bet · GI01UbU10 · 1995-03-23 00:00:00 — En utredning med uppdrag att utvärdera och se överlärarutbildning och fortbildning begärs i motion 1994/95:Ub706(v) yrkande 17. I motion 1994/95:Ub340 (m) yrkandena 6 och 7framhålls att fortbildningen skall ingå som en del av denutvecklingsstrategi som fastställs för den enskilda skolan. Enindividuell utvecklingsplan som redovisar lärarensfortbildningsbehov skall upprättas för varje lärare.Enligt motion 1994/95:Ub693 (kds) yrkande 7 skall innehållet ifortbildningen av lärare också inrymma rentpersonlighetsutvecklande inslag.I den aviserade översynen av lärarutbildningen kommer enligtvad regeringen redovisat i propositionen fortbildningsfrågoroch frågor som rör yrkesverksamma lärares möjligheter attvidareutbilda sig att tas upp. Utskottet utgår från att en radav de frågor som motionärerna berört därvid kommer att beaktas.I sammanhanget vill utskottet peka på att flera av de imotionerna aktualiserade tankegångarna tas upp bland förslageni betänkandet Höj Ribban! (SOU 1994:101), vilka nu beredsvidare inom . Utskottet avstyrker mot den nubeskrivna bakgrunden motionerna 1994/95:Ub330, 1994/95:Ub340yrkandena 6 och 7, 1994/95:Ub693 yrkande 7 och 1994/95:Ub706yrkande 17.I två motioner, 1994/95:Ub340 (m) yrkande 9 och 1994/95:Ub693(kds) yrkande 5, begärs attlärarcertifikat/lärarlegitimation införs. Enligt den förstnämnda motionen bör lärarcertifikatet tidsbegränsas,förslagsvis till , och medföra en skyldighet för skolanatt se till att läraren får fortbildning enligt denindividuella utvecklingsplan som uppgjorts. Enligt motionenfrån kds bör erfarna lärare tjänstgöra som handledare åtnyutbildade lärare under deras första tjänstgöringsår. Dettakan sedan enligt motionärerna leda fram till lärarlegitimation.Utskottet erinrar om att principer för lärarcertifikatbehandlades i samband med propositionen om lärarutbildning(prop. 1991/92:75, bet. UbU20, rskr. I propositionenredovisades huvuddragen i ett system med lärarcertifikat.Utskottet förutsatte att kommer att få ta ställningtill ett förslag efter det att ärendet beretts ytterligare avregeringen. Regeringen har inte återkommit med förslag i dennafråga. Utskottet vill även i det här sammanhanget erinra omförslagen i betänkandet Höj Ribban!, vilka för närvarandebereds inom . Mot denna bakgrund avstyrks debåda förevarande yrkandena.Lärarnas karriärmöjligheter tas upp i tre motioner. Imotion 1994/95:Ub340 (m) yrkande 8 framhålls att det ärangeläget att fler karriärvägar skapas och att framståendelärare är kvar som lärare. Duktiga lärare kan leda detpedagogiska utvecklingsarbetet. I motion 1994/95:Ub315 (fp)yrkande 1 begärs att översynen av lärarutbildningen även börbehandla lärarnas karriärmöjligheter. Enligt motion1994/95:Ub693 (kds) yrkande 6 bör det inrättas tjänster medpedagogiskt ledar- och utvecklingsansvar.Frågan om lärarnas karriärmöjligheter berördes ipropositionen om ny läroplan och ett nytt betygssystem förgymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux (prop.1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. Regeringen påpekadei propositionen att lärarnas karriärmöjligheter inomskolområdet är starkt begränsade. Regeringen framhöll att detär viktigt att kommunerna erbjuder möjligheter till karriär ochkompetensutveckling. Utskottet delar denna uppfattning. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna 1994/95:Ub315 yrkande 1,1994/95:Ub340 yrkande 8 och 1994/95:Ub693 yrkande 6.I motionerna 1994/95:Ub340 (m) yrkande 10 och 1994/95:Ub315(fp) yrkande 2 tas frågan upp om fler tjänster förforskarutbildade lärare (lektorer) i skolan. Enligt denförst nämnda motionen bör regeringen i samarbete med till att kommunerna respektiveskolorna inte agerar mer kraftfullt för att få flerforskarutbildade lärare och redovisa resultatet av en sådanutredning för . Enligt den senare motionen bör enmålsättning vara att fler lektorstjänster skall kunnanyinrättas. Lärare bör uppmuntras till vidareutbildning