bet · GI01SfU10 · 1995-05-04 00:00:00 — Motionärerna anser attden genomsnittliga reella pensionsåldern bör kunna höjasmed i genomsnitt fram genom aktivrehabilitering och ett minskat antal förtidspensioner.Åtgärden beräknas enligt motionärerna ge en besparing påtre miljarder kr.Utskottets bedömningUtskottet anser att den ökning av antaletförtidspensioneringar som ägt rum äroroväckande och att det av både sociala ochsamhällsekonomiska skäl är av största vikt att aktivaåtgärder vidtas för att förhindra att allt fler människorpermanent utestängs från arbetsmarknaden. Rehabilitering avlångtidssjukskrivna är i det sammanhanget en viktig del.Ytterligare åtgärder är dock nödvändiga. Utskottet anserockså, i likhet med regeringen, att kostnader till följd avsjukdom i största möjliga utsträckning bör hanteras inomsocialförsäkringen och kostnader till följd av arbetslöshetinom arbetsmarknadspolitiken. Utskottet delar därförregeringens bedömning att det är motiverat att avskaffa des.k. äldrereglerna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkerbifall till motionerna Sf14, Sf15 yrkande 2, och Sf17yrkande 4.Regeringen har numera förelagt en proposition(prop. 1994/95:218) med förslag bl.a. om lönebidrag tillarbetsgivare som anställer en långtidsarsbetslös person somfyllt och som får ersättning från arbetslöshetskassa.Propositionen behandlas av arbetsmarknadsutskottet ibetänkande 1994/95:AU15. Vidare har regeringen ikompletteringspropositionen aviserat en särskild utredningmed uppgift att göra en bred analys av de äldres situationpå en alltmer krävande och rörlig arbetsmarknad samt avalternativ till förtidspensionering när ohälsoprövningenför förtidspension skärps. Utskottet anser med hänsynhärtill att avskaffandet av äldrereglerna inte börtidigareläggas. Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag om tidpunkt för ikraftträdande och avstyrker bifalltill motion Sf13 yrkande 1.Mot bakgrund av den aviserade utredningen anser utskottetatt det i avvaktan på denna inte är påkallat att geregeringen i uppdrag att vidta åtgärder i syfte attförhindra orimliga sociala konsekvenser av de avskaffadeäldrereglerna. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion Sf16 yrkande 3.Beträffande frågan om höjning av pensionsåldern genomaktiv rehabilitering och ett minskat antal förtidspensionervill utskottet erinra om vad utskottet anförde om höjningav den faktiska pensionsåldern i samband med behandlingenav sitt betänkande 1992/93:SfU15. I betänkandet anfördesbl.a. att den bästa åtgärden för att långsiktigt minskakostnaderna för pensionssystemet var en höjning av denfaktiska pensionsåldern med ett eller genom attframför allt förtidspensioneringar för yngre ellermedelålders personer i möjligaste mån undveks. var avsikten med de gällandereglerna om rehabiliteringsersättning bl.a. att minskaantalet förtidspensioner. Enligt utskottets uppfattninghade arbetet i dessa avseenden ännu inte lyckats så som varförutsatt. Detta kunde till stor del bero på attarbetsgivarna hade det omedelbara ansvaret förrehabiliteringen och att det rådande arbetsmarknadslägetförsvårade för dem att leva upp till detta ansvar. För attett rehabiliteringsarbete skulle ha framgång krävdes enligtutskottet också betydande resurser hos försäkringskassornai form av såväl kompetent personal som ekonomiskatillgångar. Utskottet ansåg att det var av största vikt attdessa synpunkter beaktades vid utvecklingen av detfortsatta arbetet med rehabilitering. Detta gavs ocksåregeringen till känna.Med det anförda anser utskottet att motion Fi216 yrkande7 inte påkallar någon åtgärd.Utredning om rätt till förtidspensionProposition 147Enligt 16 kap. 7 § AFL skall förtidspension dras in ellerminskas om arbetsförmågan väsentligt förbättras. I övrigtgäller beslut om förtidspension tills vidare.Riksförsäkringverket rekommenderar (Allmänna råd 1993:5)att i samband med beslut omförtidspension skall ta ställning till om efterkontrollskall göras och i så fall när.I proposition 