bet · GI01JuU17 · 1995-03-28 00:00:00 — De regionala skillnaderna ifråga om brottslighet var också enligt BRÅ en viktigutgångspunkt för en nationell brottspreventiv strategi.Den förutvarande regeringen gav mot den ovannämnda bakgrunden BRÅ i uppdrag att utarbeta underlag för ettnationellt brottsförebyggande program. Uppdraget skall redovisassenast , och i uppdraget angavs att målsättningenvar att ett förslag till nationellt brottsförebyggande programskulle föreläggas under hösten 1995.Enligt vad utskottet erfarit planerar regeringen att tillhösten för lägga fram förslag till ett nationelltbrottsförebyggande program. Motionerna Ju801 och Ju802 fårdärmed anses tillgodosedda i denna del.Lokala trygghetsplanerI två motioner tas upp frågan om lokala trygghetsplaner. Imotion Ju601 (c) förespråkas att varje kommun i samarbete medpolisen utarbetar en lokal brottsförebyggande trygghetsplan ochatt BRÅ och bör medverka vid upprättandet avsådana planer. I motionen begärs vidare ett uttalande om atttrygghetsplanerna bör inbegripa stödinsatser till brottsoffer. Imotion Ju809 (c) begärs ett uttalande om att det bör vara varjekommuns skyldighet att upprätta en trygghetsplan.Trygghetsutredningen (dir. 1993:37) har enligt sina direktivbl.a. haft att se över rollfördelningen mellan polisen,kommunerna och enskilda när det gäller att skapa trygghet motbrott, särskilt vardagsbrottslighet, och ordningsstörningar.I sitt delbetänkande (SOU 1994:122) Trygghet mot brott ilokalsamhället konstaterar utredningen (s. 184 f) att det ärangeläget att kommunerna bedriver ett planmässigt och effektivttrygghetsskapande arbete i samverkan mellan olika kommunalaförvaltningar och mellan dessa och andra aktörer, i första handallmänheten och polisen. En sådan utveckling pågår enligtutredningen redan på flera håll. Utredningen anser att dennautveckling bör fortsätta med målet att polis och kommun skallsamverka med varandra och med enskilda utifrån en gemensamstrategi i fråga om hur tryggheten skall ökas. Utredningen anseratt sådan lokal trygghetsplanering bör ske i regi, inära samråd mellan kommunen och polisen. Här betonas attförutsättningar för en lokal trygghetsplanering varierar frånkommun till kommun. Det anses som självklart att både form ochinnehåll beträffande brottsförebyggande och trygghetsskapandeverksamhet blir annorlunda exempelvis i en storstad jämfört medi glesbygden. Allt efter varierande förhållanden bör en lokaltrygghetsplanering kunna ta sig uttryck i exempelvisövergripande strategier, mer detaljerade "trygghetsplaner",handlingsprogram för olika brottsförebyggande projekt etc.Utredningen har övervägt om kommunerna genom lagstiftning böråläggas att svara för upprättande av lokala trygghetsplaner iöverensstämmelse med den skisserade ordningen. Här haremellertid utredningen avstått från att nu lägga fram någotsådant förslag. I stället bör, anför utredningen, väljas en vägdär kommuner, de lokala polisorganisationerna och andrastimuleras till en målinriktad samverkan genom att det spridskunskaper och erfarenheter om "goda exempel". Utvecklingen moten ökad lokal trygghetsplanering bör också, anförs det, kunnadrivas vidare bl.a. inom ramen för BRÅ:s arbete med att ta framunderlag för en nationell brottsförebyggande strategi.Utvecklingen bör också, sägs det, kunna stimuleras genominsatser av , och , i form av t.ex. utbildning och seminarier m.m.Trygghetsutredningens nyssnämnda betänkande harremissbehandlats och bereds nu i departementet. Tanken är attförslagen från och förslagen från BRÅ omett nationellt brottsförebyggande program skall ge underlag förregeringen att ytterligare utveckla ett planmässigt ochsammanhållet handlande från samhällets sida när det gällerbrottsförebyggande arbete.I rådande beredningsläge saknas det enligt utskottets meninganledning för något ställningstagande när det gällerinrättande av kommunala trygghetsplaner. Som framgått pågårredan sådan verksamhet ute i landet på sina håll, och