ochforskarstudier.Riksdagen har vid upprepade tillfällen behandlat frågan omfler forskarutbildade lärare, lektorer, i skolan. genom ett tillkännagivande till regeringen i december1990 (bet. 1990/91:UbU4 s. 24 f., rskr. 76), till vilketutskottet återkom (bet. 1990/91:UbU16 s. 61 f.,rskr. Utskottet har vidare förutsatt att frågan omgymnasieutbildningens forskningsanknytning ingår i den statligauppföljningen och utvärderingen av skolverksamheten. Våren 1992hänvisade utskottet till sina tidigare ställningstagandenrörande vikten av lektorstjänsterna (bet. 1991/92:UbU20 s. 35).Riksdagen har, efter förslag från regeringen (prop.1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. 93), infört ett tillägg iskollagens 2 kap. 3 §, enligt vilket kommuner och landstingåläggs att sträva efter att för undervisning i gymnasieskolan,gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning användalärare som har forskarutbildning. Denna ändring i skollagenträdde i kraft . skall enligtföreskrifterna i regleringsbrev följaeffekterna av skollagens föreskrift om forskarutbildade lärareför undervisningen. En första redovisning skall lämnas tillregeringen . Utskottet utgår från attregeringen därefter informerar i denna fråga. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna 1994/95:Ub315 yrkande 2och 1994/95:Ub340 yrkande 10.I motionerna 1994/95:Ub901 (m) yrkande 12 och 1994/95:Ub340(m) yrkande 4 begärs förslag från regeringen om höjda kunskaps-och kompetenskrav för lärare i yrkesämnen i gymnasieskolan.En allmän översyn av lärarutbildningarna är nödvändig. När detgäller lärarna i yrkesämnen finns redan ett underlag som gördet möjligt att ta ett skyndsamt initiativ, Höj ribban! (SOU1994:101).Regeringen har i propositionen meddelat att betänkandet HöjRibban! Lärarkompetens för yrkesutbildning (SOU 1994:101) harremissbehandlats och att betänkandet bereds iUtbildningsdepartementet. Utskottet finner inte anledning attföregripa den beredning som pågår inom ochavstyrker med hänvisning härtill motionerna 1994/95:Ub340yrkande 4 och 1994/95:Ub901 yrkande 12.Utskottet övergår nu till att behandla regeringens förslagtill anslag under littera A, jämte motioner.5. Statens skolverkStatens skolverk är central förvaltningsmyndighet för detoffentliga skolväsendet, med undantag av de statligaspecialskolorna, vilka lyder under förhandikappfrågor i skolan. I fråga om annan utbildning underhögskolenivå har de uppgifter som följer avförfattningar eller särskilda bestämmelser.Skolverkets uppgifter och organisation framgår avförordningen (1991:1121) med instruktion för Statens skolverk.Enligt denna åligger det verket att särskilt följa upp ochutvärdera skolan, lägga fram förslag till utveckling av skolanoch medverka till sådan utveckling. skall även hatillsyn över skolan.Enligt motionerna 1994/95:Ub339 (m) yrkande 10 och1994/95:Ub906 (m) yrkande 17 bör göra etttillkännagivande till regeringen om översyn avmyndighetsorganisationen på skolområdet. Det borde inomskolområdet finnas en nationell förvaltningsmyndighet och enfristående utvärderingsmyndighet. borde enligtmotionärerna ta över det ansvar som ligger på i skolan. Den nuvarandeuppdelningen på de två myndigheterna är omotiverad. Ensammanslagning skulle möjliggöra en effektivisering samtidigtsom den vore en naturlig konsekvens av den integrering avhandikappade elever som eftersträvas. Den statliga tillsynenoch utvärderingen bör frigöras från den centrala myndighetenoch samlas i en fristående utvärderingsmyndighet.Regeringen informerar i propositionen om att en översyn förnärvarande görs inom av arbete, ansvaroch kompetens mellan skolans myndigheter samt mellan dessa ochdepartementet (s. 43). Denna översyn görs dels med några årserfarenhet av det nya styrsystemet och den nyamyndighetsstrukturen, dels mot bakgrund av förändrade behov ochkrav i ett EU-perspektiv. Mot bakgrund av pågåendeöversynsarbete anser utskottet att motionerna 1994/95:Ub339yrkande 10 och 1994/95:Ub906 yrkande 17 bör