1994/95:147 anges, med hänvisning till enrapport av Förtidspensioneringen --handläggning och beslutsunderlag, att försäkringskassornauppvisar vissa brister i fråga om efterkontroller.Regeringen anser emellertid att stora samhällsekonomiskaoch mänskliga vinster kan uppnås genom förbättradeutredningsinsatser vid beslut om rätt till förtidspension.Ett fullgott underlag är därvid väsentligt inför beslut omförtidspension samt vid en eventuell omprövning av fortsatträtt till förtidspension i ett löpande pensionsärende. Detär därför enligt regeringen motiverat att förändraregelverket för förtidspensioneringen så attbeslutsunderlaget rörande rätten till förtidspensionförbättras.I propositionen föreslås därför att närdet kan anses nödvändigt för bedömningen av om rätt tillförtidspension föreligger, skall begära att den försäkradegenomgår undersökning av viss läkare eller genomgår annanutredning såsom arbetsprövning eller arbetsträning förbedömning av den försäkrades medicinska tillstånd,arbetsförmåga och behovet av och möjligheterna tillrehabilitering. När det kan anses nödvändigt för bedömningav rätt till förtidspension skall även iövrigt kunna infordra utlåtande av viss läkare eller annansakkunnig, göra förfrågan hos den försäkrade eller annansom kan antas kunna lämna nödvändiga uppgifter, besöka denförsäkrade samt undersöka om den försäkrade efterrehabilitering helt eller delvis kan försörja sig självgenom arbete.Vidare föreslås att vid beslut omförtidspension skall bedöma om behov finns av förnyadutredning av arbetsförmågan efter viss tid.Försäkringskassan skall löpande, även sedan förtidspensioneller sjukbidrag börjat utges, införskaffa sådan utredningsom i varje särskilt fall kan anses nödvändig för bedömningav den fortsatta rätten till förtidspension.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 oktober 1995.MotionerI motion Sf205 yrkandena 2--4 och 7 av . (m) begärs tillkännagivanden om intyg av två läkarevid bedömning av behov av förtidspension, krav pårehabilitering, aktivitetsträning och förslag i enlighetmed departementspromemorian (Ds 1994:91) om rätten tillförtidspension och sjukpenning. I samma motion yrkande 6och i motion Sf13 yrkande 3 av m.fl. begärstillkännagivande om regelbundna efterkontroller av givnaförtidspensioner respektive beslut att omprövning av givnaförtidspensioner skall ske minst vart femte år.Motionärerna anser att krav på intyg av två läkare ledertill en mer objektiv bedömning av patientens tillstånd, attrehabiliteringsbedömning bör vara ett oavvisligt krav förebeslut om förtidspension samt att aktivitetsträning behövsefter en längre sjukskrivning.Utskottets bedömningUtskottet anser att det finns starka skäl att förändraregelverket för förtidspensioneringen både för att få ettbättre beslutsunderlag och för att efterkontroll skallkunna göras mer systematiskt än vad som är fallet i dag.Utskottet delar regeringens uppfattning attförsäkringskassan som villkor för rätt till ersättning börfå föreskriva att den försäkrade genomgår medicinskundersökning eller annan utredning för bedömning avarbetsförmågan samt att kassan vid beslut om förtidspensionockså skall ta ställning till om det finns behov av förnyadutredning av arbetsförmågan . mening är detta särskilt viktigt för yngrepersoner så att dessa inte permanent utestängs frånarbetslivet.Utskottet, som konstaterar att förslagen innebär attförsäkringskassan i de enskilda fallen kommer att ha att taställning till behov av medbedömning av annan läkare, denförsäkrades behov av rehabilitering liksom eventuella behovav träning företrädesvis ,tillstyrker regeringens förslag. Motion Sf205 yrkandena2--4 får därmed i huvudsak anses tillgodosedd.Utskottet har tidigare behandlat frågan om obligatoriskefterkontroll av förtidspensioner, senast i utskottetsbetänkande /94:SfU12. Utskottet uttalade då att ettinförande av obligatorisk efterkontroll skulle krävabetydande resurser och att utskottet inte var berett attförorda införandet av sådan