bet · GI01BoU18 · 1995-03-16 00:00:00 — Enligt motionärerna behövs det särskildastimulanser för att åstadkomma energieffektiviseringar och föratt underlätta övergången till bl.a. fastbränsleanläggningar.Det bör enligt motionärernas mening därför utredas hur Boverketkan utveckla kompetens och samordna en verksamhet på området.Som en del av sitt förslag avseende näringspolitiken föreslårMiljöpartiet i sin partimotion N270 yrkande 14 att det påstatsbudgeten skall föras upp på ett nyttanslag för bidrag till ekologiskt byggande.Förslag om mera övergripande insatser för att förebyggahälsoproblem i byggnader förs fram i två motionsyrkanden.Problemen med sjuka hus förorsakar enligt motion Bo533 (mp)stora lidanden och kostnader -- detta särskilt om konsekvensernaav den ökade förekomsten av allergier vägs in. Högre krav måsteenligt motionen därför ställas på en miljömedveten upphandling.Dessutom förordas att byggreglerna skall ändras så att de bättrebeaktar nya erfarenheter om hur sjuka hus undviks.Som en del i ett program för allergiförebyggande insatserföreslås i partimotion So500 (mp) yrkande 2 att enutredning om hur "sjuka hus" kan undvikas skall tillsättas.Utredningen bör bl.a. avse frågor om val av byggnads- ochinredningsmaterial samt om utformning och skötsel avventilationssystem.Utskottet behandlar i detta sammanhang också motionsförslag ommiljö- och hälsoklassning av bostäder m.m.I motion Bo504 (kds) med förslag till åtgärder för att kommatill rätta med problemen med astma och allergi föreslås dels attmöjligheten att miljö- och hälsoklassa hus skall utredas --yrkande 3, dels att det skall ställas krav på obligatoriskhälsobedömning av byggnads- och inredningsmaterial -- yrkande 7.Motsvarande förslag förs dessutom fram som en del i ettfolkhälsopolitiskt program i motion So484 (kds) yrkandena 23 och26.Med hänvisning till att våra hus är mer eller mindre bra urmiljö- och hälsosynpunkt föreslås i motion Bo519 (mp) yrkande 1att det skall införas en miljöklassning av hus. Enligt motionensyrkande 2 bör dessutom möjligheterna att utsträcka dennamiljöklassning till att omfatta alla byggnader undersökas.Miljöklassningen skall enligt förslaget utgår från egenskapersom återanvändningsvärde, energisnålhet och hänsynstagandet tillekologiskt hållbara principer.Det är enligt motion Bo518 (mp) yrkande 3 av stor vikt attbyggnadsmaterial varudeklareras och att gränsvärden för kemiskaämnen sätts så lågt att astmatiker och allergiker utan obehagkan vistas i byggnader. Förslaget innebär dessutom attallergiframkallande byggmaterial skall kunna förbjudas.Med anledning av vad som i de nu aktuella motionerna förordatsbeträffande ett miljö- och hälsoriktigt byggande och boendevill utskottet anföra följande.Miljö- och hälsoaspekterna på planering, byggande och boendehar fått en allt större aktualitet i vårt samhälle. Ettbetydande antal projekt med olika grad av miljöinriktning harockså kommit till stånd . Det har rört sig omallt från hela s.k. ekobyar till mera begränsade insatser i formav energibesparande åtgärder, kompostering m.m. Även om denkraftiga nedgången i byggandet också har påverkat denna typ avprojekt pågår det aktiviteter av olika slag som avserekologiskt och miljömässigt inriktade projekt. Det ligger ettstort värde i att olika typer av alternativt byggande och boendem.m. på detta sätt kommer till stånd och prövas.Statsmakterna har i olika avseenden medverkat till att mångaekologiskt inriktade byggprojekt har kunnat komma tillutförande. Det gäller bl.a. genom stödet till byggnadsforskningoch experimentbyggande. Flera projekt med en inriktning påekologiskt byggande har också kunnat genomföras inom ramen förstatens reguljära stöd till byggandet. Härutöver har ocksåinitiativ tagits från bl.a. och somsyftar till att lyfta fram och belysa frågor kring ekologisktbyggande. Även det s.k. ekokommunprojektet har varit en i dettasammanhang viktig faktor.Ur ett mera övergripande perspektiv är en beslutadändring i (PBL) av stor betydelse för denframtida