frågan ärföremål för beredning inom . När det gällertrygghetsplaner med särskild inriktning på stöd till brottsofferkan utskottet i likhet med regeringen, vilket utskottet anmärkttidigare i detta betänkande, konstatera att ett brettbrottsförebyggande arbete har väsentliga beröringspunkter medbrottsofferinriktad verksamhet. Många myndigheter ochorganisationer som arbetar brottsförebyggande har också enviktig brottsofferstödjande funktion. Det kan vidare i vissafall vara lämpligt att inrikta det brottsförebyggande arbetet påstödåtgärder för brottsoffer eller presumtiva brottsoffer.Möjligheterna att samordna vissa insatser i debrottsförebyggande och brottsofferinriktade verksamheterna börockså kunna övervägas. Sådana samordningsfrågor kan givetvis tasupp i en lokal trygghetsplan. Detta torde emellertid böraavgöras på nivå.Mot bakgrund av vad nu anförts avstyrker utskottet bifall tillmotionerna Ju601 och Ju809 i berört hänseende.Brottsförebyggande åtgärder för barn och ungdomarI flera motioner tas upp frågan om brottsförebyggande åtgärderför barn och ungdomar. Bl.a. begärs i motionerna Ju801 (m) ochJu802 (m) tillkännagivanden om familjens och skolansbrottsförebyggande betydelse.Utskottet har när det gäller familjens betydelse tidigarevid flera tillfällen behandlat liknande motioner. Senastbehandlade utskottet frågan (1990/91:JuU19 s. 10).Utskottet delade då motionärernas uppfattning att familjensbetydelse knappast kan överskattas när det gäller att ge barnoch ungdom en trygg uppväxt och konstaterade att det inte torderåda någon oenighet om att goda uppväxtförhållanden är enbrottsförebyggande faktor av mycket stor betydelse. Utskottetansåg dock inte att det fanns behov av något särskilt uttalandei saken från sida.Utskottet saknar anledning att nu göra annan bedömning.Utskottet vill dock i likhet med regeringen anföra att enekonomisk politik och en familjepolitik som syftar till attminska klyftorna i samhället och andra åtgärder som motverkarsegregation och utslagning är av största betydelse när detgäller det brottsförebyggande arbetet. Motionerna Ju801 ochJu802 i nu berörda delar avstyrks.Även när det gäller skolans betydelse i detbrottsförebyggande arbetet har utskottet tidigare behandlat enliknande motion (se 1989/90:JuU29 s. 17). Utskottet uttalade dåatt det inte heller här torde råda någon oenighet om att ettsådant arbete är av stor betydelse. Här erinrades om denundervisning i lag och rätt som polisen bedriveri skolorna. Det lokala samarbetet regleras i cirkulär (1970:513)om intensifierat samarbete mellan polis, socialtjänst och skola.BRÅ har för brottsförebyggande åtgärder bland barn och ungdomen särskild arbetsgrupp -- Barn- och ungdomsgruppen -- som harsom uppgift att med skolan som utgångspunkt fortlöpande studeraoch främja det brottspreventiva arbetet. I gruppen ingårföreträdare för i , , , ,, , ochUngdomsstyrelsen. Två forskningscirklar bedrivs nu under gruppensledning. Cirklarna bedrivs i två kommundelar i för attutveckla modeller för lokalt förebyggande samarbete. I cirklarnaingår representanter för skolan, , polisen,fritidsgårdar m.fl. Syftet med cirklarna är att frånpraktikernivå belysa och få fördjupade kunskaper omförutsättningar, behov och hinder när det gäller det lokalabrottsförebyggande samarbetet. Cirklarnas arbete kommer attutgöra underlag för ett servicematerial till den nyaläroplanen för och utarbetas i samarbete medSkolverket.En förstudie av hur lag- och rättundervisningen bedrivs iskolan har genomförts. Studien skall ligga till grund för barn-och ungdomsgruppens ställningstagande till utformningen av ettundervisningsmaterial. Syftet är att förnya och stödja skolansundervisning i lag och rätt med hjälp av ett interaktivtundervisningsmaterial.Enligt vad utskottet inhämtat håller förnärvarande på att utarbeta en ny lag- ochrättundervisning i skolan. Materialet skall därefter spridastill landets polismyndigheter.BRÅ har också tillsammans med Polishögskolansforskningsenhet