kontroll. Utskottet, somkonstaterar att regeringens förslag innebär en betydandeskärpning av kravet på försäkringskassorna att besluta omefterkontroll i förtidspensionsärenden, vidhåller dennauppfattning och avstyrker bifall till motionerna Sf205yrkande 6 och Sf13 yrkande 3.Beträffande den nämnda departementspromemorian noterarutskottet att vissa av de däri redovisade förslagen intetagits med i proposition 1994/95:147. Detta gäller t.ex.förslaget om ändrad beräkning av antagandepoäng och ändraderegler för bedömning av arbetsförmågan vid prövning av rätttill förtidspension. I propositionen framhålls dock attfrågor om grundläggande förändringar rörande rätten tillersättning från sjukförsäkringen respektiveförtidspensioneringen kommer att ingå i tilläggsdirektiventill Sjuk- och arbetsskadeberedningen.Enligt de nya direktiven till Sjuk- ocharbetsskadeberedningen skall beredningen utforma förslagtill en av staten organiserad allmän ohälsoförsäkring, somger ersättning för inkomstbortfall orsakat av temporärteller varaktigt nedsatt arbetsförmåga till följd avsjukdom, skada eller funktionshinder. vara att prövningen av arbetsförmågans nedsättningjämfört med dagens regler mer renodlat skall baseras påmedicinska grunder. Beredningen skall bl.a. inom ramen förden allmänna ohälsoförsäkringen föreslå regler förberäkning av förmånsgrundande inkomst och ersättningsnivåvid långvarig nedsättning av arbetsförmågan i syfte attersätta dagens förtidspensionering och därvid utforma ettgrundskydd för grupper som inte alls eller i begränsadomfattning kvalificerat sig för inkomstbaserad ersättning.Utskottet har inte anledning att ifrågasätta regeringensbedömning att vissa förslag i den nämndadepartementspromemorian bör beredas inom Sjuk- ocharbetsskadeberedningen. I den mån motion Sf205 yrkande 7inte tillgodosetts med de nya direktiven till beredningenavstyrker utskottet bifall till motionsyrkandet.Övriga frågor om förtidspension väckta i motionerÄndrad benämning av ordet sjukbidragSom redovisats ovan utges förtidspension till försäkradvars arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annannedsättning av den fysiska eller psykiskaprestationsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel ochnedsättningen kan anses varaktig. Kan nedsättningen avarbetsförmågan inte anses varaktig men kan den antas blibestående för avsevärd tid, utges tidsbegränsat sjukbidrag.Birgitta Gidblom m.fl. (s) begär i motion Sf244tillkännagivande om ändring av ordet sjukbidrag tillrehabiliteringsbidrag. För att göra tydligt att en periodmed sjukbidrag är en period när aktivarehabiliteringsåtgärder skall vidtas och för att denförsäkrade tydligt skall förstå att förmånen är beviljadunder den tid det tar att återfå arbetsförmågan, bör enligtmotionärerna benämningen sjukbidrag bytas motrehabiliteringsbidrag.Utskottet anser att den fråga som motionärerna tagit uppligger inom det område som Sjuk- och arbetsskadeberedningenhar att behandla. Motion Sf244 bör därför inte föranledanågon åtgärd.Pensionsgrundande inkomstMed inkomst av anställning avses enligt 11 kap. 2 § AFLlön eller annan ersättning i pengar eller andraskattepliktiga förmåner, som en försäkrad har fått somarbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Såsom inkomstav anställning avses även bl.a. sjukpenning ochrehabiliteringspenning enligt AFL.I motion Sf205 yrkande 1 av m.fl. (m)begärs beslut om ändring i 11 kap. 2 § AFL. Motionärernaanser att i arbetslivet skallinkomst under sjukskrivning inte jämställas med inkomst avtjänst. På detta sätt kan man enligt motionärerna undvikaatt någon "gratisåker" in i höga förtidspensioner.Som nämnts ovan ingår frågor om grundläggandeförändringar rörande rätten till ersättning frånsjukförsäkringen respektive förtidspensioneringen i Sjuk-och arbetsskadeberedningens nya direktiv omförsäkringsskydd vid rehabilitering och ohälsa. Motbakgrund härav och då den fråga som motionärerna tagit uppligger inom det område som Sjuk- och arbetsskadeberedningenhar att behandla