miljöanpassningen av samhällsbyggandet. Ändringeninnebär att det i lagens portalparagraf (1 kap. 1 §) införts enbestämmelse om att planläggning skall främja en långsiktigthållbar livsmiljö. I sammanhanget bör också framhållas att Plan-och byggutredningen i sitt betänkande Miljö och fysisk planering(SOU 1994:36) lagt fram förslag till ändringar i PBL som syftartill att åstadkomma en ökad miljöhänsyn i planering ochbyggande. Förslagen gäller bl.a. förstärkt översiktsplaneringmed tydligare krav på redovisning av miljöförhållanden m.m.,utvidgning av kravet på miljökonsekvensbeskrivningar samtåtgärder för att säkra återanvändning och återvinning avbyggmaterial. Sammantaget ger sålunda redan beslutade liksomföreslagna lagändringar uttryck för en ökad ambitionsnivå närdet gäller att anpassa bebyggelsen till de krav miljön ställer.Den kortfattade redovisningen ovan visar att en rad åtgärderredan har vidtagits som lett till att flera ekologiskt inriktadebyggprojekt m.m. kommit till stånd. Vidtagna och föreslagnaändringar i PBL är ett uttryck för den ökade vikt som måstefästas vid att framtidens byggande skall ske i former somtryggar en långsiktigt hållbar utveckling. Det är närmast ensjälvklarhet att staten och kommunerna även fortsättningsviskommer att på ett positivt sätt verka för att projekt av dennatyp förverkligas. Detta till trots kan det enligt utskottetsmening finnas anledning att överväga ytterligare åtgärder föratt ur ett brett perspektiv utveckla och lyfta fram frågor kringett ekologiskt byggande och boende.Det som kallas ekologiskt eller miljöanpassat byggandem.m. uppvisar i många fall betydande olikheter. Ett skäl härförär att det finns en mängd olika byggnadstekniska lösningar somkan vara ekologiskt riktiga. finns det inga allmänterkända kriterier som skall uppfyllas för att en byggnad skallanses som ekologiskt anpassad. Det betyder att det i hög gradstår den som bygger eller förvaltar en byggnad fritt attbeteckna den som ekologisk eller miljöanpassad. Någon garantiför att en byggnad verkligen fyller rimliga krav påresurshushållning m.m. följer sålunda inte av att den försettsmed denna beteckning. Det kan enligt utskottets mening finnasanledning att överväga i vilken utsträckning det är erforderligtoch möjligt att definiera vilka krav m.m. som bör ställas på enbyggnad för att den skall kunna betecknas som ekologisk. I dettasammanhang bör även frågan om miljö- och hälsoklassning avbyggnader beaktas. Enligt vad utskottet erfarit pågår det ettvisst utvecklingsarbete bl.a. inom byggbranschen. Frågan harockså aktualiserats i forskningssammanhang. Det finns dessutominternationella erfarenheter av liknande system som torde kunnage underlag för fortsatta insatser på området.De ekologiska och miljöanpassade byggnadsprojekt som hittillshar kommit till stånd har i huvudsak genomförts som enskildaprojekt utan inbördes samband. Tillsammans torde dock projektenutgöra en bas för en bred kunskap om egenskaperna m.m. hos olikatekniska lösningar och konstruktioner ur ekologisk ochmiljömässig synpunkt. I den mån erfarenheterna från dessaprojekt inte redan tagits till vara bör det enligt utskottetsmening göras t.ex. genom att projekten inventeras ochklassificeras med avseende på tekniska lösningar m.m. Ettresultat av den nu förordade inventeringen blir förhoppningsvisatt förutsättningar skapas för att få fram projekt som ur olikaaspekter är lämpliga som referens- eller demonstrationsprojekt.En fortsatt utveckling mot ett mera miljöriktigt byggandeförutsätter att det finns goda exempel som kan tjäna somföredöme och inspirationskälla för framtidens byggande. Den ovanförordade inventeringen bör också kunna ge underlag för attbedöma om det finns färdigställda objekt somuppvisar sådana kvaliteter att de kan användas somreferensobjekt. Det kan emellertid finnas skäl att överväga --bl.a. mot bakgrund av den tekniska utvecklingen -- om det finnsanledning att med statligt stöd genomföra ytterligarebyggprojekt med inriktningen att utnyttja befintlig