes rätt attråda över information av personlig art. En allmän integritetslagstiftningskulle bli en enskild rättighetslagstiftning medan en datalag får karaktärenav statlig regleringslag. Svårigheterna att göra en datalag rimligt tidsobun-den skall enligt motionärerna inte heller underskattas. Genom en ny in-tegritetslagstiftning är det angeläget att skapa en ökad förutsägbarhet vadgäller innehållet i ADB-baserade offentliga handlingar. MyndigheternasADB-hantering bör knytas hårdare till ändamålet för de insamlade uppgif-ter, och detta bör ske genom att myndighetens ADB-hantering i lag preci-seras till myndighetsutövningen. Ändamålsanknytningen bör leda till attutbytet av information mellan myndigheter begränsas.Lars m.fl. (fp) hänvisar i motion K810 (yrkande 1) till att detfinns ett uppenbart behov att skapa en generellare datalag, en lag som inteär beroende av det medium på vilket personuppgifter lagras. Bland andrarättsliga förändringar som är motiverade pekar motionärerna på förvalt-ningsrättsliga reformer som omfattar en modernisering av synen på självahandlingsbegreppet. Gårdagens hantering av handlingar i pappersforminom den offentliga förvaltningen ersätts i allt fler sammanhang avelektroniska handlingar, och rättsliga regler har endast i begränsad om-fattning skapats med detta i åtanke. Vidare bör ett utvecklingsarbete sna-rast inledas för att analysera rättsliga frågor, som ansvar och säkerhet,kring yttrandefrihet och nya medier.Också () hänvisar i motion K202 till att register är in-formationsbärare, alldeles oavsett de medier registren lagras i. Lagstift-ningen bör därför inriktas på nyckelfrågorna om vad som skall få registre-ras och för hur . Om lagstiftningen koncentreras till nyckelfrågornakan enligt motionären en allmän informationslag skapas och Datainspek-tionen avskaffas.Kommittédirektiv om en ny datalag m.m.Regeringen beslutade om direktiv till en parlamentarisktsammansatt kommitté med uppgift att analysera på vilket sätt ett komman-de EG-direktiv om skydd för personuppgifter skulle införlivas i svensklagstiftning samt lägga fram förslag till en ny lag på området (dir.1995:91). Kommittén skall också föreslå de ändringar i tryckfrihetsför-ordningens bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet som ärmotiverade för att grundlagsregleringen skall vara anpassad till den nyatekniken och terminologin på området. I direktiven framhålls att datalageni dag såväl innehållsmässigt som i sin lagtekniska utformning får ansesvara föråldrad. Utvecklingstakten inom informationstekniken har sedandatalagens tillkomst varit i det närmaste explosionsartad. Utvecklingen harenligt direktiven medfört att olika medier används i en kedja, exempelvissatelliter, faxar, telefoner, datorer och papper. Utvecklingen leder till attpersonuppgifter registreras, kommuniceras, bearbetas, lagras osv. i enständigt ökande takt. Utvecklingen medför också ökade risker för att denenskildes personliga integritet kränks.I direktiven redogörs för EG:s dataskyddsdirektiv. Detta direktivs syfteär att skapa en gemensam hög nivå på integritetsskyddet för att därigenommöjliggöra ett fritt flöde av personuppgifter medlemsländerna emellan.Medlemsstaterna får inom den ram som ges i direktivet närmare preciseravillkoren för när behandling av personuppgifter får förekomma. Dessapreciseringar får dock inte hindra det fria flödet av personuppgifter inomunionen. Direktivet är tillämpligt på all behandling av personuppgifter ochsåledes också på register, dock endast på sådana regis-ter som är sökbara utifrån särskilda kriterier. Direktivet är inte tillämpligtpå register för personligt bruk, och behandling av personuppgifter förjournalistiska, konstnärliga och litterära ändamål undantas från direktivetsmateriella bestämmelser. Personuppgifter får samlas in endast för särskildauttryckligt angivna ändamål, och uppgifterna får inte senare användas påett sätt som är oförenligt med ursprungsändamålet. Personuppgifter fårbehandlas endast när samtycke lämnas, när det är nödvändigt för att fullgö-ra ett avtal i vilket den registrerade är part, när det finns en i författningreglerad förpliktelse att behandling av uppgifterna skall ske, när det ärnödvändigt för att skydda den enskildes grundläggande intressen, när detär nödvändigt för att utföra en arbetsuppgift i det allmännas intresse, ellerslutligen om det i övrigt skett en intresseavvägning som resulterat i