bet · GI01BoU16 · 1995-03-30 00:00:00 — I betänkandet behandlas vad i budgetpropositionen och imotioner föreslagits om anslag m.m. till rennäringen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionerna.Reservationer har avgivits om systemet för ersättning förrovdjursrivna renar (fp, v, mp, kds), om kostnadsansvaret förcesiumanalyser (v) och om gränsvärdet för radioaktivitet irenkött (mp). Regeringen har i proposition 1994/95:100 bilaga 10() föreslagit att riksdagen1. med ändring av vad den tidigare beslutat bestämmer att ettnytt system för ersättning av rovdjursrivna renar skalltillämpas från ,2. godkänner vad regeringen har förordat om friköp av vissstatlig mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen,3. till Främjande av rennäringen för /96anvisar ett reservationsanslag på ,4. till Prisstöd till rennäringen för /96anvisar ett förslagsanslag på ,5. till Ersättningar för viltskador m.m. för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på ,6. till Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall /96 anvisar ett förslagsanslag på ,7. till Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. /96 anvisar ett reservationsanslag på 2 307 000kr. I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1995väckta motionerna1994/95:Bo601 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kostnadsansvaret för cesiumanalyser.1994/95:Bo603 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den svenska rennäringen och EU,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om renbetesinventeringar,1994/95:Bo604 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en samlad nationell lösning när det gäller cesiummätningar.1994/95:Fö802 av m.fl. (mp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomisk ersättning och fortsattstödutfodring av ren.1994/95:Jo261 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om strukturstöd för rennäringen.Företrädare för har muntligen lämnatupplysningar om rennäringsfrågornas behandling i EU m.m.Företrädare för /SSR har muntligenoch skriftligen lämnat synpunkter på vissa förslag ibudgetpropositionen och i motioner om anslag till rennäringenm.m.Sametinget har överlämnat ett av tinget och Naturvårdsverketutarbetat förslag till utformning av det nya ersättningssystemetför rovdjursrivna renar.Naturskyddsföreningen och Världsnaturfonden WWF har iskrivelser lämnat synpunkter på frågan om det nyaersättningssystemet för rovdjursrivna renar. Främjande av rennäringenI detta avsnitt behandlas vad i budgetpropositionen (bil. 51--56) förordats om renbetesinventeringar. Redovisningen ibudgetpropositionen är föranledd av att påförslag av bostadsutskottet (bet. 1993/94:BoU11 s. 4--5), gavregeringen till känna vad utskottet anfört om inventeringarna.Utskottet framhöll bl.a. vikten av att arbetet medinventeringarna fortsätter och att de utförs så att de kan tjänasitt syfte dvs. utgöra underlag för fastställande av högstarenantal inom varje sameby. Metoden eller metoderna måste därförförankras hos rennäringen, skogsbruket och naturvården. Medhänsyn till angelägenheten av att inventeringarna av särskiltvinterbetesmarkerna fortsätter inom renskötselområdet bordeenligt utskottets mening metodfrågan lösas och en plantas fram för inventeringsarbetet. Även andra åtgärder i syfteatt skapa en bra balans mellan renantalet och betestillgången,t.ex. att basera renantalet efter renarnas slaktvikt, kundebehöva övervägas.Efter att ha redovisat dagens situation beträffandeinventeringarna, vilka krav som bör ställas på dem och hur debör göras anför regeringen i budgetpropositionen attinventeringar även i fortsättningen bör ligga till grund förfastställande av högsta tillåtna renantal i en sameby somvegetationen kan tåla samt att inventeringarna bör kunnaanvändas även i miljöövervakningen. börfortsätta sitt utvecklingsarbete i samarbete medNaturvårdsverket, och berörda länsstyrelser. För detfortsatta metodarbetet föreslår regeringen