avstyrker utskottet bifall till motionSf205 yrkande 1.Förtida uttagÅlderspension utges fr.o.m. den månad då den försäkradefyller . Enligt 6 kap. 2 § och 12 kap. 2 § AFL minskarförtida uttag, som kan ske tidigast fr.o.m. den månadpensionären fyller , pensionsbeloppet livsvarigt med0,för pensionen tas ut före 65 år.Uppskjutet uttag ökar pensionen för varje månadsom uttag av pension skjuts upp, dock längst till den månadden försäkrade fyller 70 år.Gullan m.fl. (m) begär i motion Sf13 yrkande 2att uppdrar åt regeringen att se över reglernaför förtida uttag. Motionärerna anser att reglerna börgöras mer generösa för att människor inteskall drabbas orimligt hårt av att äldrereglerna avskaffas.I motion Fi216 yrkande 9 av m.fl. (kds)begärs beslut om att förtidspension skallersättas med förtida uttag. Ett motsvarande yrkande finns imotion Sf237 yrkande 2 (delvis) av m.fl(m).Utskottet har i sitt av godkända betänkande1993/94:SfU24 tidigare behandlat ett motionsyrkande om attpension efter endast bör få förekomma i formav ålderspension. Utskottet delade då regeringens bedömningi proposition 1993/94:250 att förtidspension skall kunnabeviljas även efter och avstyrktemotionsyrkandet. Utskottet anser att bör vidhållasin tidigare uppfattning och avstyrker bifall tillmotionerna Fi216 yrkande 9 och Sf237 yrkande 2 (delvis).Som redovisats ovan har regeringen dels förelagtriksdagen en en proposition med förslag bl.a. om lönebidragtill en arbetsgivare som anställer en långtidsarbetslösperson som fyllt , dels aviserat att en särskildutredning skall tillsättas för att göra en bred analys avde äldres situation på en alltmer krävande och rörligarbetsmarknad samt av alternativ till förtidspensioneringnär ohälsoprövningen för fötidspension skärps. Mot bakgrundhärav anser utskottet att något tillkännagivande tillregeringen om ändring av reglerna för förtida uttag inte ärpåkallat. Utskottet avstyrker därför bifall till motionSf13 yrkande 2.Handikappade studerandes ekonomiGenom ett antal avgöranden av Försäkringsöverdomstolenhar slagits fast att sjukbidrag kan beviljas handikappadeundgdomar som inte har arbetslivserfarenhet, om handikappetär av sådan omfattning att någon förmåga att försörja siggenom arbete av betydelse inte kan förväntas innan denförsäkrade fått en lämplig yrkesinriktad utbildning.Försäkringsöverdomstolen har därvid poängterat attsjukbidraget får ses som ett stöd under rehabilitering.Avgörandena innebär att sjukbidrag kan beviljas dessaungdomar under erforderlig utbildningstidoavsett handikappets art.I motion Sf504 av () begärs tillkännagivandeom att ersättnings- och bidragsnivåerna för elever vidriksgymnasierna för döva och hörselskadade skall bliföremål för granskning med syfte att hitta en mer rättvisoch enhetlig nivå för samtliga studerande. Enligtmotionären har dessa elever, i likhet med andragymnasieelever, studiebidrag samt även utbildningsbidrag,vilket är en förutsättning för att möjliggöra studier viddessa gymnasier. De studerande som bor i egen lägenhet hari allmänhet också en viss kostnadsersättning. Utöver dessabidrag/ersättningar erhåller de flesta elever påriksgymnasiet för döva och en mindre del av eleverna påriksgymnasiet för hörselskadade sjukbidrag ochhandikappersättning. Detta skapar en ekonomisk och socialojämlikhet då elever i samma klass med sammaboendekostnader och övriga omkostnader kan ha skillnader idisponibla medel på i månaden.Utskottet har i betänkande 1994/95:SfU1 senast behandlatfrågan om handikappade studerandes ekonomi. Utskottetredogjorde då för gällande regler och framhöll att det varav vikt att frågan diskuterades utifrån olikautgångspunkter. pekade utskottet på attregeringen avsåg att tillkalla en utredning om vissaförändringar i studiestödssystemet och att det i direktiventill Sjuk- och arbetsskadeberedningen ingick bl.a. att taupp frågor rörande förtidspensioneringen. Utskottet, somutgick från att de unga handikappades ekonomiska situationvid gymnasiestudier skulle komma att övervägas i