attbehandling av personuppgifter skall få ske. Vissa känsliga uppgifter fårinte behandlas.Utgångspunkten för kommitténs arbete skall enligt kommittédirektivenvara att tillförsäkra den enskilde ett fullgott integritetsskydd i IT-samhälletIntresset av ett starkt integritetsskydd får dock inte hämma användningenav ny teknik i samhällsutvecklingen och får inte heller försvåra använd-ningen av personuppgifter för forsknings- eller statistikändamål.Kommittén skall i sitt arbete utgå ifrån att svensk lagstiftning bör utfor-mas med beaktande av utvecklingen på området och de i sammanhangetlångvariga erfarenheter vi har av den nuvarande datalagen. Utifrån dennautgångspunkt skall kommittén analysera på vilket sätt en sådan framtids-anpassad och modern lagstiftning kan göras förenlig med vad som anges iEG-direktivet. Kommittén skall utgå från att en kommande lag skall varateknikoberoende.Kommittén skall vidare särskilt överväga om begreppet handling i tryck-frihetsförordningen är ändamålsenligt eller om det bör ersättas. Med dennya tekniken blir anknytningen till ett pappersdokument inte längre själv-klar.Regeringen tillsatte en utredning () med upp-gift att utarbeta sådana förslag till rättslig reglering som kan behövas isamband med inrättandet av s.k. elektroniska anslagstavlor och för an-vändningen av elektroniska dokument inom förvaltningen och näringslivet(dir. 1994:42). Utredningsarbetet skall vara avslutat senast den 1 november1995. En kommitté som bl.a. har till uppgift att analysera hur tryckfrihets-förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen skall tillämpas på nya mediertillsattes (dir. 1994:104 och dir. 1995:14). Mot bakgrundav analysen skall utredningen undersöka frågan om ett grundlagsskydd förmoderna medier som inte har ett sådant skydd. Utredningsarbetet skallenligt direktiven vara avslutat vid utgången av . Enligt de i juni1995 beslutade direktiven om en ny datalag m.m. bör den nu aktuellakommittén hålla sig informerad om resultatet av dessa utredningars arbeteoch vid behov samverka med dem. Kommittén skall också samråda medkommissionen för att främja en bred användning av informationsteknik() som har i uppdrag att belysa olika rättsliga frågor inomdet området. Utredningsarbetet skall vara avslutat senast den 31 mars1997.Utskottets bedömningDe frågor som tas upp i motionerna kommer enligt regeringens kommit-tédirektiv 1995:91 att behandlas av den kommitté som skall överväga enny datalagstiftning. Enligt utskottets mening bör kommitténs arbete inteföregripas. Motionerna K202 yrkandena 1 och 2, K810 yrkande 1 samtUb903 yrkandena 4 och 5 avstyrks följaktligen.Meddelande om samkörning av olika registerMotionenBirger m.fl. (mp) tar i motion Ju807 (yrkande 18) upp frågan omregistrering och samkörning av personuppgifter. Motionärerna understry-ker att inga data om någon människa skall få registreras och inga registersamköras utan att den berörde vet om det.BakgrundEnligt 2 § datalagen (1973:289) får personregister inrättas och föras endastav den som anmält sig hos Datainspektionen och fått licens. Utöver licensbehövs tillstånd av Datainspektionen bl.a. för att inrätta och föra person-register som skall innehålla personuppgifter som inhämtas från något annatpersonregister, om inte registreringen av uppgifterna eller utlämnandet avdessa sker med stöd av författning, Datainspektionens beslut eller denregistrerades medgivande. Av 2 a § framgår att det inte behövs tillstånd avDatainspektionen för personregister vars inrättande beslutas av riksdageneller regeringen eller personregister som inrättas och förs i enlighet medföreskrifter som beslutas av , regeringen eller Datainspektionen. lagen (1994:1517) om socialförsäkringsregister finns ett allmäntmedgivande till sambearbetning av uppgifter i olika socialförsäkringsregis-ter. Lagen medger också viss samkörning med ett sjukförsäkringsregisterom regeringen föreskriver att så får ske. I lagen föreskrivs en informations-skyldighet för den registeransvarige.Datalagsutredningen föreslog (SOU 1993:10) en underrättelseskyldighetnär personuppgifter samlas in från en enskild. Underrättelsen skulle bl.a.omfatta uppgift om de ändamål som uppgifterna behandlas för och uppgiftom till vem uppgifterna skall lämnas ut samt namn och adress på denpersondataansvarige. Vidare föreslog utredningen att behandling av per-son-uppgifter bara fick ske under vissa angivna förutsättningar, t.ex. omden