att Jordbruksverkettillförs ett engångsbelopp om 1,5 miljoner kronor.I motion Bo603 (m) yrkande 4 framhålls vikten av attrenbetesinventeringarna påskyndas. Ett riksdagenstillkännagivande till regeringen därom föreslås av motionärerna.Som framgår av redovisningen i budgetpropositionen är det intehelt okomplicerat att finna en allmänt accepterad metod för hurinventeringarna skall göras. Det är naturligtvis viktigt attolika möjligheter prövas i syfte att skapa förutsättningar föratt genomföra inventeringarna så att dessa blir tillförlitligaoch relevanta för sitt ändamål. Denna uppfattning är enligtutskottets mening förenlig med vad i budgetpropositionenförordats om att inventeringarna även bör kunna användas imiljöövervakningen. Utskottet utgår från att det pågåendeutvecklingsarbetet sker utan onödig tidsutdräkt. Vid dennauppfattning finns inte tillräcklig anledning för göradet i motion Bo603 (m) yrkande 4 föreslagna tillkännagivandet omrenbetesinventeringarna.Prisstöd till rennäringenI motionerna Jo261 (v) yrkande 5 och Bo603 (m) yrkande 3 tasupp frågan om prisstöd till rennäringen från ett EU-perspektiv.I v-motionen anförs att EU:s strukturstöd bör kunna inrymmavissa ersättningar också till rennäringen. Regeringen föreslåsåterkomma till i frågan. I m-motionen anges attordningen med nationellt ekonomiskt stöd till rennäringen krävergodkännande av EU-kommissionen.Med anledning av motionerna vill utskottet erinra om vad ipropositionen om medlemskap i anförts (prop.1994/95:19, del 2 s. 101) om att fortsatt nationellt stöd kanges under förutsättning att stödet inte leder till ökning avproduktionsnivån. Vidare kan erinras om att Utredningen om ettstrukturfondsprogram för den s.k. mål 6-regionen för perioden1995--1999 överlämnat sitt förslag till regeringen.Regionen avgränsas geografiskt till ett sammanhängande områdemed högst 8 invånare per kvadratkilometer. I den svenska mål6-regionen ingår 43 kommuner i sju län. I vissa av dessa bedrivsrennäring. Till mål 6-området har anvisats en medelsram frånEU:s strukturfonder på ca underförutsättning av ett lika stort tillskott från svensk sida. Iutredningen föreslås att vissa åtgärder vidtas för att stärkanäringslivet i regionen. Av intresse i nu förevarande sammanhangär att utredaren föreslår att samisk utveckling skall vara ettprogramområde. Under detta finns ett delprogram för rennäringen.Av strukturfondsmedlen föreslås gå till det samiskaprogrammet.Av utredningens direktiv framgår att regeringen före den 1april 1995 avser att överlämna ett samlat program tillEU-kommissionen för hur strukturfondsmedlen tillsammans med dennationella medfinansiering som krävs bör användas förutvecklingsinsatser m.m.I sammanhanget kan erinras om att det i budgetpropositionen(bil. 10 s. 28) anförs att det s.k. startstödet till yngrejordbrukare också bör kunna lämnas bl.a. till rennäringsföretag.Enligt utskottets mening finns inte tillräcklig anledning förriksdagen att göra de i motionerna Bo603 (m) yrkande 3 och Jo261(v) yrkande 5 förordade tillkännagivandena om EU ochrennäringen. Som framgått av redovisningen ovan övervägs de imotionerna aktualiserade frågorna. Motionerna avstyrks.Ersättning för viltskadorI propositionen 1992/93:32 om samerna och samisk kultur m.m.föreslog regeringen och godtog ettnytt ersättningssystem för rovdjursrivna renar. Det nya systemetinnebär i korthet, som framgår av budgetpropositionen (bil. 58--59) att rennäringen får disponera ett beloppmotsvarande det skäliga värdet av de renar som rivits avrovdjur. Fördelningen av ersättningen baseras pårovdjursförekomst. Den ursprungliga avsikten var att det nyasystemet skulle börja tillämpas . Sametingetsvarar för administrationen i samverkan med och har gemensamt utarbetat ettförslag till den närmare utformningen av systemet för insamling,bearbetning och redovisning av de rapporteraderovdjursobservationerna. I avsikt att pröva systemet praktisktunder mer än en vinter