bet · GI01AU15 · 1995-05-19 00:00:00 — Däremot går uppfattningarna i viss mån isärnär det gäller de olika åtgärderna och deras effektivitet.Sammanfattningsvis anser utskottet att inriktningen på deföreliggande förslagen och -- i förekommande fall -- riksdagenstidigare beslutade åtgärder tillsammans med åtgärder somvidtagits och vidtas inom andra politikområden bör leda till attsysselsättningen ökar och arbetslösheten pressas tillbaka. Meddetta ställningstagande avstyrker utskottet föreliggandemotionsyrkanden i den mån de inte sammanfaller med utskottetsovan redovisade uppfattning. Avstyrkandet gäller motionerna A52(m), A53 (fp), A54 (kds), A55 (v) och A56 (mp), alla i berördadelar.Det aviserade förslaget i budgetpropositionen om att inrättaarbetsföretag har inte fullföljts i den nu föreliggandepropositionen. Yrkandet i motion A271 (kds) bör därför i dennadel inte föranleda någon åtgärd.Kvinnors arbetsmarknadI flera motioner tas kvinnors arbetsmarknad upp särskilt.I motion A53 (yrk. 11) framhåller motionärernaatt dagens arbetsmarknadspolitik i stort är inriktad på mänsarbetsmarknad. Den uppgång i konjunkturen som skett under detsenaste året har nästan uteslutande medfört att mänsarbetslöshet har sjunkit, medan kvinnoarbetslösheten legatstilla på exakt samma nivå. Ett betydande stöd till kvinnligtföretagande bör utgå. Även andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som riktas till kvinnor bör inrättas.Miljöpartiet kritiserar i motion A56 (yrk. 9) propositionensom enligt motionärernas uppfattning ger kvinnors sysselsättningför litet utrymme. De vill ha ett tillkännagivande om åtgärderför att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden.Ingegerd m.fl. (s) framhåller i motion A51 att detbehövs en omfattande utredning för att kartlägga och analyserastrukturella förändringar av arbetsmarknaden och de konsekvenserpå kort och lång sikt som dessa kan innebära för kvinnorsarbetsmarknad. Utredningen bör också omfatta kvinnorsföretagande, utbildning, kompetensutveckling och arbetsmiljö. Ensådan kartläggning och analys bör följas av förslag pååtgärder/insatser för att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden.Ingbritt Irhammar m.fl. (c) konstaterar i motion N19 (yrk. 2)att könsuppdelningen på arbetsmarknaden är mycket stor. Kvinnorär i stor utsträckning beroende av offentlig sektor för sinförsörjning. Kvinnor i medelåldern med svag utbildning, bosattai glesbygd och med anställning inom offentlig sektor kan få detsärskilt besvärligt på grund av avsaknad av alternativaarbetsmarknader. En annan grupp som särskilt bör uppmärksammasär invandrarkvinnor. En parlamentarisk utredning bör tillsättasför en framtids- och åtgärdsinriktad analys av kvinnorsarbetsmarknad.Moderaterna framhåller i sitt sjupunktsprogram, Riktlinjernaför en politik för riktiga jobb, hur viktigt det är förkvinnorna att privat tjänsteföretagande får möjlighet attutvecklas. anser att regeringens politik stänger denkvinnodominerade arbetsmarknaden utan att öppna nyaarbetsmarknader i stället. Det är nämligen mot kvinnorna dennödvändiga kommunala återhållsamheten slår allra hårdast.Vänsterpartiet föreslår som framgår av den följandeframställningen ett omfattande kompetensutvecklingsprogram somriktar sig i första hand till kvinnor inom den offentligasektorn.Utskottets bedömningDe i inledningen till detta betänkande redovisade siffrornarörande kvinnors resp. mäns arbetslöshet visar en betydligtlägre arbetslöshet bland kvinnor än bland män. Skillnaden tillkvinnors fördel har under en följd av mätningar visat på sammasituation.Siffrorna är emellertid i viss mån missvisande. I deAKU-mätningar som görs tar man inte hänsyn till huruvida enperson är heltids- eller deltidsarbetande. I samma avsnitt iinledningen visar AMS siffror att deltidsarbetslösheten underperioden --har ökat till det dubbla och nuär uppe i 150 373 personer. av alla deltidsarbetslösa ärkvinnor. AKU:s siffror visar att av antalet anställda sompå grund av arbetsmarknadsskäl arbetar mindre än de önskar ärkvinnor.Den