genomfört ett idéseminarium på temat Våld iskolan -- omfattning, orsaker och åtgärder. Vid seminarietpresenterades bl.a. inhemsk och internationell forskning påområdet. I seminariet deltog företrädare för berörda fackligaorganisationer och ansvariga myndigheter, praktiker ochforskare. Seminariet kommer att dokumenteras under kommandebudgetår.Utskottet anser i likhet med regeringen att en tyngdpunkt idet brottsförebyggande arbetet måste vara att förhindra attungdomar dras in i kriminalitet. Forskningen har visat attkriminellt beteende inte sällan grundläggs mycket tidigt ilivet, eller . Tidigainsatser från bl.a. skolan för att uppmärksamma och stödja barnmed särskilda behov kan därför vara av avgörande betydelse föratt förhindra att ungdomar hamnar i ett kriminellt livsmönster.Skolan har således, enligt utskottets uppfattning, en mycketviktig roll i detta sammanhang. Som anförs ovan är frågan ombrottsförebyggande arbete i skolan på olika sätt uppmärksammad,och utskottet utgår från att ansträngningar görs på detta områdeutan något särskilt uttalande i saken från sida.Motionerna Ju801 och Ju802 i nu berört hänseende avstyrks.I motion Kr3 (mp) begärs mer brottsförebyggande åtgärder förungdomar, och i motion Ju804 (kds) förespråkas ett i motionennärmare redovisat handlingsprogram i brottspreventivt syfte förföräldrar och de som i sitt arbete kommer i kontakt med barn ochungdom.Som utskottet ovan anfört måste en tyngdpunkt i detbrottsförebyggande arbetet vara att förhindra att ungdomar drasin i kriminalitet. Härom torde heller inte råda någon oenighet,och det görs också betydande insatser från flera håll. Inom BRÅpågår flera projekt som rör barn och ungdom och kopplingen tilldroger, våld m.m. Även inom det ovan nämnda arbetet medframtagandet av underlag för ett nationellt brottsförebyggandeprogram är barn- och ungdomsfrågorna av stor betydelse enligtvad som framgår av regeringsuppdraget. Här sägs bl.a. att encentral fråga är vilka åtgärder som krävs för att förhindra attbarn och unga människor dras in i kriminalitet och missbruk.Vidare anförs i uppdraget att det i olika sammanhang gjortsgällande att vissa i och för sig mindre allvarliga brott, somofta begås av ungdomar, är det första steget mot enallvarligare brottslighet. Enligt uppdraget finns det anledningatt bl.a. undersöka om det går att identifiera sådana s.k.strategiska brott och vad som i så fall kan göras för att ökamöjligheterna att ingripa i större utsträckning mot dessa.Uppdraget skall, som tidigare nämnts, vara redovisat före den 1maj 1995.BRÅ har också ett pågående forskningsprojekt omungdomsbrottslighetens socialpsykologi. Projektet omfattarsammanställning och diskussion av teori och forskning omorsakerna till antisocialt beteende och brottslighet bland barnoch ungdomar. BRÅ skall vidare i sin tidskrift en studie om våld av barn och mot barn. BRÅ skallockså anordna en rikstäckande konferens i isamarbete med kommun. Deltagande myndigheter ärUngdomsstyrelsen, , , ,samt . Utgångspunkten förkonferensen är att brottsförebyggande åtgärder till stor delmåste vidtas inom områden utanför rättsväsendet i de ungasvardagliga miljöer. Det anses därför som viktigt att beakta deungas allmänna uppväxtvillkor i ett brottsförebyggandeperspektiv. BRÅ anser att med en ökad samordning av olikainsatser över yrkes- och sektorsgränser skulle flera unga kunnafå den hjälp som behövs för att förhindra att en kriminellkarriär inleds.Utskottet vill som tidigare peka på att det självklara måletför kriminalpolitiken är att minska brottsligheten. En centraluppgift för samhället är att försöka förebygga brott, och detbästa sättet är givetvis att försöka förhindra att ungamänniskor kommer in i ett kriminellt livsmönster. idetta betänkande har redovisats olika insatser och projekt medden inriktningen. Utskottet återkommer också nedan tillytterligare ett sådant projekt. Utskottet ser positivt på deninslagna vägen men anser att det också behövs en nationellstrategi för det brottsförebyggande arbetet. BRÅ skall inom kortredovisa ett underlag härför.Utskottet anser att det i detta beredningsläge saknasanledning för att göra några särskilda uttalanden ianledning av motionerna Kr3 och Ju804 där olikabrottsförebyggande åtgärder för ungdomar förespråkas.I motion Kr4 begärs att vissa brottsförebyggande projekt somfinansierats via medel ur Allmänna arvsfonden skall utvärderas.Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av . trädde en ny lag om Allmänna arvsfondeni kraft (prop. 1993/94:124, SoU23, rskr. 250, SFS 1994:243).Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet avideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer medfunktionshinder. Den övergripande beslutanderätten beträffandestöd ur fonden ligger hos regeringen, men en särskild nymyndighet, Arvsfondsdelegationen, har inrättats. Delegationen,eller i vissa fall annan myndighet, skall besluta om stöd urfonden inom de ramar och efter de riktlinjer som regeringenbestämmer. Allmänna arvsfonden förvaltas som avKammarkollegiet.Regeringen skall före januari månads utgång lämnaredovisning till för hur medel från Allmännaarvsfonden har fördelats under föregående budgetår samt ange denkommande inriktningen av stödet (se senast skr. 1994/95:138). Avnyssnämnda skrivelse framgår att varje mottagare av stöd urAllmänna arvsfonden inom en bestämd tid skall komma in med enredogörelse för eller utvärdering av den verksamhet som angettsi ansökan samt en ekonomisk redovisning av hur det beviljadebeloppet har använts. I fråga om flerårsprojekt skall i sambandmed ansökan för ges in en lägesrapport och enekonomisk redovisning. Mottagare av större projektstöd skallgöra mera ingående utvärderingar av effekterna av beviljat stöd.Särskilda satsningar blir, anförs det, vanligen föremål för meromfattande utvärderingar. Arvsfondsdelegationen har som uppgiftatt utveckla metoder för utvärdering och effektmätning utifrånövergripande mål och syften (jfr prop. 1993/94:124 s. 35).Enligt vad utskottet inhämtat görs inte sådana utvärderingarsom efterlyses i motionen i alla projekt som finansieras viamedel från Allmänna arvsfonden. För vissa stora projekt anvisasdock medel för utvärdering. Här skall redovisas för ett sådantprojekt, nämligen Projektet för Lokal Utveckling och Samverkan,det s.k. är en treårig satsning på allmänna förebyggandeoch individinriktade insatser för ungdomar i tolv bostadsområdeni Storstäderna , , , ochSundsvall. Flera av de medverkande bostadsområdena är eftersattaoch har svåra sociala problem -- inte minst bland ungdomar.Totalt har ur Allmännaarvsfonden ställts till projektets förfogande. Syftet medinsatserna har dels varit att stimulera till nya idéer för attförebygga problem, dels att stödja enskilda ungdomar som är påväg att hamna snett i samhället. Projekten har förutsatt ettomfattande lokalt samarbete över förvaltningsgränserna samtmellan förvaltningar och fristående föreningar. Särskilt harframhållits åtgärder för att förstärka och utveckla det lokalasamarbetet mellan polisen, , skolan ochfritidssektorn. Som grund för varje lokalt Plus-projekt harlegat en gemensam handlingsplan som dessa intressenter samlatskring. Ansvarig för projektet är en särskild arbetsgrupp inomCivildepartementet, den s.k. Plus-gruppen. I arbetsgruppen ingårbl.a. företrädare för , ,och . Arbetsgruppen har fåttförlängt uppdrag t.o.m. . Arbetsgruppenskall särskilt inrikta sitt arbete på att sprida erfarenheternafrån de lokala projekten till föreningsliv och offentligförvaltning.Plus-projekten har dokumenterats och utvärderats genomutvärderare som engagerats från projektstarten. I juni 1994överlämnades en lägesrapport till regeringen. Under våren 1995kommer en central utvärdering att presenteras.Som framgår ovan förekommer utvärdering och spridning averfarenheterna från vissa projekt som finansieras via medel frånAllmänna arvsfonden, och frågan om utvecklandet av metoder förutvärdering