begärde de båda myndigheterna att fåredovisa uppdraget senast vid utgången av . Regeringenbiföll denna begäran och uttalade att det nyaersättningssystemet, under förutsättning av riksdagensgodkännande, borde införas först , dvs. medett halvt års fördröjning i jämförelse med vad ursprungligenavsetts.Naturvårdsverket och presenterade sitt förslag ifebruari 1995. Av detta framgår att mellan 25 000 och 35 000renar borde omfattas av det nya ersättningssystemet.Med utgångspunkt från de utbetalningar som gjorts /94 avseende ersättning för rovdjursrivna renarberäknar regeringen ett fast belopp om . Detta motsvarar enligt budgetpropositionen derivna renarnas slaktvärde.Utskottet föreslår att , med ändring av sitt tidigarebeslut, godkänner att det nya systemet för ersättning förrovdjursrivna renar skall tillämpas från den 1 januari 1996.Det får närmast anses givet att regeringen, om så anseserforderligt, återkommer till i ärendet i 1995 årskompletteringsproposition eller i annat sammanhang omberedningen av och förslagföranleder en omprövning av frågan.Ersättning på grund av radioaktivt nedfallEnligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissamerkostnader och förluster med anledning av Tjernobylolyckanlämnas ersättning till jordbruksföretag, rennäringsföretag och ivissa fall också till fiskare. Ersättning lämnas förmerkostnader och förluster till följd av åtgärder som företagitsi syfte att förebygga hälsorisker från livsmedel, om åtgärdenhar ett direkt och påtagligt samband med . Iprincip lämnas ersättning för kasserat kött under förutsättningatt åtgärder vidtagits för att nedbringa kostnaderna ellerförlusterna.I budgetpropositionen anges att djurenscesiumupptagningsförmåga varierar kraftigt från till ettannat bl.a. beroende på nederbörd, temperatur ochsvampförekomst. Tidigareläggning av renslakt och utfodring avrenar anges i propositionen från kostnadssynpunkt vara attföredra framför kassation. Under /94 kasseradesca 11 600 renar.En fråga med anknytning till vad nu i korthet redovisats tasupp i partimotionen Fö802 (mp) om strålskydd. Motionärernaförordar bl.a. en sänkning av gränsvärdena för radioaktivitet ilivsmedel. Motionen har i huvudsak hänvisats tillförsvarsutskottet. I yrkande 16 som hänvisats tillbostadsutskottet förordas att rennäringen, om den drabbasekonomiskt av sänkta gränsvärden i renkött, skall erhållaekonomiskt stöd från staten. Fortsatt stödutfodring av ren skalli så fall också medges.Försvarsutskottet behandlar sin del av motionen i betänkandet1994/95:FöU3--Strålskydd. Utskottet föreslår att riksdagenavslår motionen i vad den behandlas av försvarsutskottet.Motionen i den del den behandlats av försvarsutskottet kommeratt tas upp till beslut av . Vidett bifall till försvarsutskottets förslag är denförutsättning som bär upp förslaget i motion Fö802 (mp) yrkande16 inte längre för handen. Skulle däremot bifallamotionen i vad den behandlats av försvarsutskottet utgårbostadsutskottet från att regeringen--om så anseserforderligt--återkommer med förslag i frågan. Med det anfördaavstyrker utskottet motionsyrkandet om gränsvärden förradioaktivitet i renkött.I två motioner tas upp frågan om kostnadsansvaret förcesiumanalyser. I motion Bo601 (s) föreslås att staten bör täckakostnader för analyser avseende kött från älg och rådjur och dåinom kommuner där av de analyseradeproverna visar värden över 1 per kilo. Också imotion Bo604 (c) tas upp frågan om cesiumanalyserna. Motionärenefterlyser en samlad nationell lösning och hävdar att frågan omvem som skall ta på sig kostnaderna för fortsattacesiummätningar kan skjutas över på berördakommuner.Utskottet behandlade (bet. 1993/94:BoU11 s. 7--8)motioner med liknande förslag. Utskottet anförde då attkostnaderna för analyserna -- uppskattningsvis enligt motionBo601 (s) per prov -- borde kunna bäras avjägarna själva.Utskottet vidhåller sin uppfattning. Motionerna Bo601 (s) ochBo604 (c) om kostnadsansvaret för