offentliga sektorn har haft stor betydelse för kvinnorsmöjlighet att förvärvsarbeta. Omstruktureringar ochneddragningar till följd av bl.a. besparingskrav har gjort attarbetstillfällena har minskat. Vid fleratillfällen har utskottet varnat för denna utveckling ochframhållit vikten av att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden.Förutom inom den offentliga sektorn förekommer ett utbrettsystem med deltidsarbete inom kontor, handel och turism.Enligt den senaste Folkhälsorapporten arbetar en stor gruppkvinnor med fysiskt och psykiskt tungaarbetsuppgifter.Utvecklingen på arbetsmarknaden dels till följd avneddragningar inom områden där kvinnor arbetar, delsutvecklingen när det gäller deltidsarbetet innebär, somutskottet ser det, att många kvinnor inte kan försörja sig påeget arbete. Till detta kommer att kvinnors arbetsmiljö mångagånger är dålig. Bristande kunskap och utbildning, särskilt hosde äldre kvinnorna, utgör hinder för en större rörlighet förkvinnor på arbetsmarknaden.Utskottet konstaterar att flera utredningar just nu arbetarmed skilda delar av de problem som utskottet pekat (A 1995:04) som tillkallats hari uppdrag att rikta särskild uppmärksamhet mot företeelser ochstrukturer inom arbetslivet som upprätthåller eller förstärkerden ojämna maktfördelningen och segregationen mellan könen.Arbetsmarknadspolitiska kommittén (A 1994:01) har ett uppdragatt se över hur man bättre kan motverka könssegregering påarbetsmarknaden. Enligt de tilläggsdirektiv (dir. 1995:33) tillkommittén som regeringen beslutade om skallkommittén lägga fram förslag till åtgärder som bidrar till attminska könsuppdelningen på arbetsmarknaden.Arbetstidskommittén (A 1995:02) har ett uppdrag att belysa vilkakrav olika former av arbetstidsförkortningar ställer påarbetsmarknadens sätt att fungera och hur dessaarbetstidsförkortningar generellt kan komma att påverka kvinnorresp. Slutligen vill utskottet erinra om direktiven (dir.1994:124) till samtliga kommittéer och särskilda utredare attredovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser av framlagdaförslag.Utskottet vill även peka på utvecklingsprogrammet Alfa-Q iArbetslivsfondens regi med inriktning bl.a. på kvinnorsarbetsmarknad. Dessutom har utskottet lyft fram jämställdhetenpå arbetsmarknaden som ett lämpligt ämne för enförvaltningsrevision av revisorer. AMS har ettuppdrag att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden, ett uppdragvars resultat varit blygsamt.Av den redogörelse som lämnats framgår att det på olika hållpågår arbete med att utreda och föreslå åtgärder för attförbättra kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden.Vad som saknats är en brett upplagd kartläggning ochanalys av de strukturella förändringarna på arbetsmarknaden ocheffekterna härav för kvinnors arbetsmarknad. Det bör särskiltuppmärksammas att den sysselsättningsökning som skett under detsenaste året nästan uteslutande skett på den mansdomineradearbetsmarknaden. Besparingar och rationaliseringar inom denoffentliga sektorn, där oftast kvinnor arbetar, har gjort attåtskilliga tusentals arbetstillfällen där har försvunnit.Kvinnors oro för sina arbeten måste därför tas på störstaallvar.Utskottet finner det vara angeläget att en sådan utredningkommer till stånd på sätt som föreslås i motion A51 (s).Liknande tankar förs fram i motion N19 (c). Utskottet är dockinte berett att ta ställning till formerna för en sådanutredning. Det får ankomma på regeringen att närmare taställning till denna fråga.Några ytterligare arbetsmarknadspolitiska åtgärder för kvinnorsom föreslås i motion A53 (fp) bör i avsaknad på närmareutredning om hur dessa skall vara utformade inte inrättas . Avsamma skäl anser utskottet att ytterligare åtgärder för attfrämja kvinnors företagande inte bör företas . Dessutom villutskottet erinra om pågående NUTEK-projekt för främjande avkvinnors företagande i de regionalpolitiska stödområdena. Dettaprojekt löper fram t.o.m. /96. Erfarenheter fråndetta projekt bör tas till vara för kvinnligt företagande i helalandet.Vad