diskuteras nu inom Arvsfondsdelegationen. De imotionen direkt efterlysta utvärderingarna om läktarvåld ochvideovåld har skett till viss del. Utskottet ser positivt på attutvärderingar kommer till stånd, men frågan om huruvida detfinns anledning att införa en generell sådan ordning undandrarsig utskottets bedömning -- utskottet har inteberedningsansvaret för frågor om stöd ur Allmänna arvsfonden.Motion Kr4 avstyrks i nu behandlad del. beträffande anslag till Information och upplysning omekonomisk brottslighetatt med bifall till proposition 1994/95:bilaga 3till Information och upplysning om ekonomisk brottslighetför /96 anvisar ett reservationsanslag på 1 000kr,2. beträffande anslag till Bidrag till brottsförebyggandearbeteatt med bifall till propositionen till Bidrag tillbrottsförebyggande arbete för /96 anvisar ettreservationsanslag på ,res. 1 (m) - motiv.3. beträffande BRÅ:s inriktningatt avslår motion 1994/95:Ju805 yrkande 3,res. 2 (v)4. beträffande anslag till Brottsförebyggande rådetatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1994/95:Ju805 yrkande 2 till Brottsförebyggande rådetför /96 anvisar ett ramanslag på ,res. 3 (v)5. beträffande inriktningen av kriminalpolitikenatt avslår motion 1994/95:Ju801 yrkande 1,res. 4 (c) - motiv.res. 5 (kds) - motiv.res. 6 (m)6. beträffande brottsförebyggande insatser mot våldetatt avslår motion 1994/95:Ju809 yrkande 1,7. beträffande mot våldatt avslår motion 1994/95:K410 yrkande 2,8. beträffande kriminalpolitisk framtids- ochomvärldsanalysatt avslår motion 1994/95:Ju803,9. beträffande Nationellt brottsförebyggande programatt avslår motionerna 1994/95:Ju801 yrkande 17 och1994/95:Ju802 yrkande 5,10. beträffande lokala trygghetsplaneratt avslår motionerna 1994/95:Ju601 yrkandena 1 och2 och 1994/95:Ju809 yrkande 13,11. beträffande familjens brottsförebyggande betydelseatt avslår motionerna 1994/95:Ju801 yrkande 3 idenna del och 1994/95:Ju802 yrkande 1,res. 7 (m)12. beträffande skolans brottsförebyggande betydelseatt avslår motionerna 1994/95:Ju801 yrkande 3 idenna del och 1994/95:Ju802 yrkande 2,res. 8 (m)13. beträffande brottsförebyggande åtgärder för ungdomaratt avslår motion 1994/95:Kr3 yrkande 2,14. beträffande handlingsprogram i brottspreventivt syfteatt avslår motion 1994/95:Ju804,res. 9 (kds)15. beträffande utvärdering av brottsförebyggande projektatt avslår motion 1994/95:Kr4 yrkande 8.res. 10 (kds)den 28 mars 1995På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit:Gun (),(),(),(),(),(),(),(),(m),(),(),(),(),(),() ochJeppe (). Anslag till Bidrag till brottsförebyggande arbete (mom. 2,motiveringen), , och JeppeJohnsson (alla m) anser att den del av utskottets yttrande på s.3 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "presumtivabrottsoffer" bort ha följande lydelse:Utskottet vill i sammanhanget understryka att även om detbrottsförebyggande arbetet har beröringspunkter medbrottsinriktad verksamhet, och många myndigheter ochorganisationer som arbetar brottsförebyggande också har enviktig brottsofferstödjande funktion, är utgångspunkterna olikaför det brottsförebyggande och det brottsofferstödjande arbetet.Det förstnämnda syftar till att hindra brott, och metoderna fördetta arbete måste anpassas därefter. Det sistnämnda arbetetkommer in när brott är begånget och förutsätter därför ett annatangreppssätt. Utskottet anser att det är väsentligt attframhålla denna skillnad för att nå framgång både i detbrottsförebyggande och det brottsofferstödjande arbetet.2. BRÅ:s inriktning (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet är" och på s. 5 slutar med "berörd del" bort haföljande lydelse:Utskottet vill i likhet med vad som framförs i motion Ju805understryka att de utvärderingar av gjorda lagändringar m.m. somBRÅ gör är viktiga och bör fortsätta. Utskottet anser dock sommotionärerna att verksamheten bör inriktas på ett mer fältnäraarbete där BRÅ i samverkan med myndigheter på riks-, läns- ochlokalnivå kan arbeta