kunskap omett miljö- och hälsoriktigt byggande. Det kan t.ex. avse projektmed nya tekniska lösningar eller projekt där befintlig teknikges ny tillämpning. Avsikten med projekten bör vara att de skallkunna tjäna som goda förebilder för det framtida byggandet ochboendet. Målet bör sålunda vara att föra ut de vunnaerfarenheterna i praktisk tillämpning. Det kan t.ex. innebäraatt projekten genomförs i nära samarbete med byggproducenteroch/eller fastighetsförvaltare. Projekten bör fortlöpandeutvärderas och direkt efterfärdigställandet. Dessutom bör de med avseende på meralångsiktiga effekter också följas upp under förvaltningsskedet.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Bo215 (v) yrkande1, Bo235 (s), Bo237 (v) yrkande 5, Bo240 (s), Bo504 (kds)yrkandena 3 och 7, Bo518 (mp) yrkande 3, Bo519 (mp) yrkandena 1och 2, Bo521 (mp), Bo531 (v) yrkande 3, Bo533 (mp), N270 (mp)yrkande 14, So484 (kds) yrkandena 23 och 26 samt So500 (mp)yrkande 2 anfört om ett miljö- och hälsoriktigt byggande ochboende bör som sin mening ge regeringen till känna.Återanvändning och återvinning i byggandetAv det bygg- och rivningsavfall som uppstår tas bara en litendel till vara. Av statistik överavfallsmängder i framgår att så mycket som 91 %av avfallet deponeras, att återvinns, medan resterande 5 %förbränns. Jämfört med länder som , ochNederländerna betyder det att återvinningsgraden i ärmycket låg. Medvetenheten om värdet av återanvändning ochåtervinning har dock ökat . Det återspeglar sigbl.a. i Kretsloppsdelegationens arbete med ett utökatproducentansvar för byggprodukter liksom i de förslag tilländringar i PBL som lagts fram av Plan- och byggutredningen föratt säkra återanvändning och återvinning av byggmaterial.Samhället skall enligt motion Bo215 (v) bygga påkretsloppstanken. Det innebär att material och energi i störstamöjliga grad skall återvinnas och återanvändas. För byggsektorninnebär det att återvinningen måste öka. Inte minstinternationella erfarenheter visar att återvinningen kan ökasdrastiskt. Enligt motionens yrkande 3 bör få i uppdragatt återkomma med förslag om hur återanvändningen avbyggnadsdetaljer skall uppmuntras.Verksamheten med återvinning och återanvändning avbyggmaterial är enligt motion Bo222 (s) av mycket begränsadomfattning i . Enligt motionärerna beror detta bl.a. påatt det saknas ett samlat grepp över hanteringen av byggavfall.En plan med klart uttalade återvinningsmål vad gäller bygg- ochrivningsavfall bör därför utarbetas. Vidare föreslås att detskall utarbetas ett program som stimulerar återanvändning vidbyggnation och vid restaurering av äldre boendemiljöer.Materialslöseriet är enligt motion Bo510 (mp) stort i vårtsamhälle. Framför allt gäller detta inom byggnadsindustrin. Föratt få bukt med detta och därmed bättre hushålla med värdefullaresurser föreslås att det vid rivning skall ställas krav pårivningsplaner och miljöinventering -- yrkande 1. Dessutomföreslås att byggmaterial skall beläggas med särskildadeponiavgifter -- yrkande 2.Utskottet har ovan tagit ställning till förslag om ett miljö-och hälsoriktigt byggande. De nu aktuella motionsförslagen omåteranvändning och återvinning i byggandet har starkknytning till denna fråga. En mycket viktig del i ettlångsiktigt hållbart byggande och boende är att en byggnad eftersin brukstid inte ger upphov till miljöproblem av olika slag.Förutom att den skall ge förutsättningar för godresurshushållning i både produktions- och bruksskedet måste densvara mot kraven på miljöriktighet också sedan den tjänat ut.Det innebär bl.a. att i en byggnad ingående material m.m. börkunna tas till vara när den rivs. Målet bör vara att det imöjligaste mån skall kunna återanvändas och återvinnas och attresterande delar i stället kan deponeras på ett sätt som inteskadar miljön.Det pågår ett arbete som syftar till att ökaåtervinningsgraden vid rivning av byggnader. Ett exempel pådetta är Kretsloppsdelegationens överväganden avseende ettutökat producentansvar för bl.a. byggsektorn. En utökning