utskottet med anledning av motionerna A51 (s) och N19 (c)i berörd del har anfört om behovet av en kartläggning ochanalys av kvinnors arbetsmarknad bör ges regeringen tillkänna.Motionerna A53 (fp) och A56 (mp) kan i viss mån och i aktuelladelar anses tillgodosedda med vad utskottet anfört.UppföljningMotionFolkpartiet framhåller i sin kommittémotion A53 (yrk. 19--20)att det är viktigt att kan kontrollera hur medlen tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder används. Regeringen bör därförunder hösten återkomma till med en sådan redovisning.I februari nästa år bör en "kontrollstation" i form av ensärproposition föreläggas . På så sätt blir det lättareatt överblicka medelsanvändningen under det kommande långabudgetåret, anser motionärerna.Utskottets bedömningUtskottet har ingen annan mening än motionärerna när detgäller vikten av att följa upp användningen av medlen till dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Med jämna mellanrum tar utskottet självt initiativ till attbegära information från bl.a. den verkställande myndigheten,AMS, om läget på arbetsmarknaden och användningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Utskottet ser det somnärmast självklart att en sådan avstämning bör ske undersenhösten. I förekommande fall kan därefter utskottet självt taerforderliga initiativ. Något särskilt tillkännagivande härom ärdärför inte behövligt.Vad härefter angår frågan om en vårproposition år 1996diskuteras frågan om lämplig tidpunkt föravlämnande av en sådan proposition till . Inte heller idetta avseende krävs därför något särskilt tillkännagivande.Motionen avslås därmed i berörda delar.ArbetsrättenMotionerI tre motioner, A52 (yrk. 21) (m), A53 (yrk. 15) (fp), A54(yrk. 1 delvis) (kds) och Fi35 (yrk. 16) (kds), yrkas enåtergång till den arbetsrättslagstiftning som gällde under år1994. framhåller dock att en sådan återgång fårbetraktas som ett första steg mot en fortsatt reformering avarbetsrätten.Utskottets bedömningGenom beslut (prop. 1994/95:76,bet. AU4, rskr. 123) upphävdes fr.o.m. den 1 januari 1995större delen av de förändringar i lagen om anställningsskydd(LAS) och medbestämmandelagen (MBL) som gällde under år 1994.Samtidigt aviserades att en utredning skulle tillsättas varsuppgift skulle vara att pröva hur avtalslösningar på bästa sättkan underlättas.Som tidigare nämnts har tillkallatsför att söka lösningar på de problem som arbetsmarknadens parteranser finns på arbetsrättens område. Enligt direktiven (dir.1995:30) skall en uppgift för kommissionens arbete vara attåstadkomma en långsiktig och stabil arbetsrätt somfrämjar flexibilitet och produktivitetsutveckling i företagenoch i den offentliga sektorn,tillgodoser de anställdas behov av utveckling, inflytande,frihet och trygghet,främjar jämställdhet mellan könen, ochfrämjar invandrarnas villkor på arbetsmarknaden.Kommissionen skall redovisa sitt uppdrag senast den 1 mars1996.Utskottet anser att resultatet av kommissionens arbete böravvaktas. Mot den bakgrunden avstyrks motionerna A52 (m), A53(fp), A54 (kds) och Fi35 (kds) i nu berörda delar.I detta sammanhang tar utskottet upp två bordlagda yrkandenfrån utskottets sammanträde . Det gäller tvålagförslag som lades fram i proposition 1994/95:6 omtotalförsvarsplikt och som överlämnades för beredning frånförsvarsutskottet. Förslagen är av formell natur och innebärändringar i LAS och den arbetsrättsliga beredskapslagen på såsätt att begreppet värnpliktstjänstgöring eller annan därmedjämförlig tjänstgöring i båda lagarna byts ut mot begreppettjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt.Utskottet tillstyrker lagförslagen.En allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkringI två motioner från , A53 (yrk. 16) och Fi32 (yrk.7), framförs yrkanden om tillkännagivande beträffande behovet aven allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring kopplad växling av avgifter mellan arbetslöshetsförsäkring ochsjukförsäkring.Utskottets bedömningGenom beslut (prop. 1994/95:99, bet. AU5, rskr.124) återställdes