avslås.I flera motioner tas roll somtillsynsmyndighet upp. I motion 1994/95:So294 (c) yrkande 6framhålls vikten av att kommunernas skolplaner anger tydligamål som går att utvärdera vad gäller funktionshindrade eleverssituation samt att en budget kopplas till de olika åtgärderna.Ett viktigt led i det sammanhanget är att tillsynen fungerar. Imotionen framhålls att det är viktigt att regeringen aktivtföljer hur tillsynen i skolan fungerar. Enligt motion1994/95:Ub368 (kds) yrkande 9 bör tillsynsfunktionutvecklas så att mer tid kan satsas på besök frånundervisningsrådens sida även i de kommunala skolorna. I motion1994/95:Ub905 (mp) yrkande 10 hänvisas till Riksdagensrevisorers granskning av tillsynen i skolan (1993/94:RR11).Enligt motionärerna måste bristerna åtgärdas ochSkolverket få ett mycket tydligt uppdrag med plikt att redovisaresultaten av vidtagna åtgärder direkt till . Iyrkande 11 i samma motion förordas en breddning av tillsynen iskolan till att omfatta större delar av vad skollagenstipulerar, t.ex. vad gäller mobbning, resurser för barn medspecifika läs- och skrivsvårigheter, elevdemokrati, otillbörligpåverkan (indoktrinering) och skolhälsovård.Regeringen behandlar i propositionen roll somtillsynsmyndighet. Regeringen konstaterar bl.a. att Skolverketvarit föremål för två utvärderingar. Dels har RRV gjort eneffektivitetsgranskning av , dels har Riksdagensrevisorer granskat tillsyn av skolan och lämnatförslag till med anledning av denna granskning.Utbildningsutskottet tillstyrkte revisorernas förslag om etttillkännagivande om utökad och mer aktiv tillsyn av skolan(bet. 1994/95:UbU1).Utskottet konstaterar nu med tillfredsställelse attSkolverkets tillsynsverksamhet under /94 ökat iomfattning från till och att den enligt 1994/95 årsverksamhetsplan kommer att öka till . Utskottet kan ocksåkonstatera att regeringen i regleringsbrev för budgetåret1994/95 lagt fast att skall prioritera insatser förökad tillsyn över det offentliga skolväsendet. Detta börresultera i att en större andel av resurser äntidigare kommer att användas för tillsyn. Mot denna bakgrundavstyrks motionerna 1994/95:Ub368 yrkande 9, 1994/95:Ub905yrkandena 10 och 11 och 1994/95:So294 yrkande 6.När det gäller anslaget föreslår regeringen ett ramanslagtill nästa budgetår på . Utskottetanser att bör anvisa det begärda anslagsbeloppet.6. i skolanStatens i skolan () skall gehjälp och stöd till kommunerna för att underlätta skolgångenför elever med funktionshinder samt ge dessa elever stöd iskolarbetet. skall ge samma hjälp och stöd till friståendeskolor som står under statlig tillsyn. Vidare skall SIHutveckla, framställa och distribuera läromedel för synskadade,rörelsehindrade, hörselskadade/döva och utvecklingsstördaelever samt informera om lämpliga läromedel som finns påmarknaden. är central förvaltningsmyndighet förspecialskolorna. SIH:s uppgifter och organisation framgår avförordningen (1991:1081) med instruktion för Statens institutför handikappfrågor i skolan.Inom finns en fältorganisation med 23 konsulentkontor förspecialpedagogisk stödverksamhet. har konsulenter förelever med rörelsehinder, barn med synskada, elever medsynskada, elever med flerhandikapp i särskolan samt dövblindavuxna.I motion 1994/95:So294 (c) yrkande 7 framhålls att det inomSIH måste skapas en ändamålsenlig organisation med en välfungerande konsulentverksamhet inte minst för deflerhandikappade eleverna, så att alla elever får en lämpligskolmiljö och en god skolundervisning. I motion 1994/95:Ub366(s) framhålls att i sin helhetborde ställas till alla funktionshindrade elevers förfogandeoavsett skolform. Konsulentstödet till flerhandikappade eleveri särskolan har byggts upp av landstingen. Vid enkommunalisering av särskolan har det enligt motionären befaratsatt en uppsplittring av handikappkonsulenterna på kommunernakommer att innebära en uttunning av kompetensen och enförsvagning av hjälpen till eleverna. Farhågorna rörandehandikappkonsulenterna har, sägs det i