enskilde samtyckt till behandlingen.Enligt direktiven om en ny datalag m.m. utgör Datalagsutredningensförslag tillsammans med remissynpunkterna på betänkandet ett värdefulltunderlag i utredningens arbete.Utskottets bedömningOckså frågan om samkörning av olika register och meddelande till demsom berörs omfattas av uppdraget till den kommitté som skall utreda da-taskyddslagstiftningen. Enligt utskottets mening bör utredningsresultatetavvaktas. Motion Ju807 yrkande 18 avstyrks således.Användningen av personnummerMotionenPeter och () vänder sig i motionK217 (yrkandena 1 och 3) mot användningen av personnummer. Motionä-rerna framhåller att det är en självbevarelsedrift att värna om sin personligaintegritet. Men det är svårt i vårt land där personnummer, liksom de regis-ter där de brukas, är offentliga handlingar.I andra länder, inte minst inom Europeiska unionen, ser man enligt mo-tionärerna mycket allvarligare på användningen av personnummer ochdärmed förknippade integritetsfrågor än i . Vår anslutning till EUär enligt motionärerna ytterligare ett kraftfullt skäl till att vi bör se överdessa frågor och söka anpassning till den syn som råder i vår omvärld.I detta sammanhang kan också nämnas att m.fl. (mp) imotion Ju807 framhåller att personnummer bör användas mer restriktivt änvad som sker , dock utan att något särskilt yrkande om detta fram-ställs.BakgrundPersonnummer används framför allt som identifieringshjälpmedel. Det ärvanligt att personnumret används som sökbegrepp i ADB-stödda person-register och som koppling när man genom s.k. samkörning skall samarbetaflera personregister. Personnummer används i stor omfattning inom såvälden offentliga som den enskilda sektorn. En lagstiftning som innebar enuppstramning av användningen av personnummer antogs av riksdagenunder /91 (prop. 1990/91:60, bet. 1990/91:KU11, rskr.160). Beslutet innebar bl.a. att det infördes nya bestämmelser i datalagenmed innebörd att registrering av personnummer endast får ske när det ärklart motiverat med hänsyn till registrets ändamål, vikten av en säker iden-tifiering eller av annat beaktansvärt skäl. Vidare gäller att personnummerfår återges på datautskrifter endast när det finns särskilda skäl.I propositionen anförde departementschefen att den största fördelen medpersonnummer består i att det är ett enhetligt och för varje person uniktidentifikationsbegrepp. Personnumret är ett effektivt hjälpmedel när detgäller att förebygga personförväxlingar, vilket är av betydelse bl.a. frånrättssäkerhetssynpunkt. Enligt departementschefen innebär personnumret iden meningen ett skydd för den personliga integriteten. Hon menade dockatt användningen av personnummer har vissa nackdelar. Det var ett faktumatt många människor var kritiska mot den utbredda användningen av per-sonnummer. En del var oroliga för att personnumret kunde utnyttjas så attdet medförde ett otillbörligt ingrepp i den personliga integriteten, t.ex.genom att personnumret på ett enkelt sätt kan användas som kopp-lingsnyckel vid samkörning av register, vilket skapar ökade möjligheter tillkontroll av den enskilde individen i olika hänseenden.Departementschefen ansåg för sin del att frågor som i första hand rördepersonregistrens omfattning, ändamål och innehåll, samkörning med olikaregister, offentlighets-, data- och sekretesslagstiftningens utformning ochtillämpning, sårbarhetsproblem och mycket annat på ett olyckligt sätt oftafokuserats på användningen av personnummer. Det fanns enligt departe-mentschefen knappast skäl att betrakta personnumret som sådant somintegritetskränkande.Konstitutionsutskottet framhöll att användningen av personnummer somett tillförlitligt identifikationsbegrepp fått en mycket stor utbredning ilandet. Detta visade att det funnits och alltjämt fanns ett behov såväl hosenskilda som hos det allmänna av ett administrativt lätthanterligt hjälpme-del av detta slag. Som anförts i propositionen fanns det enligt utskottetknappast skäl att betrakta personnumret i sig som integritetskränkande.Däremot kunde det användas på ett sätt som medförde ökad risk för in-tegritetskränkningar. Vad som emellertid var av än större betydelse frånintegritetssynpunkt var de ADB-baserade personregistrens omfattning,användning och innehåll, samkörning av olika register samt utformningenav offentlighets-, data-, och sekretesslagstiftningen.I regeringens direktiv om en ny datalag m.m. (dir. 