fr.o.m. den 1 januari 1995arbetslöshetsersättningen i huvudsak till vad som gällde föreden . aviserade regeringen sin avsikt atttillsätta en utredning för översyn av arbetslöshetsförsäkringenoch det kontanta arbetsmarknadsstödet med inriktningen att skapaen sammanhållen arbetslöshetsförsäkring.Utskottet konstaterar att det gått mindre än sedanriksdagen fattade ovannämnda beslut. Redan av den anledningenfinns det knappast skäl att ändra det beslutet. Till dettakommer att regeringen senast i kompletteringspropositionenuttalat att den avser att tillsätta denna utredning.Arbetet med att utforma direktiv till utredningen pågår inomArbetsmarknadsdepartementet.Mot denna bakgrund avstyrks motionerna A53 och Fi32 (fp) iaktuella delar.A 1 förvaltningskostnaderI propositionen konstateras att beslutat attanvisa 4 under anslaget tillArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Regeringen föreslårnu vissa ändringar av organisatorisk natur som påverkarmedelsbehovet under anslaget.Ett sammanhållet förvaltningsanslagPropositionenRegeringen föreslår att samtliga medel förArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader, dvs. för AMS, ,AF och , anvisas under ett anslag, Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader fr.o.m. /96.Regeringens förslag om ett sammanhållet förvaltningsanslaginnebär att de av (prop. 1994/95:100, bet. AU12, rskr.227) anvisade medlen för den yrkesinriktade rehabiliteringen /96, dvs. 1 , i stället bör anvisasunder anslaget förvaltningskostnader.Eventuellt anslagssparande eller anslagskredit vid innevarandebudgetårs utgång bör enligt regeringen få avse verksamhet underanslaget förvaltningskostnader. Regeringenanser dock att minst 1 skall användas förverksamheten vid samt metodutveckling, forskning ochpersonalutveckling inom den yrkesinriktade rehabiliteringen.Regeringen föreslår även att upphäver sina beslut(prop. 1994/95:100, bet. AU11 och AU12, rskr. 233 resp. 227) ommöjligheterna att utnyttja medel mellan de ifrågavarandeanslagen.Slutligen föreslås att redan beslutade besparingskrav kvarståroförändrade.Anslaget till förvaltningskostnader börsåledes öka med det belopp som har beräknats för denyrkesinriktade rehabiliteringen samt justeras med hänsyn tillvissa förslag som kommer att redovisas i det följande.MotionVänsterpartiet anser i motion A55 (yrk. 3--4) attregeringens förslag om dels anslagssparande resp. anslagskreditbeträffande anslaget Yrkesinriktad rehabilitering, delsbesparingskravet under anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader skall avslås. Det föreliggande undermåligaunderlaget kan inte ligga till grund för ett sådant beslut.Utskottets bedömningGenom ett regeringsbeslut har regeringen gettAMS i uppdrag att utreda hur skall ändras föratt de besparingar som nämnts skall . skall senast den 1november 1995 en delrapport lämnas tillArbetsmarknadsdepartementet.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ettsammanhållet förvaltningsanslag och tillstyrker förslagen som deredovisats ovan. Detta ställningstagande innebär följaktligenatt motion A55 (v) avstyrks i aktuell del.AMS tillsynsverksamhet m.m.PropositionenAMS är tillsynsmyndighet över arbetslöshetskassorna.Regeringen föreslår att tillsynen byggs ut. Förslaget går ut påatt tillsynen helt finansieras genom att motsvarande av vadarbetslöshetskassorna erlägger i finansieringsavgift går tilltillsynen av kassorna fr.o.m. . Det innebär enändring av 57 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring.Den totala finansieringsavgiften uppgår till ca1,. En procent därav, 12 miljonerkronor bör gå till AMS tillsyn av arbetslöshetskassorna.Kostnaderna för AMS tillsynsverksamhet är 2,3miljoner kronor. Den praktiska innebörden av förslaget innebäratt anslaget förvaltningskostnadertillförs mellanskillnaden mellan 2,3 och ,dvs. eller underartonmånadersperioden.Regeringen aviserar ytterligare åtgärder för att effektiviseratillsynen.Som ett led i tillsynsverksamheten får AMS rätt att överklagaarbetslöshetskassas, länsarbetsnämnds och allmänförvaltningsdomstols