motionen, redan visatsig befogade. statsbidrag till landstingenshandikappkonsulenter i särskolan borde överföras till . Imotion 1994/95:Ub388 (c) yrkande 1 tas frågor upp omresursbehov vid och för stöd till eleveroch utbildning av lärare inom den kommunala vuxenutbildningen.Tomtebodaskolans resurscenter har inget ansvar förutbildning av synskadade inom den kommunala vuxenutbildningeneller för utbildning riktad till dess lärare. SIH:s konsulenterhar inte resurser vare sig för att ge eleverna inom denkommunala vuxenutbildningen det stöd de ofta behöver eller föratt utbilda dess lärare, framhåller motionärerna.Utskottet har behandlat frågan omkonsulenter för flerhandikappade elever i särskolan. tagits upp i samband med propositionen om särskolanskommunalisering (prop. 1991/92:94, bet. UbU21 och UbU28) ochvid behandlingen av förra årets budgetproposition (prop.1993/94:100 bil. 9, bet. I sistnämnda betänkandeframhöll utskottet att det är mycket viktigt att deflerhandikappade elevernas situation inte försämras i sambandmed att kommunerna övertar huvudmannaskapet för särskolan.Vidare delade utskottet den uppfattning som regeringenuttryckte i propositionen, att skall utgöra ett komplementtill och inte en ersättning för det stöd som skolhuvudmannenskall erbjuda. En överföring av medel från det statligautjämningsbidraget till kommunerna till SIH:s anslag bör därförinte ske. Vidare pekade utskottet på att de ökade medel -- 6,6miljoner kronor -- som det budgetåret tillfördes skullekunna ge utrymme för att förstärka sina insatser bl.a. förde flerhandikappade eleverna i särskolan.SIH erhöll således föregående budgetår en förhållandevisbetydande ökning av sitt anslag för en förstärkning av denspecialpedagogiska stödorganisationen. Utskottet vill ocksåframhålla att ansvaret för att fördela resurserna mellan deolika grupperna med behov av stöd ligger hos . Det ärnaturligtvis av stor betydelse att använderkonsulentorganisationen flexibelt och vid behov gör nödvändigaomprioriteringar. Utskottet vill i detta sammanhang hänvisatill den översyn som pågår inom avmyndighetsorganisationen på skolområdet. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1994/95:Ub366 och 1994/95:So294yrkande 7.När det gäller motionen om resursbehov vid Tomtebodaskolansresurscenter och till elever och lärare inom komvux villutskottet först erinra om att skolan enligt läroplanen för defrivilliga skolformerna (Lpf 94) har ett särskilt ansvar förelever med funktionshinder. förpedagogisk stödverksamhet avser det offentliga skolväsendet,dvs. även det offentliga skolväsendet för vuxna.Fältorganisationen består av konsulenter för olikaåldersgrupper och olika slag av handikapp. Såvitt avser vuxnafinns särskilda tjänster för vuxna dövblinda. Inga andrakonsulenter vid är särskilt inriktade på vuxenutbildning.De övriga konsulenternas antal är dimensionerat utifrån behoveti och gymnasieskolan. tasockså till helt övervägande delen i anspråk för ,gymnasieskolan och särskolan. Utskottet har erfarit att i mån av efterfrågan och tid även stöder ochhjälper elever och lärare inom komvux. Även Tomtebodaskolansresurscenter är dimensionerat utifrån barns och ungdomarsbehov. Utskottet har i det föregående behandlat två motioner, ivilka behovet av konsulentstöd till elever inom ungdomsskolanframhållits. Utskottet är inte berett att på bekostnad av ettminskat stöd till barn och ungdomar generellt utvidgaskyldigheterna för Tomtebodaskolans resurscenter och SIH.Utskottet vill dock hänvisa till att regeringen avser atttillsätta en vuxenutbildningsutredning. Utskottet utgår frånatt funktionshindrade vuxnas behov av utbildning och stöd isamband med utbildning berörs i det sammanhanget.Mot bakgrund av de nu beskrivna förhållandena avstyrkerutskottet bifall till motion 1994/95:Ub388 yrkande 1.Utskottet föreslår beträffande anslagsbeloppet underförevarande anslag att med bifall till regeringensförslag anvisar ett ramanslag på 167 407 000 kr.7. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikappUr detta anslag betalas dels bidrag enligt förordningen(1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel,dels kostnader för utveckling och produktion av samtinformation om läromedel för elever med funktionshinder. Frånanslaget bekostas vidare olika utvecklingsinsatser för elevermed funktionshinder. Anslaget disponeras av SIH.I motion 1994/95:Ub388 (c) yrkande 2 framhålls behovet av enöversyn av finansieringen av produktionskostnader förläromedel till synskadade i vuxenutbildning. Försynskadade är den kommunala vuxenutbildningen en mycket viktigutbildningsform. Eftersom det bl.a. tar atttillgodogöra sig litteratur på punktskrift eller kassett, kandet vara svårt att hänga med i den studietakt som råder igymnasieskolan, anför motionären. Den kommunalavuxenutbildningen är därför ett alternativ för att kompletterade ämnen som inte hanns med i gymnasiet. För synskadade eleverinom och gymnasieskolan betalar kommunen samma prisper bok i punktskrift eller på kassett som för motsvarande boki vanlig skrift. Resterande kostnad står staten för. Attproducera en punktskriftsbok kostar ca , uppges det imotionen.Utskottet hänvisar till vad som ovan anförts under avsnitt 6.Statens institut för handikappfrågor i skolan vid behandlingenav yrkande 1 i motionen. Utskottet utgår från att frågor omfunktionshindrade vuxnas tillgång till vuxenutbildning och stödi olika former i samband med genomgång av utbildning berörs iden utredning om vuxenutbildning som regeringen avser atttillsätta . har i yttrande(1994/95:UbU1y) till socialutskottet behandlatutbildningsstödet för vuxna funktionshindrade. Utskottet harvad gäller läromedelsfrågor anfört följande: "Till skillnadfrån vad som gäller för och gymnasieskolan ärkommunen inte skyldig att hålla eleverna i komvux medläromedel, skrivmateriel, verktyg och liknande. Kommunen kanenligt 11 kap. 5 § skollagen (1985:1100) besluta att sådanahjälpmedel skall bekostas av eleverna själva. "Vad gäller läromedel till synskadade anförde utskottetföljande: "läromedel i översätter efter beställningfrån kommunerna tryckta läromedel till punktskrift ellerkassettboksform. Enheten prioriterar gravt synskadade elever igrundskolan och gymnasieskolan. /93 mottogenheten beställningar på punktskriftsöversättningar för 11elever i komvux. /94 var motsvarande antalhögre, nämligen 14 elever, medan antalet översättningar ochdärmed kostnaden var påtagligt lägre än föregående år. Enligtuppgift från är förutsättningen för att en elev i komvuxskall få all litteratur han eller hon behöver på punktskrift ide flesta fall att han eller hon får utbildningsbidrag frånlänsarbetsnämnden, vilket även finansierar framställningen avpunktskriftsböcker. Det händer att kommuner i andra fall avekonomiska skäl begränsar antalet läromedel som översätts tillpunktskrift, vilket då sker på kommunens bekostnad. Att elevensjälv bekostar översättningen förekommer enligt inte. Under1993/94 framställde enheten också kassettböcker för 15 elever ikomvux. läromedel i framställer punktskriftsböckeroch kassettböcker på beställning även från folkhögskolor ochAMU-enheter. "Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion1994/95:Ub388 yrkande 2.Utskottet har inget att erinra mot regeringens beräkning avanslaget och föreslår att med bifall tillregeringens förslag till Skolutveckling och produktion avläromedel för elever med handikapp anvisar ettreservationsanslag på 30 405 000 kr.8. Stöd för utveckling av skolväsendetUr anslaget bekostas sådana centrala insatser förutvecklingen av skolan, inklusive bl.a. produktionsstöd tillläromedel, som bestämmer. Från anslaget utgår ocksåvissa specialdestinerade medel för bl.a. utvecklingsinsatserför finskspråkiga elever, för insatser för skolansinternationalisering samt bidrag till vissa organisationer ochför internationella projekt.Regeringen föreslår att för nästa budgetår tillStöd för utveckling av skolväsendet anvisar ettreservationsanslag på 106 235 000 