detsammanhanget, ansåg att något tillkännagivande tillregeringen inte var påkallat.Utskottet noterar att Sjuk- och arbetsskadeberedningenenligt sina nya direktiv bl.a. har att, i fråga omlångvarig nedsättning av arbetsförmågan, utforma regler förett grundskydd motsvarande dagens folkpensionering förgrupper som inte alls eller i begränsad omfattningkvalificerat sig för inkomstbaserad ersättning. Vidareskall beredningen vid utformningen av förslag till reglerför den allmänna ohälsoförsäkringen beakta vad riksdagenuttalat bl.a. vad gäller höjning av den nedre åldersgränsenpå för rätt att uppbära förtidspension.Utskottet vill också erinra om att kommittén för enöversyn av studiestödssystemet (dir. 1994:148) har iuppdrag bl.a. att analysera förhållandet mellanstudiestödet och olika former av stöd tillfunktionshindrade. En prövning bör enligt direktiven ske omolika slag av funktionshinder medför särskilda behov föratt kunna påbörja och fullfölja studier, och kommittén böröverväga om dessa behov skall tillgodoses inom ramen förstudiestödssystemet eller inom andra system. Vidare angesatt kommittén i dessa frågor skall samråda med Sjuk- ocharbetsskadeberedningen.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionSf504 inte påkallar någon åtgärd från sida.BarntilläggFram till kunde barntillägg utges förvarje barn till försäkrad förälder som uppbarålderspension eller förtidspension. Barntillägg utgavs med26 % av basbeloppet eller, om barnet var berättigat tillbarnpension, av basbeloppet. Barntilläggetavvecklades i samband med reformeringen av den allmännaförsäkringens efterlevandeförmåner.I motion Sf266 yrkande 2 av m.fl. (c)begärs förslag till ett stöd, särskilt barntillägg, tillförtidspensionärer med försörjningsansvar för barn och somendast har förtidspension och pensionstillskott.Motionärerna beräknar kostnaderna för ett sådant riktatkonsumtionsstöd till fr.o.m. år1996.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget anserutskottet att det saknas förutsättningar för att förordainförande av ett barntillägg till förtidspensionärer.Utskottet avstyrker därför bifall till motion Sf266 yrkande2.Bostadstillägg till pensionärerInledningSedan den 1 januari 1995 gäller att kommunaltbostadstillägg och särskilt kommunalt bostadstillägg harersatts med ett statligt bostadstillägg för pensionärer() enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer. BTP utgör före inkomstavdrag avbostadskostnad . Storlekenav BTP bestäms av årsinkomstens storlek. Under enövergångstid kan en kommun komplettera BTP medett kommunalt finansierat bostadstillägg. I de nya reglernainryms ett särskilt bostadstillägg som kompenserar depensionärer som har särskilt låg inkomst och hög hyra.Arbetsinkomst för ålderspensionärerEnligt nuvarande regler medräknas inte arbetsinkomst somen ålderspensionär har i årsinkomsten vid beräkning av BTP.Arbetsinkomsten påverkar därmed inte bostadstillägget.Denna regel har överförts från det tidigare regelsystemetoch tillkom . Regeln följdes sedermera av enändring i skattereglerna som innebar att arbetsinkomsterinte heller skulle reducera det särskilda grundavdraget förpensionärer. Reglerna tillkom för att minskamarginaleffekterna för arbetsinkomster i syfte attstimulera ålderspensionärer att förvärvsarbeta.Enligt vad som anförs i proposition 1994/95:100 är det ursamhällelig synpunkt viktigt att stimulera tillförvärvsarbete. Det kan dock ifrågasättas om högrebostadstillägg skall betalas ut om inkomsten består avarbetsinkomster än om den består av andra inkomster. Enligtpropositionen är det i nuvarande statsfinansiella läge interimligt att betala ut bostadstillägg utifrån en lägreinkomst än pensionären faktiskt har.I propositionen föreslås därför att för den som uppbärålderspension skall vid beräkning av bostadstillägg iårsinkomsten medräknas intäkt av tjänst och intäkt av aktivnäringsverksamhet. Ändringen förslås träda i kraft den 1juli 1995.Förslaget beräknas minska kostnaderna för bostadstilläggmed per år.Gullan