cesiumanalyser m.m.avstyrks således.Stöd till innehavare av fjällägenheterFjällägenheterVad i budgetpropositionen (bil. 10 s. 62--69) redovisats ochföreslagits om fjällägenheterna kan i stark sammanfattningåterges på följande sätt.Fjällägenhet är en upplåtelseform som har sina grunder ilagstiftning ända . Reglerna har ändrats vid fleratillfällen. Det finns tre huvudtyper av fjällägenheter, nämligennorrländska fjällägenheter, odlingslägenheter för samer ochjämtländska arrendelägenheter. Staten äger i regel byggnadernapå de norrländska fjällägenheterna och de jämtländskaarrendelägenheterna. Arrendatorerna till odlingslägenheternaanses i allmänhet vara ägare till byggnaderna där.Det finns totalt 101 fjällägenheter, varav 29 i Norrbottenslän, 15 i och 57 i . Antalet harminskat med 176 sedan redovisade sininventering år 1980.Fjällägenheterna var ursprungligen avsedda för jordbruksdriftmed jakt och fiske som komplement. De är till ytan mellan 5 och60 ha. Det är vanligt att fjällägenheterna har mellan 10 och 20ha ängs- och betesmark samt brukad åker. Närmare hälften avfjällägenhetsinnehavarna är över 65 år.Ett villkor om bedrivande av jordbruk var tidigare intaget ialla arrendekontrakt. Detta villkor finns inte i kontrakten somavser fjällägenheter med övergångskontrakt eller som vid förnyatkontrakt gjorts om till bostadsarrenden. användsendast ett 30-tal fjällägenheter för jordbruksändamål.Turistnäringen har blivit allt mer viktig förfjällägenhetsarrendatorerna. Den bedrivs vid drygt 30fjällägenheter i form av uthyrning av övernattningsbäddar. Flerahar kompletterande inkomster från uppdrag som väderrapportör,transporter av turister med båt, uthyrning av båtar ochhusvagnsplatser. Vid ett 50-tal fjällägenheter bedriverlägenhetsinnehavaren ingen näringsverksamhet. Lägenhetenfungerar då endast som permanent- eller fritidsbostad åtarrendatorn. Samtliga arrendatorer, även de som har enbartbostadsarrende, har rätt till jakt och fiske som komplement tillförsörjningen.Arrendeavgifterna varierar mellan och . Detsammanlagda arrendebeloppet uppgår till ca . Enjustering sker vanligen endast när staten har genomförtinvesteringar på lägenheten eller då en ny arrendator övertarlägenheten.Jordbruksverket redovisade ett regeringsuppdrag omviss disposition av statens mark ovan odlingsgränsen och pårenbetesfjällen.Regeringen anser att bl.a. statsfinansiella skäl talar för attsystemet med fjällägenheter avvecklas. Den i början av1980-talet presenterade ansåg att enfast bosättning ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällenvar viktig. Detta motiv har enligt regeringen minskat i styrkagenom utbyggnad av bilvägar, ökningen av antalet terrängfordonoch utvecklingen inom mobiltelefonin. Även frånjordbrukssynpunkt saknas skäl att behålla fjällägenheterna.Någon egentlig anledning för staten att behålla upplåtelseformenanses inte finnas.Vid remissbehandlingen av förslag harpåpekats att vissa fjällägenheter har stora bevarandevärden frånnaturvårds- och kulturmiljösynpunkt. En försäljning bör i dessafall föregås av lämpligt bevarandeskydd i form avbyggnadsminnesförklaring, förordnande om naturreservat ellerliknande. De mest värdefulla bör behållas i statlig ägo. Enfördjupad dokumentation bör därför göras av fjällägenheternasnatur- och kulturvärden innan slutlig ställning tas tilleventuella försäljningar. Regeringen avser att uppdra åtJordbruksverket, , ochberörda länsstyrelser att göra en sådan dokumentation. Någotförslag i frågan underställs nu inte riksdagen.