avansvaret är avsedd att ge förutsättningar för en bättreåtervinning av de byggnader som produceras . iett längre perspektiv torde det sålunda finnas godaförutsättningar för ett byggande där återvinningsgraden kommeratt vara hög. Ett problem i sammanhanget är dock den långabrukstid som en byggnad normalt har. Det kan naturligtvis varasvårt att i förväg förutse alla de problem m.m. som kan uppstånär en byggnad som uppförs skall återvinnas om femtio eller efter ännu längre tid.Till de byggnader som rivs finns inte kopplat någotproducentansvar för ingående byggprodukter m.m. Det har hellerinte ingått som en förutsättning när byggnaden uppfördes att denskulle kunna återvinnas. Detta till trots finns det i många fallgoda förutsättningar för att t.ex. genom återanvändning ta tillvara det rivningsmaterial som till övervägande del baradeponeras. Inte minst exempel från bl.a. och Danmarkvisar att det finns en betydande återvinningspotential ibyggnader. I är, som redovisats ovan, emellertidåtervinningsgraden mycket liten. Ett första steg måste enligtutskottets mening därför vara att öka återvinningen från debyggnader som rivs. Det finns också tecken på att intressetför att ta till vara och återvända byggmaterial har ökat undersenare år. Ett exempel på detta är Byggsektorns kretsloppsrådsom bildats av företrädare förbyggherrar/fastighetsägare, arkitekter/konsulter, byggindustrinsamt byggmaterialindustrin.Även själva rivningsarbetet kan ge upphov till miljöproblem.Rivning av en byggnad är reglerad endast i det avseendetatt det enligt PBL krävs rivningslov i vissa fall. Dessutomställs krav på att rivningen skall planeras och utföras så attpersoner och egendom inte skadas och så att minsta möjligaobehag uppstår. Som redovisats ovan har Plan- ochbyggutredningen lagt fram förslag till ändringar i PBL somsyftar till att säkra återvinningen och återanvändningen avbyggmaterial.Det finns ett betydande samförstånd om att återvinningeni byggandet måste öka. Ett omfattande arbete med dennainriktning pågår också. Det gäller dels utredningsinsatser, delsmera praktiskt inriktade projekt som till stor del hartillkommit på lokalt initiativ. Enligt utskottets mening bör eninventering göras av projekt som avser återvinning avbyggmaterial. Inventeringen bör gälla alla typer av insatserfrån information och utbildning till direktaåtervinningsprojekt.Utöver den nu förordade inventeringen bör det enligtutskottets mening övervägas att genomföra ett begränsat antalförsöksprojekt av närmast demonstrationskaraktär. Det kan t.ex.gälla försök med skonsamma rivningsmetoder, bearbetning avrivningsmaterial för att möjliggöra återanvändning samt frågorom lagerhållning m.m. av material som kan återanvändas. Ianslutning härtill kan även ansvarsfrågan m.m. avseendeåteranvänt material behöva belysas. I sammanhanget bör desutombehovet av informations- och utbildningsinsatser beaktas.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Bo215 (v) yrkande3, Bo222 (s) samt Bo510 (mp) anfört om återanvändning ochåtervinning i byggandet bör som sin mening geregeringen till känna.Energi- och miljörådgivningFör att skapa större möjligheter för människor att välja rättenergislag och nyttjandemetoder behövs det enligt motion Bo520(mp) information och rådgivning. Det borde därför varasjälvklart att alla kommuner har energi- och miljörådgivare.Enligt motionärerna anser sig dock få kommuner ha råd att i dagerbjuda sådan rådgivning. Med hänvisning härtill begärs dels ettriksdagens tillkännagivande om behovet av särskilda kommunalaenergi- och miljörådgivare -- yrkande 1, dels att frågan om hurstaten kan bidra till en sådan heltäckande rådgivningskall utredas -- yrkande 2.Det ligger enligt utskottets mening ett stort värde i attinformation om olika energibesparande åtgärder m.m. kan föras uttill byggare och boende. Denna informationsspridning kannaturligtvis ske på många olika sätt. Ett sådant sätt är genomkommunala energi- och miljörådgivare. Utskottet delarsålunda motionärernas uppfattning om