m.fl. (m) begär i motion Sf237 yrkande 5avslag på förslaget att arbetsinkomst för ålderspensionärerskall medräknas vid beräkning av bostadstillägget. Enligtmotionärerna medför förslaget oönskade marginaleffekter somkan slå orimligt hårt.Utskottet, som ansluter sig till de bedömningar somgjorts i propositionen, tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker bifall till motion Sf237 yrkande 5.Avkastning av förmögenhetEnligt nuvarande regler om bostadstillägg påverkarförmögenhet den årsinkomst som bestämmer bostadstilläggetsstorlek. Som inkomst upptas av hela förmögenhetsvärdetsamt av den del av förmögenhetsvärdet som överstiger75 för ogift pensionär och för giftpensionär.I proposition 1994/95:100 anges att det är motiverat attav besparingsskäl göra det särskilda grundavdraget förpensionärer något mindre förmånligt för den som vid sidanav pensionen också har kapitalinkomster. En avtrappning med65 % av grundavdraget också mot kapitalinkomster bör därföråterinföras fr.o.m. . Regeringen, som harför avsikt att lägga fram förslag tilllagändringar, föreslår att godkänner denaviserade ändringen, som enligt regeringens beräkningarmedför ökade intäkter för staten motsvarande 1 200 miljonerkronor per år.Enligt propositionen ökar marginaleffekten förkapitalinkomster till följd av förslaget om ändring av detsärskilda grundavdraget från . Pensionärer somhar bostadstillägg får detta reducerat i förhållande tillförmögenheten. För dessa pensionärer tillkommer enligtpropositionen därför ytterligare en marginaleffekt. För attmildra den totala marginaleffekten föreslår regeringen attden förhöjda avkastningsberäkningen på slopas. Dettaskulle, enligt vad som framhålls i propositionen, innebäraatt den totala marginaleffekten för kapitalinkomster för enpensionär med bostadstillägg kommer att uppgå till ca 85 %vid en verklig avkastning på . Enligt propositionen börde nya reglerna träda i kraft den 1 januari 1996.Kostnaderna för BTP till följd av den föreslagna åtgärdenberäknas enligt propositionen öka med 400 miljoner kronorper år.I motion Sf266 yrkande 3 (delvis) av m.fl.(c) begärs till följd av förslaget i samma motion omjusteringar av reglerna för reducering av det särskildagrundavdraget även förslag till justering av reglerna omförhöjd kapitalavkastning vid beräkning av BTP. Om ettfribelopp införs och därefter en begränsad avtrappning avdet särskilda grundavdraget minskar enligt motionärernabehovet av justering av reglerna för BTP avseendeavkastning av kapital.Utskottet har, som inledningsvis nämnts, överlämnatbehandlingen av förslaget beträffande det särskildagrundavdraget för pensionärer till skatteutskottet.Skatteutskottet har därefter i betänkande 1994/95:SkU20föreslagit en nedsättning av det allmänna grundavdraget.Skatteutskottets förslag innebär i princip att denbudgetförstärkning om som skulle hauppkommit genom regeringens förslag om det särskildagrundavdraget ändå kan uppnås. Till följd härav avstyrkerutskottet regeringens förslag om utgiftsökning inom ramenför BTP på . Anslaget skall minskas imotsvarande mån. Motion Sf266 yrkande 3 i denna del fårhärigenom anses tillgodosedd.InkomstavdragBostadstillägget minskas av årsinkomsten. Tillden del årsinkomsten överstiger 1,5 basbelopp minskasbostadstillägget av inkomsten.Enligt budgetpropositionen bör avtrappningen motbostadstillägget vara avpassad så att det alltid är merekonomiskt lönsamt att höja sin inkomst. böravtrappningen vara så stor att bostadstillägg inte betalasut till pensionärer med så höga inkomster att systemetdärmed upplevs som stötande.Med anledning av det ansträngda ekonomiska läget anserregeringen det nödvändigt att pensionärer med en inkomstutöver folkpension och pensionstillskott får sittbostadstillägg minskat snabbbare än i dag.Inkomstavtrappningen bör därför generellt höjas med femprocentenheter. I propositionen föreslås att bostadstilläggminskas av den beräknade årsinkomsten upp till ochmed 1,5 basbelopp och av årsinkomst överstigande1,5 basbelopp.