för att minska brottsligheten. BRÅ:shuvudinriktning bör därefter vara att sprida kunskap och idéertill skolor, organisationer m.m. Med ett sådant verksamhetssättkan BRÅ fylla en angelägen funktion i det brottsförebyggandearbetet. Det får ankomma på regeringen att föranstalta om attBRÅ får den verksamhetsinriktning som utskottet nu skisserat.Vad utskottet här med anledning av motion Ju805 anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande BRÅ:s inriktningatt med anledning av motion 1994/95:Ju805 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Anslag till (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet, som" och slutar med "behandlad del" bort haföljande lydelse:Utskottet vill i likhet med vad som framförs i motion Ju805understryka att den verksamhet med utvärdering av gjordalagändringar m.m. som BRÅ bedriver är viktig. Forskningen bördock breddas genom samarbete med annan forskningsverksamhet.Utskottet anser som motionärerna att basen för den grundläggandekriminologiska forskningen skall ligga på universitet ochhögskolor. Forskningsverksamheten vid BRÅ bör därför minskas,och i konsekvens härmed bör till BRÅ för nästa budgetår anslås15 mindre än vad regeringen föreslagit.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande anslag till Brottsförebyggande rådetatt med anledning av propositionen och med bifalltill motion 1994/95:Ju805 yrkande 2 till för /96 anvisar ett ramanslag på22 ,4. Inriktningen av kriminalpolitiken (mom. 5, motiveringen)() anseratt den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med"Utskottet vill avslutningsvis" och slutar med "inriktningförespråkas" bort ha följande lydelse:Utskottet vill också framhålla att till rättsstatensviktigaste uppgifter hör att upprätthålla lag och ordning så attmänniskor kan känna sig trygga i samhället. Detta skall utgöragrunden för en konsekvent och tydlig kriminalpolitik. För attöka människors trygghet mot brott krävs både lagändringar och eneffektiv organisation på brottsbekämpningens områden. En av deabsolut största framtidsutmaningarna för samhället är attförhindra att normlösheten breder ut sig och att i ställetåterupprätta ett samhälle grundat på fasta moraliska ochrättsliga värderingar. Bristen på klara och tydliga normer lederi sin förlängning till ökad brottslighet. Familjens och skolansroll är här central. Utskottet vill i detta sammanhangunderstryka betydelsen av att unga människor möts av enomedelbar reaktion när de begår brott.Utskottet anser att kriminalpolitiken måste ha sinutgångspunkt i att det är den enskilde medborgaren som själv hardet yttersta ansvaret för sina handlingar. Denna inriktningkombinerad med en politik som syftar till social trygghet ochett människovänligt samhälle krävs för att nå målet -- minskadbrottslighet. Här spelar naturligtvis ocksåarbetsmarknadspolitiken sin roll.Utskottet vill avslutningsvis särskilt understryka att fråganom att minska brottsligheten och öka människors trygghet mot attutsättas för brott är en central uppgift för rättsväsendet. Ettaktivt och offensivt brottsförebyggande arbete är en avgörandeförutsättning för möjligheterna att minska brottsligheten.Kampen mot våld, narkotika och ekonomisk brottslighet måsteprioriteras och intensifieras, och brottsoffrens ställning börstärkas.Utskottet utgår från att regeringen utan något särskiltuttalande från sida beaktar vad utskottet nu anförtom inriktningen av den framtida kriminalpolitiken. Utskottetavstyrker därför bifall till motion Ju801.5. Inriktningen av kriminalpolitiken (mom. 5, motiveringen)() anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med"Utskottet vill när" och på s. 6 slutar med "inriktningförespråkas" bort ha följande lydelse:Utskottet vill när det gäller det kriminalpolitiska arbetetsom helhet anföra följande. Utskottet kan i likhet medregeringen konstatera att straffsystemet är av stor betydelseför samhällets förmåga att upprätthålla respekten för givnanormer och regler.