beslut om arbetslöshetsersättning och rätttill medlemskap i arbetslöshetskassa. Förslaget bör gällafr.o.m. den 1 oktober 1995.Möjligheten att få fram vägledande domar är en förutsättningför AMS föreskrifts- och tillsynsarbete, framhåller regeringen.Vidare föreslår regeringen att AMS roll som instans föröverklagande av beslut om arbetslöshetsersättning och rätt tillmedlemskap i arbetslöshetskassa upphör.Regeringen anser att det är mindre lämpligt att AMS i egenskapav tillsynsmyndighet på samma gång skall fungera som enöverklagningsinstans för enskilda. Genom den föreslagnaförändringen tar det dessutom för den enskilde attfå besked i sitt ärende.Den föreslagna ändringen innebär en viss ökad arbetsbelastningpå länsrätterna genom att överklagandena går direkt dit frånarbetslöshetskassa och länsarbetsnämnd. Regeringen föreslårdärför i kompletteringspropositionen underJustitiedepartementets huvudtitel ett medelstillskott underanslaget Domstolarna m.m. på . För att klaraavvecklingskostnaderna hos AMS föreslås att AMV:sförvaltningsanslag tillförs en engångsanvisning på 1,5 miljonerkronor under /96.Vad ovan föreslagits rörande AMS rätt att få överklaga beslutoch om instansordningen innebär ändringar i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1oktober 1995.Utskottets bedömningAMS tillsynsverksamhet regleras i 93--96 §§ lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring. Enligt 95 § kan AMS meddela deerinringar i fråga om en arbetslöshetskassas verksamhet somstyrelsen finner påkallade. AMS skall förelägga en kassa attinom vidta de åtgärder som behövs för rättelse omanmärkning i något hänseende enligt sistnämnda bestämmelse kanriktas mot kassans verksamhet. Enligt 96 § kan -- om rättelseinte vidtas -- AMS förklara kassan förlustig rättentill statsbidrag helt eller delvis.Utskottet anser det viktigt att verka för en likformig ochrättvis tillämpning av bestämmelserna hos kassorna.Fortfarande kvarstår dock vissa oklarheter om AMS befogenhetersom tillsynsmyndighet. Av bestämmelserna i 93--96 §§ framgårinte annat än att AMS kan göra erinringar mot en kassasverksamhet och -- om rättelse inte vidtas -- förklara kassanförlustig rätten till statsbidrag helt eller delvis.Situationen är som utskottet ser den oreglerad såvitt avsermöjligheten för tillsynsmyndigheten att fatta beslut om återkravav felaktigt utbetalade statsbidrag.Denna fråga bör därför bli föremål för ytterligareöverväganden. Detta kan lämpligen ske i samband med arbetet iden aviserade utredningen om arbetslöshetsförsäkringen.Vad utskottet sålunda anfört bör ges regeringen till känna.I detta sammanhang kan nämnas att kassan enligt 39 § skallbetala tillbaka bidraget om den har fått statsbidrag utan attvara berättigad till det eller har fått för stort bidrag.Kassorna vidtar inte sällan rättelser av felaktigt utbetaladestatsbidrag och gör återbetalningar till staten. Enligt uppgiftunder hand från AMS är det ganska betydande belopp som sålundaåterbetalas genom kassornas egna åtgärder.Utskottet anser det tillfredsställande att AMS dubbla roll somöverklagandeinstans och tillsynsmyndighet upplöses. Härigenomklargörs att det är arbetslöshetskassornas beslut om en medlemsrätt till ersättning eller medlemskap som får överklagas av denenskilde medlemmen eller av AMS och att besvärsinstans ärförvaltningsdomstol.Med det anförda tillstyrker utskottet de framlagda förslagenom ändringar i lagen (1993:370) om arbetslöshetsförsäkring ochlagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd såvitt avserkassornas finansieringsavgift samt instansordningen.MedelsberäkningPropositionenMedelsbehovet för /96 är enligt propositionen5 498 111 000 kr.AMS har för sina investeringar behov av lån iRiksgäldskontoret. För nästa budgetår bedöms behovet vara 480miljoner kronor.MotionVänsterpartiet yrkar i motion A55 (yrk. 5) att anslagettillförs ytterligare 125 miljoner kronor.Utskottets bedömningUtskottet ansluter sig till regeringens bedömning avmedelsbehovet och tillstyrker därmed att tillArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader för budgetåret1995/96 anvisas ett ramanslag på 5 . Av dettaföljer att motion A55 i nu berörd del avstyrks.