1995:91) hänvisastill att EG:s dataskyddsdirektiv utgör en ram inom vilkenmedlemmarna genom nationell lagstiftning skall införliva principernai direktivet. Medlemsländerna får själva bestämma i vilkenutsträckning de vill utnyttja den spännvidd som kan finnas i de olikabestämmelserna. Medlemsstaterna skall bestämma på vilka villkorpersonnummer får behandlas.Utskottets bedömningDen trädde nya bestämmelser i datalagen ikraft som reglerar användningen av personnummer.Bestämmelserna innebar en uppstramning av användningenav personnummer och föregicks av ingående avvägningar ifråga om behovet av ett lätthanterligt administrativt hjälp-medel och intresset av integritetsskydd. Utskottet gör nu intenågon annan bedömning än den som då gjordes. Utskottet villemellertid peka på att den beslutade utredningen om nydatalagstiftning kan ha anledning att komma in på frågan ompersonnummeranvändning. Något särskilt tillkännagivandetill regeringen i frågan är enligt utskottets mening intepåkallat. Motion K217 yrkandena 1 och 3 avstyrks. beträffande ny lag om datahantering m.m.att avslår motionerna 1994/95:K202 yrkandena 1 och 2,1994/95:K810 yrkande 1 samt 1994/95:Ub903 yrkandena 4 och 5,res. 1 (m)2. beträffande meddelande om samkörning av olika registeratt avslår motion Ju807 yrkande 18,3. beträffande användningen av personnummeratt avslår motion 1994/95:K217 yrkandena 1 och 3.res. 2 (mp)den 17 oktober 1995På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), KurtOve (), (), AndersBjörck (m), (), (), (s), (),(), (), BarbroHietala (), (), HåkanHolmberg (fp), (), NilsFredrik () och ().Reservationer1. Ny lag om datahantering m.m. (mom. 1), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "De frågor"och slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening behövs mot bakgrund av den pågående utveck-lingen på IT-området en generell revision av all lagstiftning i syfte attundanröja sådana regler som kan utgöra hinder för den nödvändiga krea-tiviteten. Lagstiftningen bör inriktas på att kreativiteten ges ett gott utrym-me oberoende av enskildheter i den tekniska utvecklingen, somden ger skydd för sådana intressen som staten har särskild anledning attvaka över. Den nuvarande datalagen bör ersättas med en teknikoberoendeallmängiltig integritetslagstiftning. En sådan lagstiftning bör ha karaktär avrättighetslagstiftning och innehålla bestämmelser om den enskildes rätt attförfoga över information av personlig art. Det är angeläget att en sådanintegritetslagstiftning skapar ökad förutsägbarhet när det gäller innehållet iADB-baserade offentliga handlingar. Myndigheternas ADB-hantering börknytas hårdare till ändamålet med uppgifterna genom att ADB-hanteringeni lag preciseras till myndighetsutövningen. Vad utskottet anfört bör medbifall till motion Ub903 yrkandena 4 och 5 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande ny lag om datahantering m.m.att med bifall till motion 1994/95:Ub903 yrkandena 4och 5, samt med anledning av motionerna 1994/95:K810 yrkande 1samt 1994/95:K202 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört.2. Användningen av personnummer (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Den 1 janu-ari 1992" och slutar med "3 avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den bedömning som görs i motion K217 och som ävenredovisas i motion Ju807 om att personnummer måste användas mer re-striktivt än vad som sker . Den nuvarande användningen av person-nummer är så vidsträckt att det finns en påtaglig risk för integritetskränk-ningar. Enligt utskottets mening bör den kommitté som skall se över data-lagstiftningen ges tilläggsdirektiv att särskilt utreda frågan om hur ytterli-gare begränsningar skall kunna genomföras.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande användningen av personnummeratt med anledning av motion1994/95:K217 yrkandena 1 och 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeAnvändningen av personnummer (mom. 3)och (båda fp) anför:Genom den starka ADB-utvecklingen har uppkommit klara risker förden personliga integriteten. Riskerna hänför sig i stor utsträckning till deutbredda möjligheterna att använda personnummer som identifikationsbe-grepp. De begränsningar som infördes i fråga om användningen avpersonnummer är enligt vår mening inte tillräckliga, och det kan finnasanledning att sedan ytterligare tid förflutit återkomma till frågan om meravgörande begränsningar.Gotab, 1995