Ändrade principer för upplåtelse av viss statlig mark ovanförodlingsgränsen m.m.Inom de områden där fjällägenheter upplåts har staten ävenupplåtit mark för bostadsändamål i andra former såsom tomträtt,bostadsarrende och för renskötarbostäder.Tomträtter har upplåtits endast i och Norrbottenslän. Totalt finns det ca 40 upplåtelser, de flesta förbostadsändamål. Det finns också tomträttsupplåtelser för enkombination av bostads- och annat ändamål. Avtalet kan t.ex. hagett en rätt att uppföra uthyrningsstugor på fastigheten. Vissatomträtter omfattar endast campingplats, sportanläggning ellerslakteri.Många renskötande samer bor utanför tätorterna pårenbetesfjällen och ovanför odlingsgränsen. I vissa byar borendast renskötande samer som har erhållit upplåtelser av markför bostadsändamål (renskötarbostäder) på livstid och förefterlevande makes livstid. Upplåtelserna är avgiftsfria. Detfinns också ett litet antal upplåtelser för bostadsändamål tillsamer som ägnar sig åt andra samiska näringar som fiske ochslöjd. Deras nyttjanderätt kan vara tidsbegränsad. Antaletrenskötarbostäder ovanför odlingsgränsen är ca 400. Det finnsinga fullständiga förteckningar på bostadsupplåtelser tillsamer. För en mycket stor del av upplåtelserna saknas kontrakteller annan skriftlig dokumentation. Den enskilde samen ägerhusen.Slutligen finns det på den nu aktuella marken ca 100bostadsarrenden för permanentbostadsbebyggelse som inte ärrenskötarbostäder. Arrendatorn äger husen. Arrendena kan varakombinerade med upplåtelse för annat ändamål.Den ovan refererade lämnade åren 1979och 1980 också förslag om den framtida dispositionen ochförvaltningen av fjällägenheterna. Frågan behandlades därefterav (prop. 1980/81:100 bil. 13, bet. 1980/81:JoU18).Den tas även upp i ovan nämnda översyn.Jordbruksverket föreslår att det från fall till fall övervägs enlösning som minimerar statens kostnader för mark som upplåtitsmed tomträtt, till bostadsarrende för bebyggelse eller tillrenskötarbostad.I budgetpropositionen anförs att viss återhållsamhet böriakttas när det gäller ärenden om upplåtelse med tomträtt ellerköp av statens mark ovanför odlingsgränsen och pårenbetesfjällen. Även om det är angeläget med vissåterhållsamhet anser regeringen att mark som redan är upplåtenmed nyttjanderätt i större utsträckning än bör varamöjlig att köpa. Genom att friköpa fastigheten får ägarenmöjlighet att använda den som belåningsunderlag, något som kange minskade boendekostnader. Dessutom ges, enligtbudgetpropositionen, möjlighet att ta lån för näringsverksamhettill lägre kostnad. Liksom bör dock köp medges endastför permanentboende och för näringsverksamhet på i första handmark runt befintliga byggnader.Sammanfattningsvis föreslås i budgetpropositionen följande ifrågan.Friköp skall kunna medges om den upplåtna marken används förpermanent boende eller för näringsverksamhet om inte särskildaskäl talar mot en försäljning. Vid friköp av renskötarbostäderskall särskild hänsyn tas till den samiska kulturmiljön.Upplåtelse med tomträtt skall ske endast för näringsverksamhetmed stort markbehov eller om den som marken upplåtits till inteönskar förvärva marken med äganderätt. Upplåtelse av mark skalläven i fortsättningen ske restriktivt.Riksdagen föreslås godkänna vad i budgetpropositionenförordats om friköp av viss statlig mark ovanförodlingsgränsen och på renbetesfjällen.Utskottet föreslår att godkänner regeringensförslag, som inte mött invändning i motioner.AnslagUtskottet förordar att vad i budgetpropositionen föreslagitsom anslag till Främjande av rennäringen, Prisstöd tillrennäringen, Ersättning för viltskador m.m., Ersättningar pågrund av radioaktivt avfall och Stöd till fjällägenheter m.m.tillstyrks av . beträffande renbetesinventeringarnaatt avslår motion 1994/95:Bo603 yrkande 4,2. beträffande EU och rennäringenatt avslår motionerna 1994/95:Bo603 yrkande 3 och1994/95:Jo261 yrkande 5,3. beträffande det nya systemet för ersättning förrovdjursrivna renaratt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga10 godkänner vad där förordats,res. 1 (fp, v, mp, kds)4. beträffande gränsvärden för radioaktivitet i renköttatt avslår motion 1994/95:Fö802 yrkande 16,res. 2 (mp)5. beträffande kostnadsansvaret för cesiumanalyser m.m.att avslår motionerna 1994/95:Bo601 och1994/95:Bo604,res. 3 (v)6. beträffande friköpatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga10 