kr.I motion 1994/95:Ub364 (v) yrkande 6 föreslås att riksdagentill förevarande anslag anvisar . utöverregeringens förslag för försöksverksamhet för att utvecklaprogramvara. I syfte att stimulera elevernas intresse förmatematik, naturvetenskap och teknik bör enligt motionärernamedel anslås för att utveckla läromedel i dessa ämnen med hjälpav multi-mediatekniken.Som utskottet redan har redovisat skall anslaget användastill sådana centrala utvecklingsinsatser, inklusiveproduktionsstöd till läromedel, som bestämmer. Detankommer således på att bedöma vilka insatser som ärstrategiska ur ett nationellt perspektiv. Utskottet är inteberett att mot bakgrund av det statsfinansiella läget föreslåriksdagen att anslå ytterligare medel utöver regeringensförslag. bör därför med avslag på motion1994/95:Ub364 yrkande 6 och i enlighet med regeringens förslagtill anslaget Stöd för utveckling av skolväsendet anvisaett reservationsanslag på 106 235 000 kr.9. Forskning inom skolväsendetFrån anslaget bekostas forskning inom ungdomsskolan ochvuxenutbildningen samt informationsåtgärder i samband härmed.Skolverket ansvarar för planering, samordning, utvärdering ochspridning av information om verksamheten.Skolverket arbetar /94--1995/96 med entreårsbudget för forskningen inom skolväsendet. Riktlinjernaför forskningsprogrammet beslutades av efter förslagi den forskningspolitiska propositionen (prop. 1992/93:170,bet. UbU15, rskr. 388).Regeringen föreslår att för nästa budgetår tillForskning inom skolväsendet anvisar ett reservationsanslag på40 430 000 kr.I motion 1994/95:Ub335 (s) anförs att forskningsmedel böröverföras till i skolan(). Enligt motionärerna har forskningsinsatserna inom detspecialpedagogiska området blivit kraftigteftersatta. är företrätt i forskningsberedning.Skolverkets bedömningar om angelägna forskningsprojekt är dockannorlunda än de behov som speglas hos , varför börerhålla egna forskningsmedel.SIH har i sin anslagsframställning för /96berört forskningsfrågorna. framhåller bl.a. att det ärangeläget att forskning med inriktning på handikapp kommer tillstånd men saknar egna medel för att kunna stimulera den. SIHanför följande: "De medel som finns ingår i anslagför forskning inom utbildningsområdet. Enligt överenskommelseskall av dessa medel ägnashandikappforskningen. Så har ännu inte skett. Orsaken är dockinte att inte vill följa överenskommelsen. Tvärtom.Skälen är främst att det är svårt att finna projekt som hållertillräckligt hög forskningsstandard." Vidare framgår att SIHtillsammans med avser att anordna ett seminariumkring behovet av forskning och utvecklingsarbete med tyngdpunkti utbildning gällande barn, ungdomar och vuxna medfunktionshinder.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att en översynpågår inom av myndighetsorganisationenpå skolområdet.Utskottet tillstyrker med hänvisning till vad som anförtsregeringens förslag beträffande anslagsbeloppet attriksdagen till Forskning inom skolväsendet anvisar ettreservationsanslag på . Motion 1994/95:Ub335 börsålunda avslås.10. Fortbildning m.m.Under anslaget beräknas medel för statlig rektorsutbildningsamt för sådan fortbildning av personal inom skolan somSkolverket beslutar om. Från anslaget lämnas vidare bidrag tilllärarstipendier och medel för produktion av utbildningsprogramför fortbildning.I tre motioner tas medelstilldelningen till Teknikens hus iLuleå upp. I samtliga motioner, 1994/95:Ub315 (fp) yrkande17, 1994/95:Ub322 (m) och 1994/95:Ub360 (s), förordas attTeknikens hus även fortsättningsvis bör särbehandlas ocherhålla öronmärkta medel ur förevarande anslag till sinverksamhet.Teknikens hus i har /92 fåttsärskilda medel avsatta för sin fortbildningsverksamhet inomramen för fortbildningsanslaget. Utskottet delar regeringensbedömning att verksamheten som bedrivs av Teknikens hus ärviktig och värdefull, men anser i likhet med regeringen attmedlen fortsättningsvis bör ingå i de medel som disponeras avSkolverket för fortbildningsverksamhet.