värdet av att kommunalrådgivning med denna inriktning finns att tillgå.Bostadsutskottet delar däremot inte uppfattningen att energi-och miljörådgivning bör vara en obligatorisk uppgiftför vilken statligt stöd skall utgå. Som utskottet tidigareanfört beträffande motionsförslag om obligatorisk kommunalenergirådgivning (senast i bet. 1994/95:BoU2) är ettobligatorium inte den lämpligaste lösningen. Det bör i ställetankomma på varje kommun att med utgångspunkt bl.a. i de lokalabehoven och förutsättningarna avgöra hur och i vilkenutsträckning energi- och miljörådgivning skall tillhandahållas.Utskottets ställningstagande i denna del innebär att motionBo520 (mp) avstyrks.Byggfelsförsäkringen m.m.Den 1 juli 1993 trädde lagen (1993:320) om byggfelsförsäkringi kraft. Lagen innebär att en byggfelsförsäkring skall finnasnär ett flerbostadshus uppförs eller byggs om. Det krävs bl.a.att försäkringen skall gälla och omfattaskälig kostnad för att avhjälpa olika fel i byggnaden. I motionBo518 (mp) yrkande 1 föreslås att skall begära förslagom en utvidgning av byggfelsförsäkringen till att också omfattaarbets-, fritids- och skollokaler.I samma motion föreslås i yrkande 2 att begärförslag om skapande av ett "". Motionärernaförordar införandet av en kontrollbesiktning av hus vart femteår. Kontrollen skall bl.a. avse hälso- och miljörelateradeundersökningar.Vad gäller förslaget om en utvidgning avbyggfelsförsäkringen till att även omfatta andra byggnader änbostäder kan utskottet erinra om att överväganden i denna frågagjordes i samband med beslutet om att införa ett lagkrav påförsäkring för flerbostadshus (prop. 1992/93:121, BoU22). Ipropositionen angavs att erfarenhet av systemet medbyggfelsförsäkring bör vinnas innan en utvidgning avtillämpningsområdet övervägs. Utskottet anser att systemet ännuinte kan anses ha tillämpats för att det nuskall utvidgas. som systemet varit i kraft hardessutom byggverksamheten i landet varit mycket begränsad. Detbör dock kunna bli aktuellt att överväga en utvidgning närtillräckliga erfarenheter av systemet vunnits. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet nu motion Bo518 (mp)yrkande 1.Även förslaget om att införa ett ""har tidigare prövats och avstyrkts av utskottet (se bet.1990/91:BoU19). , som står fast vid sitttidigare ställningstagande, vill dock hävda att syftet medmotionen delvis får anses vara tillgodosett genom det krav påobligatorisk ventilationskontroll som gäller samtdet ovan omnämnda kravet på byggfelsförsäkring. Motion Bo518(mp) yrkande 2 avstyrks således.Krav på ventilationProblem och brister i ventilationen av bostäder och övrigabyggnader har uppmärksammats och diskuterats under lång tid.Kraven i byggregler m.m. på ventilationen har ändrats vidflera tillfällen. En fråga som särskilt uppmärksammades vidriksdagens beslut avseende byggnaders inomhusmiljö (bet. 1988/89:BoU2) var problemet med att uppnå en fullgodfunktion för ett ventilationssystem under byggnadens helabrukstid. Oroande tecken fanns på att kontrollen och underhålletav systemen i många fall var eftersatt. De överväganden somsedan följde i dessa frågor ledde fram till att våren1991 fattade beslut om att införa krav på återkommandefunktionskontroll av ventilationssystem (prop. 1990/91:145, bet.BoU19).Den första omgången besiktningar av ventilationssystem skulleför skolor, daghem m.fl. vara genomförd före utgången av år1993. För flerbostadshus och kontorsbyggnader med s.k.från-/tilluftsventilation skulle besiktning ske senast under år1994 och för övriga hus som omfattas av bestämmelserna gällertidsgränsen 31 december 1995.Utskottet vill inledningsvis i detta avsnitt ta upp frågan omgenomförandet av den obligatoriska ventilationskontrollen.De rapporter som återges i budgetpropositionen(bil. 13 s. 164) och som även framkommit i andra sammanhangom brister i genomförandet av kontrollen är oroande. Enligt vadsom uppges i propositionen har många kommuner brustit vad gällerefterlevnaden av de tidsgränser som satts upp för genomförandetav