godkänner vad där förordats om friköp av viss statlig markovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen,7. beträffande anslagatt med bifall till proposition 1994/95:100 bilaga10 för /96 anvisar tilla) Främjande av rennäringen ett reservationsanslag på18 ,b) Prisstöd till rennäringen ett förslagsanslag på57 ,c) Ersättningar för viltskador m.m. ett förslagsanslag på38 ,d) Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall ettförslagsanslag på ,e) Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. ettreservationsanslag på 2 307 000 kr.Stockholm den 30 mars 1995På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngridSkeppstedt (c), (), (), (), (), (), (),(), Per (), (), AndersYgeman (s), () och (). Det nya systemet för ersättning för rovdjursrivna renar(mom. 3)(), (), Per () och UlfBjörklund (kds) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet föreslår" och slutar med "av frågan" bort haföljande lydelse:Det av och framlagdaförslaget till utformning av det nya ersättningssystemet förrovdjursrivna renar har utarbetats efter uppdrag frånregeringen. Det får anses minst sagt naturligt att avvakta denfortsatta beredningen av ärendet innan beslut fattas om hurersättningen skall beräknas. Regeringen och de bådamyndigheterna har uppenbarligen bl.a. helt olika uppfattning omdet antal renar som bör omfattas av det nya ersättningssystemet.Detta i sin tur innebär att--om regeringens förslag accepteras-- ersättningen per riven ren kraftigt understiger vad somtidigare gällt. Dessutom verkar regeringen i sitt förslag överhuvud taget inte ha räknat med de renar som trafikdödas.Den enklaste ordningen och den som utskottet förordar är attnågot fast belopp avseende ersättningar för rovdjursrivna renarinte tillämpas så länge beredningen av det ovan angivnaförslaget pågår och innan fattat nytt beslut iärendet. När beredningen avslutats finns ånyo anledning förriksdagen att överväga utformningen av ersättningssystemet.Med den konstruktion som anslaget Ersättning för viltskadorm.m. har är det inte nu nödvändigt för att göra någonannan anslagsberäkning än den som gjorts i budgetpropositionen.För det fall att regeringen inte delar denna uppfattning utgårutskottet från att regeringen i kompletteringspropositionenåterkommer med den alternativa anslagsberäkning som kan bliföljden av bifall till vad utskottet nu förordat.Vad utskottet nu med anledning av budgetpropositionen anförtom det nya systemet för ersättning för rovdjursrivna renarbör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande det nya systemet för ersättning förrovdjursrivna renaratt med anledning av proposition 1994/95:100 bilaga10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. Gränsvärden för radioaktivitet i renkött (mom. 4)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Motionen i" och slutar med "i renkött" bort ha följandelydelse:Som anförs i mp-reservationen till försvarsutskottetsbetänkande /95:FöU3 -- Strålskydd ökar den totalajoniserande strålningen genom utsläpp från s.k. normaldrift avkärnkraften. Riskerna från lågdosstrålningen är större än vadman trott. Bl.a. har effekterna av Tjernobyl inneburiten ökad strålning.Bostadsutskottet vill för sin del tillägga att dessa effekterär mera påtagliga i vissa delar av landet än i andra. Inte minstde delar i vilka rennäring bedrivs har drabbats hårt. Det finnsdärför grundad anledning att, såsom förordas i degrönas partimotion Fö802, överväga att införa nya och strängaregränsvärden för radioaktivitet i renkött. Om rennäringen blirdrabbad ekonomiskt av att gränsvärdet sänks skall staten gå inmed ekonomiskt stöd och stödutfordring av ren. Vad nu anförtsbör med anledning av yrkande 16 i motionen som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande gränsvärden för radioaktivitet i renköttatt med anledning av motion 1994/95:Fö802 yrkande 16som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3.