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderEtt flexibelt resursutnyttjandePropositionenRegeringen föreslår att medlen för de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna skall få disponeras med stor flexibilitet.Den övergripande inriktningen då det gäller vilka grupper somskall prioriteras och vilken typ av åtgärder,sysselsättningsskapande, kompetensutvecklande ellerrörlighetsfrämjande som främst skall användas m.m., skall angesav riksdag och regering. Regeringen skall klart ange vilkaresultat man förväntar sig av de insatta medlen.Innan andra åtgärder vidtas skall AMV till fullo utnyttja denreguljära arbetsmarknadens och platsförmedlingens möjligheter.När det gäller åtgärderna skall främst långtidsarbetslösa ochandra utsatta grupper på arbetsmarknaden komma i fråga. till AMV kommer ett antal konkretaverksamhetsmål att anges och angivandet av uppföljningsbarakvantifierade krav skall öka.Det ankommer på AMS att genom riktlinjer till de regionala ochlokala arbetsmarknadsmyndigheterna se till att åtgärderna fården inriktning och den omfattning som statsmakterna angivit. Påden lokala nivån innebär detta att varje arbetsförmedling ellerarbetsmarknadsinstitut inom ramen för tilldelade medel fåravgöra vilken åtgärd som är bäst för den enskildearbetssökanden. Mot bakgrund av ovanstående avser regeringen attuppdra åt AMS, som ansvarig myndighet, att se till attfördelningen på lokal nivå sker på ett så effektivt sätt sommöjligt så att de av statsmakterna uppställda målen ochresultaten uppnås.Denna ordning ger myndigheterna en betydande frihet men förockså med sig ett förstärkt krav på återrapportering ochuppföljning av i vilken mån de uppställda målen har uppnåtts.Ett väsentligt inslag i denna utveckling avmålstyrningsprocessen för AMV är också en förenkling avregelverket och slopandet av marginella åtgärder.MotionerModeraterna välkomnar i motion A52 (yrk. 5) i och för sig enprioritering av de långtidsarbetslösa men anser attprioriteringen kan få besvärande effekter genom avsaknaden avdels konstruktiva förslag för att stimulera till fler riktigaarbeten, dels tillräckliga incitament för andra arbetssökande änlångtidsarbetslösa att återinträda på arbetsmarknaden.I motion A54 (yrk. 2) framhåller att en ökadflexibilitet är bra men att den inte får innebära attprioriteringar inte görs. Motionärerna anser att möjligheten förlänsarbetsnämnderna att sluta avtal med kommuner och landstingom utbildning och kompetenshöjning måste kvarstå samt att det ärväsentligt att tydliga signaler om detta ges till ansvarigamyndigheter.Utskottets bedömningUtskottet ställer sig bakom regeringens förslag att medlen förde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall få disponeras medstor flexibilitet.Utskottet delar inte oro i motion A52 över debesvärande effekter som kan bli följden av en prioritering avlångtidsarbetslösa. Utskottet anser att en sådan prioritering ärnödvändig för att få ut så många som möjligt av denna målgrupppå arbetsmarknaden.Vad angår förslag i motion A54 harutskottet behandlat motionsförslag beträffandeutbildning och kompetenshöjning i landsting och kommuner (bet.1994/95:AU11). Utskottet uttalade då att dearbetsmarknadspolitiska medlen inte bör användas för reguljärkommunal verksamhet. Dessutom framhöll utskottet att behovet avåtgärder sådana nu förordar fårbedömas mot bakgrund av arbetsmarknadssituationen vid varjesärskilt tillfälle. Utskottet uttalade vidare att regeringenunder våren skulle återkomma med förslag om förhållandet mellankommunerna och staten, vilka förslag utskottet då inte villeföregripa. I den nuvarande propositionen anges att de kommunersom kommit längst i arbetet med att utveckla ett aktivtengagemang i den lokala arbetsmarknadens utveckling bör i dessaavseenden ges särskilda möjligheter för att kunna visa vägen fören fortsatt utveckling. Några pilotprojekt bör kunna startaomedelbart.