besiktningen. Detta kan enligt utskottets mening inteaccepteras, särskilt med tanke på att det enligt förordningen(1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem ärkommunerna som har att övervaka att ägare till byggnader fullgörsina skyldigheter vad gäller funktionskontrollen. Det vore inteminst av detta skäl angeläget att kommunerna föregickmed goda exempel i genomförandet av såväl kontrollen som deåtgärder kontrollen kan föranleda.Det kan naturligtvis inte uteslutas att de brister somhittills framkommit när det gäller genomförandet avventilationskontrollen delvis beror på vissa initialsvårigheter.När ett nytt kontrollsystem, omfattande en stor del av landetsbyggnadsbestånd, införs kan vissa problem med att nå ut medinformation m.m. till de fastighetsförvaltande instanserna inteundvikas. Det har emellertid nu gått sedanförordningen om funktionskontroll av ventilationssystem trädde ikraft. Ytterligare eftersläpningar i kontrollverksamheten bördärför inte accepteras. Kommunerna bör uppmanas att använda denbefogenhet man har för att ställa krav såväl på sin egenfastighetsförvaltning som på övriga fastighetsägare i kommunenatt leva upp till vad förordningen stadgar. Det får förutsättasatt regeringen löpande följer utvecklingen och om så erfordrasåterkommer till med förslag i frågan. Det är givetvisockså självklart att de brister i byggnadernas ventilation somuppdagas vid kontrollerna åtgärdas. Särskilt vid bristeri inomhusmiljön i byggnader där barn och ungdomar dagligenvistas måste ventilationsförordningens krav på att byggnadensägare möjligt skall avhjälpa de påtalade bristernatillämpas så att kravet på en tillfredsställande ventilationförverkligas möjligt.Utskottet övergår nu till att diskutera i motioneraktualiserade frågor om vilka krav som bör ställas på luftflödenoch på användningen av återluft.I två motioner, Bo504 (kds) yrkande 2 och So484 (kds) yrkande22, begärs ett tillkännagivande om att en laglig reglering avökade luftflöden bör övervägas. Motionärerna hänvisar bl.a. tillatt undersökningar visat på stora brister i luftflödet ioffentliga lokaler.Enligt partimotion A275 innebär "lagen omevakuering" att fastighetsägare förser lokaler med fläktsystemsom innebär risk för allergier. Motionärerna anser attfläktsystemen leder till att stoftpartiklar och gasformiga ämnenvirvlar runt i rummen. Mot denna bakgrund begärs i motionensyrkande 10 att lagstiftningen på detta område ses över.Kraven på ventilationssystem i byggreglerna samt behovet avinformation i dessa frågor diskuteras i motion Bo512 (m).Motionären anser att självdragsventilation ofta är att föredraframför mekaniska ventilationssystem. Enligt vad som anförs imotionen är det dock en allmän uppfattning att mekaniskventilation krävs i föreskrifter trots att så inte ärfallet. Mot denna bakgrund föreslås att ges i uppdragatt informera dels om att byggreglerna inte föreskriver viss typav ventilationsanläggning, dels allmänt om ventilation ochskötseln av ventilationsanläggningar.När det gäller de frågor som tas upp i ovanstående motioner omkrav på luftflöden m.m. vill utskottet anföra följande. till PBL som utfärdat med stöd av PBF(plan- och byggförordningen) avseende vissa krav på byggnadersegenskaper är i huvudsak utformade som funktionskrav.Tidigare gällande detaljkrav har således till stor delutmönstrats ur reglerna men återfinns i viss mån som råd ellerexempel på möjliga tekniska lösningar. Utgångspunkten för dagensbyggregler är således att krav ställs på hur en byggnad skallfungera men inte på hur detta skall åstadkommas. Detta gälleräven i huvudsak de krav som ställs på byggnaders ventilation igällande byggregler (BBR 94).Funktionskraven på inomhusluftens kvalitet i BBR 94 angerbl.a. att byggnader skall utformas så att god luftkvaliteterhålls och att ventilationssystemen dimensioneras så atterforderlig mängd uteluft tillförs byggnaden. Vidare anges attföroreningar från verksamheter, fukt, elak lukt och hälsofarligaämnen skall bortföras av ventilationen.